LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 247/55

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. gegužės 25 d.

dėl nacionalinių nuostatų, susijusių su nitritų dėjimu į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 3301)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(2010/561/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

I. FAKTAI IR PROCEDŪRA

(1) 2007 m. lapkričio 21 d. laišku Danijos Karalystė, vadovaudamasi EB Sutarties 95 straipsnio 4 dalimi (dabar – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalis), pranešė Komisijai apie savo nacionalines nuostatas dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, įrašytas 2005 m. sausio 11 d. įsakyme Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąraše (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“) (1). Danija mano, kad šias nuostatas būtina išlaikyti ir todėl nebūtina perkelti į nacionalinę teisę 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/52/EB, iš dalies keičiančios direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius, ir Direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (2), nuostatų dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus.

(2) Komisijos sprendimu 2008/448/EB (3) šios nacionalinės nuostatos buvo patvirtintos iki 2010 m. gegužės 23 d. laukiant, kol Danijos institucijos, pateikdamos atnaujintą pranešimą, įrodys, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatytos koncentracijos taikymas nesuteikia reikalaujamo apsaugos lygio ir sukeltų nepriimtiną pavojų žmonių sveikatai.

(3) Atitinkamai 2009 m. lapkričio 20 d. laišku, kurį Komisija gavo 2009 m. lapkričio 26 d., Danija pranešė Komisijai apie savo ketinimus ir toliau Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus neperkelti į nacionalinę teisę ir palikti galioti esamas nacionalines teisės aktų nuostatas, t. y. 2005 m. sausio 11 d. įsakymą Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašą (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“). Pagrįsdama šį pranešimą Danija pateikė papildomą informaciją apie mėsos produktų vartojimą, jų importą ir nitritų Danijos rinkoje esančiuose maisto produktuose analizę.

1. SĄJUNGOS TEISĖS AKTAI

1.1. SUTARTIES DĖL EUROPOS SĄJUNGOS VEIKIMO 114 STRAIPSNIO 4 IR 6 DALYS

(4) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad „Jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors suderinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai.“

(5) Vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalimi, Komisija per šešis mėnesius nuo pranešimo patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

1.2. DIREKTYVA 2006/52/EB

(6) Remiantis bendraisiais 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (4) principais, maisto priedai tvirtinami atsižvelgiant į pagrįstą technologinį poreikį, priedo priimtinumą sveikatos požiūriu ir į tai, ar priedo naudojimas neklaidintų vartotojo. Pastaruoju reglamentu nuo 2010 m. sausio 20 d. panaikinta 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių žmonėms vartoti skirtus maisto priedus, suderinimo (5), kurioje nustatyti tie patys bendrieji principai.

(7) Nitritai mėsos produktuose jau daug dešimtmečių naudoti tam, kad, inter alia, kartu su kitais veiksniais būtų užtikrintas mėsos produktų, visų pirma sūdytų, konservavimas bei mikrobiologinė sauga, ir slopinamas, be kita ko, gyvybei pavojingą botulizmą sukeliančių Clostridium botulinum bakterijų dauginimasis. Kartu pripažįstama, kad dėl nitritų mėsos produktuose gali susidaryti daugiau nitrozaminų, kurie, kaip nustatyta, yra kancerogeniški. Todėl šios srities teisės aktuose turi būti tinkamai atsižvelgiama į nitrozaminų susidarymo riziką dėl nitritų mėsos produktuose ir į nitritų apsauginį poveikį nuo bakterijų, visų pirma sukeliančių botulizmą, dauginimosi.

(8) Pagal Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 33 ir 34 straipsnius Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (6), panaikinta nuo 2010 m. sausio 20 d., išskyrus tam tikras nuostatas, įskaitant jos I–VI priedus, kurie taikomi ir toliau. Pirmoje priimtos Direktyvos 95/2/EB redakcijoje nustatyti didžiausi liekamieji nitritų ir nitratų įvairiuose mėsos produktuose kiekiai ir „nurodyti įdedami kiekiai“. Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punktu iš dalies keičiami Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies įrašai, skirti E 249 (kalio nitritui) ir E 250 (natrio nitritui).

(9) Tačiau Direktyvoje 2006/52/EB kaip bendra taisyklė nustatyti didžiausi E 249 kalio nitrito ir E 250 natrio nitrito kiekiai, kuriuos galima dėti gamybos metu. Nustatytas didžiausias kiekis, kurį bendrai galima dėti į daugumą mėsos produktų, yra 150 mg/kg, o į sterilizuotus mėsos produktus – 100 mg/kg. Kai kuriems konkrečiose valstybėse narėse tradiciniu būdu gaminamiems sūdytiems mėsos produktams nustatytas didžiausias kiekis yra 180 mg/kg.

(10) Ši koncepcija atitinka 1990 (7) ir 1995 m. (8) Maisto produktų mokslo komiteto (toliau – MPMK) nuomones ir 2003 m. lapkričio 26 d. Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EMST) nuomonę (9), kurioje nustatyta, kad nurodytas įdedamo nitrito kiekis labiau nei liekamasis kiekis prisideda prie C. Botulinum slopinamojo poveikio ir rekomenduota „nurodytą įdedamą kiekį“ pakeisti „didžiausiu įdedamu kiekiu“. Kartu atsižvelgiama ir į Teismo sprendimą byloje C-3/00 Danija prieš Komisiją, susijusioje su ankstesniu Danijos prašymu pagal EB sutarties 95 straipsnio 4 dalį (dabar – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalis); šioje byloje Teismas nusprendė, kad Komisija, atmesdama Danijos prašymą dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose, nepakankamai atsižvelgė į 1990 ir 1995 m. MPMK nuomones, kuriose išreiškiamos abejonės dėl Direktyvoje 95/2/EB nustatytų didžiausių leidžiamų nitritų kiekių tinkamumo (10).

(11) Nukrypstant nuo bendros taisyklės Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kai kuriuose tradiciniuose sūdytuose mėsos produktuose, gaminamuose tradiciniais būdais, taikomi liekamieji kiekiai. Nustatyti didžiausi 50 mg/kg, 100 mg/kg ir 175 mg/kg liekamieji kiekiai, taikomi tokių produktų grupėms, kaip antai dėl Wiltshire bacon, dry cured bacon ir panašių produktų – 175 mg/kg, Wiltshire ham ir panašiems produktams – 100 mg/kg. Nustatyti didžiausi šių produktų liekamieji kiekiai, kadangi dėl šių produktų gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamų sūrymo druskų kiekio. Šių konkrečių produktų gamybos procesas aprašytas direktyvoje, kad būtų įmanoma nustatyti „panašius produktus“ ir aiškiai nurodyti, kokiems produktams taikomi skirtingi didžiausi kiekiai. Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti didžiausi Direktyva 2006/52/EB nustatyti kiekiai: E Nr. Pavadinimas Maisto produktas Didžiausias kiekis, kurį galima įdėti gamybos metu (išreikštas kaip NaNO3) Didžiausias liekamasis kiekis (išreikštas kaip NaNO3) E 249 Kalio nitritas (11) Mėsos gaminiai 150 mg/kg E 250 Natrio nitritas (11) Sterilizuoti mėsos produktai (Fo > 3,00) (12) 100 mg/kg Tradiciniu būdu mirkant sūryme sūdomi mėsos produktai (1): Wiltshire bacon (1.1); Entremeada, entrecosto, chispe, orelheira e cabeça (salgados) Toucinho fumado (1.2); ir panašūs produktai 175 mg/kg Wiltshire ham (1.1); ir panašūs produktai 100 mg/kg Rohschinken, nassgepökelt (1.6); ir panašūs produktai 50 mg/kg Cured tongue (1.3) 50 mg/kg Tradiciniu būdu sausai sūdomi mėsos produktai (2): Dry cured bacon (2.1); ir panašūs produktai 175 mg/kg Dry cured ham (2.1); Jamón curado, paleta curada, lomo embuchado y cecina (2.2); Presunto, presunto da pá and paio do lombo (2.3); ir panašūs produktai 100 mg/kg Rohschinken, trockengepökelt (2.5); ir panašūs produktai 50 mg/kg Kiti tradiciniu būdu sūdomi mėsos produktai (3): Vysočina Selský salám Turistický trvanlivý salám Poličan Herkules Lovecký salám Dunajská klobása Paprikáš (3.5); ir panašūs produktai 180 mg/kg Rohschinken, trocken-/nassgepökelt (3.1); ir panašūs produktai Jellied veal and brisket (3.2) 50 mg/kg

(12) Remiantis atitinkamomis MPMK ir EMST nuomonėmis Direktyva 2006/52/EB pagrįsta didžiausių įdedamų kiekių nustatymu, joje remiamasi ribinėmis vertėmis, nurodytomis šiose konkrečiose mokslinėse nuomonėse, ir patikslinama, kad iki 100 mg/kg nitrito leidžiama sterilizuotuose mėsos produktuose, o 150 mg/kg – kituose mėsos produktuose. Kadangi mėsos produktų (sūdytų) ir gamybos būdų Europos Sąjungoje yra labai daug, Sąjungos teisės aktų leidėjas nusprendė, kad šiuo metu neįmanoma nustatyti konkrečių tinkamų nitrito kiekių kiekviename produkte.

(13) Didžiausių dedamų kiekių ribojimo taisyklės išimčių nėra daug. Jos taikomos konkretiems produktams, kurie gaminami tradiciniu būdu kai kuriose valstybėse narėse ir dėl kurių gamybos proceso pobūdžio neįmanoma kontroliuoti mėsos absorbuojamo sūrymo druskų kiekio. Tradiciniai produktai, kuriems jos taikomos, apibrėžiami visų pirma aprašant jų gamybos būdą.

(14) Direktyva 2006/52/EB į valstybių narių nacionalinę teisę turėjo būti perkelta iki 2008 m. vasario 15 d., kad šios direktyvos reikalavimus atitinkančiais maisto produktais būtų leista prekiauti ir būtų leista juos naudoti iki 2008 m. vasario 15 d., o šios direktyvos reikalavimų neatitinkančiais produktais būtų uždrausta prekiauti ir uždrausta juos naudoti iki 2008 m. rugpjūčio 15 d.

(15) 2007 m. lapkričio 23 d., vadovaudamasi EB Sutarties 95 straipsnio 4 dalimi (šiuo metu – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalis), Danija pageidavo palikti galioti nacionalines nuostatas dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, įrašytas 2005 m. sausio 11 d. įsakyme Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąraše (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“), kurios yra griežtesnės nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos.

(16) Komisijos sprendimu 2008/448/EB ir vadovaujantis EB Sutarties 95 straipsnio 6 dalimi (dabar – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalis) šios nacionalinės nuostatos patvirtintos iki 2010 m. gegužės 23 d. laukiant, kol Danijos institucijos įrodys, kad Direktyvoje 2006/52/EB nustatytų kiekių taikymas nesuteikia reikalaujamo apsaugos lygio ir sukeltų nepriimtiną pavojų žmonių sveikatai. Kad galėtų pateikti tokius duomenis atnaujintame pranešime, Danija turėjo stebėti padėtį, visų pirmą susijusią su botulizmo kontrole, stebėti, kokią visų Danijoje suvartojamų mėsos produktų dalį sudaro mėsos produktai, kuriems taikoma 60 mg/kg ribinė vertė, o taip pat stebėti kitus su normalia mityba susijusius svarbius rizikos veiksnius ir mėsos produktų importą iš kitų valstybių narių.

2. NACIONALINĖS NUOSTATOS, APIE KURIAS PRANEŠĖ DANIJA

(17) Nacionalinės nuostatos, apie kurias 2009 m. lapkričio 20 d. pranešė Danija – tai 2005 m. sausio 11 d. įsakymas Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašas (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“). Atsižvelgdama į Sprendimą 2008/448/EB Komisija jau įvertino griežtesnes Danijos taikomas taisykles dėl E 249 ir E 250.

(18) Įsakyme Nr. 22 nustatytas principas, kad maiste galima naudoti tik priedus, įtrauktus į sąrašą, ir tik laikantis nustatytų sąlygų, ribojimų ir siekiant nustatytų tikslų (13). Be to, įsakyme nustatyta, kad, jei nenumatyta kitaip, didžiausios sąraše nustatytos vertės – tai didžiausias priedo kiekis, kuris gali būti pardavimui skirtos formos maisto produkte (14). Todėl Danijos rinkoje gali būti parduodami tik Įsakymo Nr. 22 reikalavimus ir sąrašą atitinkantys maisto produktai. Danijos veterinarijos ir maisto tarnybos pagal Įsakymą Nr. 22 parengtame sąraše nustatyta, kokie priedai ir koks jų kiekis gali būti naudojami atskiruose maisto produktuose. Teisės akto redakcija, apie kurią pranešta, įsigaliojo nuo 2005 m. sausio 29 d.

(19) Danijos sąraše nustatyti tik įdedamų į mėsą ir mėsos produktus nitritų E 249 (kalio nitritas) ir E 250 (natrio nitritas) kiekiai ir nustatomi tokie didžiausi kiekiai. Maisto produktas Įdedamų nitritų kiekis (mg/kg) 8.2.1. Termiškai neapdoroti mėsos produktai, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius (apskritai) 60 Wiltshire tipo bekoniena ir susiję išpjovos, įskaitant sūdytą kumpį 150 8.2.2. Termiškai apdoroti mėsos produktai, pagaminti iš vieno mėsos gabalo, įskaitant produktų griežinius (apskritai) 60 Rullepølse (susukta ritinėliais mėsos dešra) 100 Visiškai arba pusiau konservuoti produktai, Wiltshire tipo bekoniena ir jos išpjovos, įskaitant sūdytą kumpį 150 8.3.1. Termiškai neapdoroti mėsos produktai, pagaminti iš smulkintos mėsos, įskaitant produktų griežinius (apskritai) 60 Fermentuotas saliamis 100 Visiškai ar pusiau konservuoti termiškai neapdoroti mėsos produktai, pagaminti iš smulkintos mėsos 150 8.3.2. Termiškai apdoroti mėsos produktai, pagaminti iš smulkintos mėsos 60 Mėsos kukuliai ir kepenų paštetas (kødbolleir ir leverpostej) (15) 0 Visiškai ar pusiau konservuoti termiškai apdoroti mėsos produktai, pagaminti iš smulkintos mėsos 150

(20) Taigi 60 mg/kg riba taikoma daugelio rūšių mėsos produktams, o atitinkami Direktyvoje 2006/52/EB nustatyti didžiausi kiekiai yra 100 ar 150 mg/kg.

(21) Tačiau dėl visiškai ar pusiau konservuotų termiškai apdorotų mėsos produktų, pagamintų iš smulkintos mėsos, nuostatose, apie kurias pranešta, nustatyta didžiausia leidžiama 150 mg/kg riba, o atitinkamos didžiausios pagal Direktyvą 2006/52/EB leidžiamos ribinės vertės sterilizuotuose mėsos produktuose yra 100 mg/kg.

3. PROCEDŪRA

(22) 2009 m. lapkričio 20 d. laišku, kurį Komisija gavo 2009 m. lapkričio 26 d., Danija pranešė Komisija apie savo ketinimus toliau neperkelti į Danijos teisę Direktyvos 2006/52/EB nuostatų dėl E 249 kalio nitrito ir E 250 natrio nitrito dėjimo į mėsos produktus. Pagrįsdama šį pranešimą Danija pateikė Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos parengtą mėsos produktų suvartojimo Danijoje ir jų importo ataskaitą, taip pat Nacionalinio maisto instituto (NMI) ataskaitą „Nitritai kaip maisto priedai: sveikatos aspektai ir ES reglamentavimas“.

(23) 2009 m. gruodžio 21 d. laišku Komisija patvirtino, kad gavo pranešimą ir kad šešių mėnesių laikotarpis jam nagrinėti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalį pradedamas skaičiuoti nuo 2009 m. lapkričio 27 d. – nuo kitos dienos po pranešimo gavimo. Tame pačiame laiške Komisija paprašė Danijos institucijų pateikti naujausią leidžiamų maisto priedų sąrašo („Positivlisten“) redakciją.

(24) 2010 m. sausio 7 d. laišku Danija pateikė papildomą prašytą informaciją.

(25) Komisija pranešimą paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (16), kad su nacionalinėmis Danijos nuostatomis ir prašymą pagrindžiančiomis priežastimis galėtų susipažinti kitos suinteresuotosios šalys. 2010 m. sausio 25 d. laišku Komisija informavo ir kitas valstybes nares ir EEE valstybes apie pranešimą ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabas. Komisija iki minėto termino gavo pastabas iš Čekijos, Lenkijos, Jungtinės Karalystės ir Norvegijos (17). — Čekija sutinka dėl griežtesnių nacionalinių priemonių taikymo, tačiau tik tol, kol bus priimti Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų priedai. Priėmus priedus dėl maisto priedų naudojimo maisto produktuose tos pačios naudojimo sąlygos turės būti taikomos visose valstybėse narėse. — Lenkija neturėjo pastabų dėl pranešimo, tačiau pabrėžė būtinybę persvarstyti Direktyvoje 2006/52/EB nustatytas nitritų ribines vertes, kai EMST atliks pakartotinį vertinimą. — Jungtinė Karalystė nurodė Danijos motyvus palikti galioti nacionalines leidžiamos nitritų koncentracijos mėsos produktuose nuostatas – siekimą apsaugoti savo gyventojus nuo padidėjusio nitrozaminų kiekio poveikio. Ji pabrėžė, kad toks pat maisto produktų konservavimas, kuriuo užtikrinama, kad nebūtų botulizmo protrūkių, grindžiamas sudėtinga daugelio veiksnių sąveika, įskaitant ne tik nitritus, bet ir druską, pH, temperatūros kontrolę. Šiuo požiūriu vartotojų sąlyčio su nitrozaminais galimybė nėra vienintelė problema, kurią reikia apsvarstyti priimant sprendimą dėl atitinkamos leidžiamos nitritų koncentracijos. Todėl Jungtinė Karalystė pabrėžia, kad pagal 26 valstybių narių sutartą sistemą, kuri yra Europos Komisijos aukšto lygio mitybos ir fizinio aktyvumo grupės veiklos dalis, rekomenduojama per ketverius metus (2008–2012 m.) 16 % sumažinti druskos kiekį mėsos produktuose. Taigi ji klausia, kaip būtų įmanoma vienu metu sumažinti ir druskos, ir nitritų koncentraciją, ir tuo pačiu užtikrinti mėsos produktų saugą. — Norvegija mano, kad Danijos priemonė yra gerai pagrįsta dokumentais ir todėl neprieštarauja Danijos prašymui palikti galioti nacionalines nuostatas dėl nitritų kaip priedų dėjimo į mėsos produktus. Tuo remdamasi ji taip pat ragina Komisiją persvarstyti Direktyvą 2006/52/EB dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose.

(26) 2010 m. kovo 19 d. įvyko Danijos ir Komisijos tarnybų susitikimas. 2010 m. balandžio 12 d. laišku Danija pateikė papildomų paaiškinimų dėl skirtingų mėsos produktų kategorijų, kurios reglamentuojamos nuostatomis, apie kurias pranešta, ir dėl importuojamų mėsos produktų kontrolės.

4. PRAŠYMAS EMST

(27) 2010 m. sausio 29 d. Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas paprašė EMST įvertinti Danijos institucijų pateiktus duomenis ir visų pirma, ar ši informacija ar bet kurie nauji moksliniai duomenys leidžia teigti, kad yra mokslinis pagrindas persvarstyti Direktyvoje 2006/52/EB nustatytas didžiausias leidžiamas nitritų koncentracijos ribines vertes.

(28) 2010 m. kovo 11 d. priimtoje nuomonėje (18) EMST Maisto priedų ir į maisto produktą dedamų maisto medžiagų šaltinių mokslinė grupė (ANS grupė) padarė išvadą, kad pagal Danijos institucijų pateiktus duomenis nėra pagrindo persvarstyti nitritų 0,07 mg/kg kūno svorio per parą „leistiną paros normą“ (LPN), 2002 m. nustatytą Jungtinio MŽŪO/PSO ekspertų maisto priedų komiteto (JECFA). Ji taip pat pažymėjo, kad ši LPN gali būti viršyta vaikų atveju. Galiausiai, ANS grupė padarė išvadą, panašią į MPMK 1995 m. išvadą, kad maisto produkte susidariusių nitrozaminų poveikis turėtų būti sumažintas iki minimumo atitinkamais technologiniais veiksmais, pavyzdžiui, mažinant į maisto produktus dedamų nitratų ir nitritų koncentraciją iki mažiausios galimos, kuri reikalinga būtino konservavimo poveikiui pasiekti ir mikrobiologinei saugai užtikrinti.

(29) Kalbėdama apie nitritų ir (arba) nitratų poveikį mikrobiologinei mėsos produktų saugai, ANS grupė pažymėjo, kad tai buvo nagrinėta 2003 m. lapkričio 26 d. EMST Mokslinės biologinių pavojų grupės nuomonėje. Toje nuomonėje teigiama, kad mėsos produktų saugai įtaką daro daug veiksnių (gamybos procesas, druskos koncentracija, vandens aktyvumas ir t. t.) ir kad nitritų kiekis svarbus mikrobiologinei saugai, todėl turėtų būti kontroliuojamas įdedamas kiekis (labiau nei liekamasis kiekis). Be to, Mokslinė biologinių pavojų grupė sutiko su Mokslinio maisto produktų komiteto (MMPK) požiūriu, jog dėti 50–100 mg nitrito vienam kilogramui į daugelį mėsos produktų gali užtekti, o į kitus produktus, ypač tuos, kuriuose druskos nėra daug, o laikymo laikas ilgesnis, siekiant nuslopinti C. Botulinum dauginimąsi reikia dėti 50–150 mg/kg nitrito. Tačiau nėra pateikta išsami analizė pagal mėsos produktų kategorijas.

II. VERTINIMAS

1. PRIIMTINUMAS

(30) Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, priėmus suderinimo priemonę, išlaikyti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba priežastimis, susijusiomis su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga, jeigu ji praneša apie tokias nacionalines nuostatas Komisijai, o Komisija patvirtina tokias priemones.

(31) Danijos pranešimas susijęs su nacionalinėmis nuostatomis, kuriomis nukrypstama nuo Direktyvos 2006/52/EB I priedo 3 dalies c punkto, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 95/2/EB III priedo C dalies nuostatos dėl E 249 kalio nitrito ir E 250 natrio nitrito. Dabartinės Danijos nuostatos jau galiojo Direktyvos 2006/52/EB priėmimo metu.

(32) Danijos įsakymu Nr. 22 ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašu E 249 kalio nitrito ir E 250 natrio nitrito į mėsos produktus leidžiama dėti neviršijant nustatyto konkretaus kiekio. Priklausomai nuo nagrinėjamų produktų šis didžiausias leidžiamas kiekis yra 0, 60, 100 ar 150 mg/kg, kuris yra mažesnis tam tikruose produktuose arba skiriasi nuo nustatytojo Direktyvoje 2006/52/EB. Be to, skirtingai nuo Direktyvos 2006/52/EB, Danijos nuostatose nėra jokių išimčių dėl didžiausio leidžiamo dedamo nitritų kiekio nustatymo principo taikymo, todėl neleidžiama tiekti rinkai tam tikrus tradiciniu būdu pagamintų mėsos produktų iš kitų valstybių narių.

(33) Todėl Danijos nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsoje ir mėsos produktuose yra griežtesnės nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos, nes jomis nustatytas mažesnis kelių tipų produktams taikomas didžiausias kiekis (dažnai – 60 mg/kg) ir jomis neleidžiama, skirtingai nei Direktyva 2006/52/EB, tiekti rinkai tam tikrų tradicinių mėsos produktų atsižvelgiant į didžiausią liekamąjį kiekį.

(34) Vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalimi pranešimas papildytas nurodant priežastis, susijusias su Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnyje nurodytu vienu ar daugiau pagrindinių poreikių, šiuo atveju tai – žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga. Papildomai pateiktoje Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ataskaitoje pateikiami papildomi mėsos produktų vartojimo ir importo bei nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizės duomenys. Galiausiai, Danijos institucijos pateikė Nacionalinio maisto instituto (NMI) ataskaitą „Nitritai kaip maisto priedai: sveikatos aspektai ir ES reglamentavimas“, paskelbtą 2007 m. spalio 30 d. Pagal pateiktą informaciją pastaroji ataskaita buvo dar kartą įvertinta 2009 m. rugsėjo mėn. ir naujų pastabų ar žinių nebuvo pateikta.

(35) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos pateiktas prašymas dėl leidimo toliau taikyti nacionalines nuostatas dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį yra priimtinas.

2. PRAŠYMO PAGRĮSTUMO VERTINIMAS

(36) Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį ir 6 dalies pirmąją pastraipą Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Bendrijos suderinimo priemonių.

(37) Komisija visų pirma turi įvertinti, ar nacionalinės nuostatos yra pagrįstos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių ribos. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

(38) Reikia pažymėti, kad, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytus terminus, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės priemonės, apie kurias pranešta pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi visų pirma remtis priežastimis, apie kurias pranešė valstybė narė. Tai reiškia, kad, remiantis Sutarties nuostatomis, pareiga įrodyti nacionalinių nuostatų pagrįstumą tenka prašymą pateikusiai ir nuostatas išlaikyti norinčiai valstybei narei. Atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 ir 6 dalyje nurodytus terminus, visų pirma griežtą sprendimo priėmimo terminą, Komisija turi apsiriboti prašymą pateikusios valstybės narės pateiktos informacijos tinkamumo analize ir neturi pati ieškoti galimų pagrindžiančių priežasčių.

(39) Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios Sąjungos suderinimo priemonė, nuo kurios nukrypstama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, turėtų būti persvarstyta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas.

2.1. DANIJOS POZICIJA

(40) Danija teigia, kad jos teisės aktais užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygis, kadangi nustatytas mažesnis didžiausias leidžiamas E 249 (kalio nitrito) ir E 250 (natrio nitrito) kiekis nei analogiški Direktyvoje 2006/52/EB nustatytas kiekis, be to, neleidžiama tiekti rinkai tradicinių mėsos produktų, į kuriuos dedamo kiekio neįmanoma nustatyti. Danija mano, kad Danijos nuostatos visiškai atitinka Maisto produktų mokslinio komiteto (MPMK) 1990 m. ir 1995 m. nuomonėse pateiktas rekomendacijas bei 2003 m. lapkričio 26 d. EMST nuomonę.

(41) Danija taip pat mano, kad dedamo nitritų kiekio reglamentavimas remiantis tuo ar viršijama nustatyta atitinkama LPN nėra pakankamas būtinai žmonių sveikatos apsaugai užtikrinti. Nitritų ADI nustatyta neatsižvelgiant į nitrozaminų susidarymą, kuris siejamas su nitritų naudojimu mėsos produktuose. Remiantis moksliniais vertinimais nitrozaminai yra genotoksiški; todėl nėra įmanoma nustatyti ribos, kada jie nebėra kancerogeniški. Danija pabrėžia, kad nitrozaminų susidarymas priklauso nuo dedamo nitritų kiekio, o ne nuo daug mažesnio liekamojo kiekio, kuris dėl cheminės medžiagos virsmų maisto produkte paprastai yra produkte jį vartojant.

(42) Taigi, šios šalies nuomone, apskritai moksliniame vertinime įrodyta, kad: a) nitritų ir nitratų naudojimas turėtų būti reglamentuojamas pagal dedamus, o ne pagal liekamuosius kiekius, b) jų naudojimas turėtų būti kiek įmanoma sumažintas naudojant skirtingą kiekį pagal su įvairiais maisto produktais susijusius techninius poreikius, c) būtinas konservavimas pasiekiamas naudojant EMST rekomenduojamus kiekius. Todėl Danija mano, kad jos nacionalinės nuostatos sisteminiu požiūriu atitinka šias rekomendacijas, o Direktyvos 2006/52/EB nuostatos dėl nitritų jų neatitinka.

(43) Danija taip pat pabrėžia, kad jos nacionalinės nuostatos galioja daug metų ir niekada dėl jų nebuvo su atitinkamų produktų konservavimu susijusių problemų. Be to, palyginti su kitomis ES valstybėmis narėmis sergamumas botulizmu nedidelis ir nuo 1980 m. nėra nė vieno atvejo, kuris būtų susijęs su mėsos produktų vartojimu. Remdamasi Sprendimu 2008/448/EB, pagal kurį Danija turi stebėti situaciją, inter alia, ir dėl botulizmo, Danija pažymi, kad nuo 2006 m. botulizmo atvejų Danijoje nėra užregistruota. Taigi Danijos nuostatos dėl nitritų naudojimo mėsos produktuose vis dar laikomos pakankamomis visapusiškai apsaugai nuo apsinuodijimų maistu užtikrinti.

(44) Dėl vartojimo įpročių Danijos maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ataskaitoje pateikiami papildomi mėsos produktų vartojimo ir importo bei nitritų Danijos rinkoje esančiuose mėsos produktuose analizės duomenys. Danijos institucijų nuomone, ši ataskaita rodo, kad mėsos produktų, į kuriuos gali būti dedama nitritų, vartojimas pastaraisiais metais padidėjo, ypač juo dažniau vartoja vaikai. Be to, mėsos produktai, kuriems taikoma 60 mg/kg ribinė vertė, yra vieni labiausiai vartojamų Danijoje produktų. Tai rodo, kad dėl bet kurio nacionalinių nuostatų pakeitimo didinant didžiausius leidžiamus dėti kiekius pagal Direktyvą 2006/52/EB iki 150 mg/kg galėtų gerokai padidėti gaunamų su maistu nitritų ir tuo pačiu nitrozaminų kiekis.

(45) Be to, Danija mano, kad jos nuostatos dėl nitritų nesudarys kliūčių prekybai, ir pateikė skaičius, iš kurių galima daryti išvadą, kad mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami ir importas nuo 2006 m. netgi išaugo.

(46) Danija taip pat pabrėžia, kad tolesnis nitritų naudojimas leidžiant dėti tik minimalų kiekį yra pagrįstas siejant tai su nitritų LPN maisto produktuose. Galiausiai, Danijos institucijos remiasi Nacionalinio maisto instituto (NMI) ataskaitą „Nitritai kaip maisto priedai: sveikatos aspektai ir ES reglamentavimas“. Pastarojoje ataskaitoje, kuri buvo persvarstyta 2009 m., pabrėžiama, kad Direktyvos 2006/52/EB įgyvendinimas Danijoje galėtų lemti per parą gaunamo nitritų kiekio padidėjimą 2,3–2,4 karto, o dėl to gali padidėti gaunamas susidariusių nitrozaminų kiekis.

(47) Apibendrinant galima pasakyti, kad, Danijos nuomone, yra teisėta sumažinti už Direktyvos 2006/52/EB reikalavimų slypinčią nitrozaminų poveikio žmonių sveikatai keliamą riziką, toliau taikant galiojančius jos teisės aktus. Danijos nuomone, stebėsena, kurios imtasi pagal Sprendimą 2008/448/EB, rodo, kad su sveikata susiję motyvai, į kuriuos atsižvelgta anksčiau, tebėra aktualūs. Galiausiai, Danija teigia, kad naujausi turimi duomenys rodo, kad Danijos nuostatos nesudaro kliūčių atitinkamų produktų prekybai.

2.2. DANIJOS POZICIJOS VERTINIMAS

2.2.1. Pagrindimas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 36 straipsnyje nurodytų pagrindinių poreikių priežastimis

(48) Danijos teisės aktais siekiama užtikrinti kuo aukštesnį žmonių sveikatos ir gyvybės apsaugos lygį, atsižvelgiant į nitritų ir galimo nitrozaminų susidarymo mėsos produktuose poveikį, nustatant mažesnius, palyginti su Direktyvoje 2006/52/EB nustatytais, didžiausius dedamų nitritų kiekius, taikomus tam tikriems mėsos produktams, ir neleidžiant tiekti rinkai produktų, jeigu galima nustatyti tik jų liekamuosius didžiausius kiekius. Be to, nuostatose, apie kurias pranešta, nustatytas didžiausias leidžiamas 150 mg/kg kiekis „visiškai ar pusiau konservuotuose mėsos produktuose, pagamintuose iš smulkintos mėsos“, kuris yra didesnis nei Direktyvoje 2006/52/EB nurodytas kiekis „sterilizuotuose mėsos produktuose“, t. y. 100 mg/kg.

(49) Vertinant, ar dabartiniai Danijos teisės aktai yra tinkami ir būtini siekiant minėto tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Visų pirma reikia įvertinti dvejopo pobūdžio riziką sveikatai – riziką dėl nitrozaminų mėsos produktuose ir dėl mikrobiologinės mėsos produktų saugos. Pastarasis aspektas – tai ne vien tik technologinis poreikis, bet ir labai sveikatai svarbus aspektas. Nors ir pripažįstama, kad nitritų kiekis mėsos produktuose turėtų būti ribojamas, mažesnis nitritų kiekis mėsos produktuose savaime nereikš geresnės žmonių sveikatos apsaugos. Atitinkamose MPMK ir EMST nuomonėse tvirtinama, kad tinkamiausias nitritų kiekis priklauso nuo daugelio veiksnių, kaip antai druskos kiekio, drėgmės, pH, produkto laikymo termino, higienos, temperatūros kontrolės ir t. t.

(50) Atsižvelgdama į pirmiau ir 11 bei 12 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus motyvus, Komisija mano, kad, atsižvelgiant į mėsos produktų visoje Sąjungoje įvairovę, Direktyvoje 2006/52/EB tinkamai atsižvelgta į vienas kitam prieštaraujančius pavojus sveikatai.

(51) Kita vertus, Komisija turi įvertinti specifinį Danijos teisės aktų leidėjo pasirinkimą ir su jau seniai galiojančiomis taisyklėmis susijusią patirtį. Danija, pateikusi apsinuodijimų mėsos produktais, ypač botulizmo, atvejų statistiką, įrodė, kad ji savo nacionaliniais teisės aktais iki šiol pasiekė patenkinamų rezultatų. Šie duomenys rodo, kad Danijos teisės aktais nustatytų didžiausių kiekių pakanka dabar Danijoje gaminamų mėsos produktų ir Danijoje naudojamų gamybos būdų mikrobiologinei saugai užtikrinti.

(52) Komisija pažymi, kad Danijos teisės aktai atitinka atitinkamas Sąjungos mokslinių tarnybų mokslines nuomones. Jie grindžiami didžiausių leidžiamų dėti kiekių reglamentavimu ir juose atsižvelgiama į tose nuomonėse nurodytus skirtingus dedamus nitritų kiekius, t.y. 50–150 mg/kg. Tuo pačiu Danija nustatė konkretesnius, palyginti su direktyva, didžiausius leidžiamus dėti į tam tikrų grupių mėsos produktus nitritų kiekius, atsižvelgdama į Danijoje vyraujančius mėsos produktų tipus ir gamybos metodus.

(53) Be to, reikia atsižvelgti į tai, kad pagal Danijos pateiktą informaciją dauguma Danijos gyventojų vartojamų mėsos produktų yra tokie mėsos produktai, kuriems taikoma ribinė vertė yra 60 mg/kg ir ji turėtų būti padidinta iki 100 ar 150 mg/kg. Kadangi Danijos gamintojai, kaip ir kitų valstybių narių gamintojai, neprivalėtų didinti dedamų į produktus nitritų kiekio iki didžiausio leidžiamo, nurodyto Direktyvoje 2006/52/EB, nėra tikėtina, kad Danijos gyventojų su mėsos produktais gaunamų nitritų faktinis kiekis išaugtų tiek, kiek nurodo Danijos institucijos, t. y. 2,3–2,4 karto. Tačiau visgi negalima atmesti prielaidos, kad dabartinis poveikis Danijos gyventojams padidėtų.

(54) Remdamasi šiuo metu turima informacija, Komisija mano, kad prašymas išlaikyti priemones, apie kurias pranešta, laikinai gali būti priimtas dėl Danijos visuomenės sveikatos apsaugos motyvų.

2.2.2. Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimas

2.2.2.1. Savavališkų diskriminacijos priemonių nebuvimas

(55) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigota patikrinti, ar numatytos priemonės nėra savavališka diskriminacija. Remiantis Teisingumo Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai.

(56) Danijos nacionalinės taisyklės taikomos tiek šalyje, tiek kitose valstybėse narėse pagamintiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.

2.2.2.2. Užslėpto prekybos apribojimo nebuvimas

(57) Nacionalinės nuostatos, kuriomis labiau nei Sąjungos direktyva ribojamas produktų naudojimas, paprastai yra prekybos kliūtis, kadangi teisėtai likusioje Sąjungos dalyje rinkai tiekiami ir naudojami produktai dėl naudojimo apribojimų negali būti tiekiami atitinkamos valstybės narės rinkai. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalyje nustatytos išankstinės sąlygos yra skirtos neleisti dėl netinkamų priežasčių taikyti 4 ir 5 šio straipsnio dalyse nustatytais kriterijais pagrįstų apribojimų, kurie būtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. tai būtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė.

(58) Atsižvelgiant į tai, kad Danijos taisyklėmis nustatyti griežtesni nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus standartai, o į tam tikrų kategorijų mėsos produktus („visiškai arba pusiau konservuoti termiškai apdoroti mėsos produktai, pagaminti iš smulkintos mėsos“) leidžiamas dėti maksimalus nitritų kiekis didesnis nei nustatytas Direktyvoje 2006/52/EB, taip pat ir verslo subjektams, esantiems kitose valstybėse narėse, nors kitais aspektais įstatymai yra suderinti, taisyklės tampa nepageidaujamu prekybos apribojimu ar vidaus rinkos veikimo kliūtimi. Tačiau pripažįstama, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga vidaus rinkos kliūtis. Danija pateikė skaičių, kurie rodo, kad, nepaisant nacionalinių teisės aktų, mėsos produktai iš kitų valstybių narių importuojami, o pastaraisiais metais importas netgi augo.

(59) Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas.

2.2.2.3. Vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimas

(60) Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti tvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, yra priemonė, galinti turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl, siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkai veikti sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui.

(61) Atsižvelgdama į Danijos Vyriausybės nurodytą su mažesniu nitritų mėsos produktuose poveikiu susijusią naudą sveikatai, į tai, kad, remiantis dabar turimais skaičiais, poveikio prekybai nėra arba jis yra labai mažas, ir į tai, kad taisyklės nėra neproporcingos, ir nėra vidaus rinkos veikimo kliūtis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 6 dalį, Komisija mano, kad taisyklės, apie kurias pranešė Danija, gali būti laikinai ir toliau taikomos dėl su žmonių sveikatos ir gyvybės apsauga susijusių priežasčių.

(62) Atsižvelgdama į šią analizę Komisija mano, kad sąlyga dėl vidaus rinkos veikimo kliūties nebuvimo yra įgyvendinta.

2.2.3. Laiko apribojimai

(63) Pirmiau išdėstytos išvados pagrįstos dabar turima informacija, visų pirma – skaičiais, kurie rodo, kad Danija sugebėjo kontroliuoti botulizmą nepaisant mažesnių į tam tikrų tipų mėsos produktus dedamų nitritų kiekių ir didesnio maksimalaus į „visiškai ar pusiau konservuotus termiškai apdorotus mėsos produktus, pagamintus iš smulkintos mėsos“ dedamo kiekio, o prekyba nebuvo neproporcingai trikdoma.

(64) Kitas svarbus veiksnys yra Danijoje suvartojamų mėsos produktų, kuriems taikant Direktyvą 2006/52/EB nitritų, o kartu ir nitrozaminų poveikis Danijos gyventojams galėtų išaugti, dalis.

(65) Danijai reikėtų nuolat stebėti padėtį ir rinkti duomenis ar Direktyvoje 2006/52/EB nustatytų kiekių taikymas leistų pasiekti reikalaujamą apsaugos lygį ir, jeigu ne, ar tai sukeltų nepriimtiną riziką žmonių sveikatai. Turėtų būti renkami visų pirma šie duomenys – botulizmo kontrolės, mėsos produktų, kuriems taikoma 60 mg/kg riba, suvartojimo dalis iš visų Danijoje suvartojamų mėsos produktų, o taip pat kitų su normalia mityba susijusių svarbių rizikos veiksnių ir mėsos produktų importo iš kitų valstybių narių duomenys. Iš Danijos bus reikalaujama kas dveji metai nuo šio sprendimo priėmimo pateikti surinktų duomenų ataskaitą Komisijai.

(66) Be to, Komisija turėtų stebėti Direktyvos 2006/52/EB įgyvendinimą valstybėse narėse, ypač stebėti, kaip nitritus naudoja gamintojai įvairių kategorijų maisto produktuose ir kaip organizuojama nacionalinė kontrolė. Taip pat reikėtų atitinkamų konsultacijų su valstybėmis narėmis, suinteresuotaisiais asmenimis ir EMST. Remdamasi surinkta informacija Komisija išnagrinėtų Direktyvą 2006/52/EB pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 7 dalį ir apsvarstytų, ar būtų tikslinga siūlyti minėtą direktyvą pritaikyti dėl didžiausio leidžiamo nitritų kiekio, kuris gali būti dedamas į tam tikrus mėsos produktus.

(67) Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija mano, kad pirmiau nurodytos nacionalinės nuostatos gali būti patvirtintos ribotam penkerių metų laikotarpiui. Patvirtinta turėtų būti tokiam laikui, per kurį galima surinkti ir kruopščiai išnagrinėti reikiamą informaciją.

(68) Danija ir toliau privalo perkelti kitas Direktyvos 2006/52/EB nuostatas į savo nacionalinę teisę.

III. IŠVADA

(69) Atsižvelgdama į pirmiau minėtus motyvus ir valstybių narių pateiktas pastabas dėl Danijos institucijų pranešimo Komisija laikosi nuomonės, kad Danijos prašymas palikti galioti jos nacionalines nitritų dėjimo nuostatas, kurį Komisija gavo 2009 m. lapkričio 26 d., dėl jos nacionalinių nitritų dėjimo nuostatų, kurios skiriasi dėl „visiškai ar pusiau konservuotų termiškai apdorotų mėsos produktų, pagamintų iš mėsos produktų“ ir yra griežtesnės dėl kitų mėsos produktų nei Direktyvos 2006/52/EB nuostatos, gali būti patvirtintas penkerių metų laikotarpiui nuo šio sprendimo priėmimo datos. Iš Danijos būtų reikalaujama nuolat rinkti duomenis ar Direktyvoje 2006/52/EB nustatytų kiekių taikymas leistų pasiekti reikalaujamą apsaugos lygį, ir, jeigu ne, ar tai sukeltų nepriimtiną riziką žmonių sveikatai, ir juos teikti Komisijai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nacionalinės nuostatos dėl nitritų dėjimo į mėsos produktus, įtrauktos į 2005 m. sausio 11 d. įsakymą Nr. 22 dėl maisto priedų (Bekendtgørelse nr 22 af 11.1.2005 om tilsætningsstoffer til fødevarer) ir Danijos leidžiamų maisto priedų sąrašą (Liste over tilladte tilsætningsstoffer til fødevarer, „Positivlisten“), apie kuriuos Danijos Karalystė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį pranešė Komisijai 2009 m. lapkričio 20 d. laišku, yra patvirtinamos.

2 straipsnis

Šis sprendimas galioja iki 2015 m. gegužės 25 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2010 m. gegužės 25 d. Komisijos vardu John DALLI Komisijos narys

(1) Pranešimas susijęs su E 249 kalio nitritu ir E 250 natrio nitritu.

(2) OL L 204, 2006 7 26, p. 10.

(3) OL L 157, 2008 6 17, p. 98.

(4) OL L 354, 2008 12 31, p. 16.

(5) OL L 40, 1989 2 11, p. 27.

(6) OL L 61, 1995 3 18, p. 1.

(7) 1990 m. spalio 19 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Mokslinio maisto produktų komiteto ataskaitos (dvidešimt šešta serija), p. 21.

(8) 1995 m. rugsėjo 22 d. nuomonė dėl nitratų ir nitritų, Europos Komisija, Mokslinio maisto produktų komiteto ataskaitos (trisdešimt aštunta serija), p. 1.

(9) Komisijai paprašius pateikta Europos maisto saugos tarnybos Mokslinės biologinių pavojų grupės nuomonė dėl nitritų ir (arba) nitratų poveikio mikrobiologinei mėsos produktų saugai, EMST leidinys (2003) 14, p. 1.

(10) Byla C-3/00, Danijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, ECR [2003] I-2643, visų pirma 109–115 punktai.

(11) Kai nurodoma etiketėje „maistui“, nitritą galima parduoti tik druskos ar druskos pakaito mišinio pavidalu.

(12) Fo-3 vertė lygi 3 min. kaitinimui 121 °C temperatūroje (1 mlrd. bakterijų sporų kiekvienoje iš 1 000 skardinių sumažinimas iki vienos sporos 1 000 skardinių).

(13) Žr. Įsakymo Nr. 22 dėl maisto priedų naudojimo 13 dalį.

(14) Žr. Įsakymo Nr. 22 20 dalį.

(15) Pagal Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 20 straipsnį, susietą su reglamento IV priedu, Danija gali ir toliau drausti tam tikrų kategorijų maisto priedus, įskaitant konservantus, dėti į tradicinius daniškus „Kødbolleir“ (mėsos kukuliai) ir tradicinius daniškus „Leverpostej“ (kepenų paštetas).

(16) OL C 7, 2010 1 13, p. 1.

(17) Be to, 2010 m. kovo 1 d. ir 2010 m. kovo 25 d. atitinkamai, t. y. praėjus Komisijos nustatytam terminui, Komisija gavo Latvijos ir Lietuvos pastabas.

(18) Scientific Opinion on nitrite in meat products of the EFSA Panel on Food Additives and Nutrient Sources added to Food, EMST leidinys, 2010 m., 8(3):1538.