ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Be to, Komisija rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad visos kompanijos TANKTECH Co. Ltd pagamintos NEW-ISO-HV-80 modelio sklendės, kurios ženklu buvo pažymėtos po 2003 m. sausio 1 d. ir kurios buvo įrengtos su šių valstybių vėliava plaukiojančiose laivuose, kiek įmanoma greičiau būtų ištirtos, siekiant įsitikinti, ar jos atitinka tipą. Jei patikrinus būtų nustatyta, kad tos sklendės neatitinka tipo, Komisija rekomenduoja jas pašalinti ir apie tokius atvejus pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.
(19)

šiuo metu Danijoje periodiniams nekilnojamojo turto mokesčiams yra taikoma viršutinė riba, todėl jie, didėjant rinkos kainoms, nedidėja. Taigi jie negali švelninti būsto kainų ciklų ir turi neigiamą pasiskirstymo poveikį. Parlamentas naują nekilnojamojo turto mokesčių sistemą patvirtino dar 2017 m., tačiau ji iki šiol nėra taikoma. Dėl to, kad staiga išaugo būsto kainos, o socialinio būsto laukti tenka ilgai, pagrindiniuose miestuose trūksta įperkamo būsto. Be to, Kopenhagoje ir aplink ją smarkiai išaugo hipotekos paskolų, kurių skolos ir pajamų santykis viršija 4, o paskolos ir turto vertės santykis viršija 60 %, dalis, todėl tokie skolininkai gali būti pažeidžiami palūkanų normų padidinimo arba bet kokio didelio būsto kainų sumažėjimo atveju. Danijos sisteminės rizikos taryba pateikė rekomendacijų, kaip sumažinti tokių hipotekos paskolų riziką, tačiau jos dar neįgyvendintos;
(24)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, Latvijai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, be kita ko, susijusių su galimybėmis gauti bankų kreditų. Pastarąjį dešimtmetį kreditų srautas privačiajam sektoriui dažniausiai buvo neigiamas. 2016 m. jis tapo teigiamas, tačiau kredito augimo tempas vis dar buvo mažesnis už BVP augimo tempą. 2020 m. privačiojo sektoriaus skola sudarė 66,5 % BVP, palyginti su 78,3 % BVP prieš penkerius metus. Ypač sunku gauti kreditą mažosioms ir vidutinėms įmonėms iš dalies dėl jų didesnės kredito rizikos, be to, jos patiria palyginti dideles kredito išlaidas ir turi sutvarkyti daug dokumentų. Taip pat dėl įkeičiamo turto menko likvidumo ypač sunku gauti kreditą už Rygos regiono ribų. Tai yra didelė kliūtis tiek hipotekiniam skolinimui, tiek skolinimui įmonėms. Be to, vartotojų žaliųjų technologijų finansavimas galėtų būti įperkamesnis naudojant pigesnius ir ilgesnio laikotarpio kredito produktus. Politikos pastangos daugiausia nukreiptos skolinimui remti derinant jas su viešosiomis dotacijomis. Tačiau dėl to valdžios sektoriaus biudžetas patiria didelių išlaidų, todėl tai nėra tvarus skolinimo skatinimo būdas. Norint sumažinti kredito pasiūlos suvaržymus, reikia apskritai pagerinti verslo aplinkos skaidrumą ir pasitikėjimą ja, be kita ko, mažinti šešėlinę ekonomiką. Be to, yra galimybių padidinti paskolų susigrąžinimo normas – tai sumažintų bankų išlaidas, susijusias su neveiksniomis paskolomis. Susigrąžinti daugiau paskolų galėtų padėti veiksmingesnė teisinė sistema. Tikslinės paskolų ir garantijų sistemos galėtų padėti sumažinti bankams kylančią likvidumo riziką, kai jie priima užstatą palyginti nelikvidžiose rinkose. Viešosios skolinimo sistemos strategiškai svarbioms investicijoms, pavyzdžiui, žaliajai pertvarkai ir regioninei plėtrai, galėtų padidinti veiksmingą konkurenciją bankų rinkoje arba užpildyti rinkos spragą, kai bankų finansavimas yra per brangus arba jo nėra. Be to, valstybės garantijų ir skolinimo sistemos, palyginti su dotacijų sistemomis, yra daug ekonomiškesnis būdas remti privatų skolinimąsi. Be kliūčių gauti bankų finansavimą, nepakankamai išvystyta Latvijos alternatyvių finansavimo šaltinių rinka, kuri galėtų suteikti daugiau galimybių gauti finansavimą įmonėms;
(27)

be ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiamų ekonominių ir socialinių uždavinių, Vokietija vis dar atsilieka diegdama itin didelio pralaidumo plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse, kuriose didesnės investicijos turi potencialo padidinti našumo augimą ir sumažinti santaupų ir investicijų disbalansą. Apskritai Vokietija per pastaruosius metus labai pagerino itin didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio aprėptį ir ji šiuo metu viršija Sąjungos vidurkį. Tačiau kaimo vietovėse aprėptis buvo 22,5 %, t. y. mažesnė už 37,1 % Sąjungos vidurkį. Be to, tik 15,4 % namų ūkių turi prieigą prie šviesolaidinio ryšio (palyginti su 50 % Sąjungos vidurkiu), todėl Vokietija patenka tarp valstybių narių, kuriose šviesolaidinio ryšio aprėptis yra mažiausia, tuo tarpu penkių geriausius rezultatus pasiekusių Sąjungos šalių šviesolaidinio ryšio aprėptis siekia bent 85 %. Šviesolaidinio ryšio jungčių trūkumas ryškesnis kaimo vietovėse (11,3 %, palyginti su 33,8 % Sąjungos vidurkiu). Tai stabdo našumo augimą, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, kurių daugelis yra įsisteigusios kaimo ir priemiesčių vietovėse. Plačiajuosčio ryšio plėtra ir 5G ryšys į Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą neįtraukti. Numatyta federalinio ir regionų lygmens schemų, kuriomis siekiama gerinti ryšį pilkosiose zonose ir judrųjį ryšį baltosiose zonose. Koalicijos susitarime nustatyti plataus užmojo tikslai, susiję su galimybe visiems Vokietijos namų ūkiams visoje šalyje naudotis šviesolaidiniu ir 5G ryšiu, tačiau dar nenustatytas įgyvendinimo terminas. Siekiant užtikrinti savalaikį jų įgyvendinimą bus labai svarbu didinti civilinės inžinerijos planavimo ir valdymo pajėgumus privačiajame sektoriuje ir viešojo sektoriaus planavimo ir įgyvendinimo valdymą. Norint, kad tikslai būtų pasiekti, taip pat reikės tobulinti paraiškų teikimo ir leidimų išdavimo procedūras ir standartizuoti alternatyvius mažiau laiko reikalaujančius įrengimo metodus;
4.

Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys: a) individuali teisė į mokymą – teisė naudotis asmens disponuojamu asmeniniu biudžetu, skirtu padengti tinkamas finansuoti tiesiogines darbo rinkai aktualaus mokymo, profesinio orientavimo ir konsultavimo, įgūdžių vertinimo ar mokymosi rezultatų patvirtinimo sąnaudas; b) individualioji mokymosi sąskaita – individualių teisių į mokymą suteikimo būdas. Asmeninė sąskaita asmenims suteikia galimybę, laikantis nacionalinių taisyklių, per tam tikrą laikotarpį sukaupti ir išsaugoti savo teises bet kuriuo jiems tinkamu metu pasinaudoti bet kuria finansuoti tinkama mokymo, profesinio orientavimo ar mokymosi rezultatų patvirtinimo galimybe, kurią jie laiko naudingiausia. Ja asmeniui suteikiama visapusiška atsakomybė už teises į mokymąsi, nepriklausomai nuo finansavimo šaltinio; c) (individualių teisių į mokymą) perkeliamumas – kai individualios teisės į mokymą suteikiamos, jos ir toliau priklauso atitinkamam asmeniui, be kita ko, keičiant statusą, pavyzdžiui, pereinant į kitą darbą, pereinant nuo darbo prie mokymosi, nuo užimtumo prie nedarbo, taip pat pereinant nuo veiklos prie neaktyvumo; d) galimybes atverianti sistema – parama, kuria skatinama veiksmingai pasinaudoti individualiomis teisėmis į mokymą. Tai apima profesinio orientavimo ir mokymosi rezultatų patvirtinimo galimybes, galimybių, kurios gali būti finansuojamos individualioms teisėms į mokymą skirtomis lėšomis, nacionalinį registrą, vieną bendrą nacionalinį skaitmeninį portalą, iš kurio prisijungiama prie individualiosios mokymosi sąskaitos ir nacionalinio registro, ir mokamas mokymosi atostogas.
16.

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;
(9)

laikinosios samdos paskatos darbo rinkoje gali būti veiksmingos skatinant kokybiškų darbo vietų kūrimą, ekonomikai lėtai augant pradiniais ekonomikos gaivinimo etapais. Jos turėtų būti skirtos ir parengtos taip, kad sudarytų palankesnes sąlygas keisti darbo vietas ir kurti tokias darbo vietas, kurių be šių paskatų nebūtų buvę sukurta. Tikslinės grupės gali apimti pažeidžiamas ir per mažai atstovaujamas gyventojų grupes, be kita ko, į darbo rinką įsiliejantį jaunimą. Visų pirma, pameistrystės rėmimas gali būti veiksminga priemonė ugdyti įgūdžius, kurių reikia darbo rinkai, ir padėti jaunimui įsidarbinti. Be to, veiklos keitimo paskatos, kuriomis nauji darbdaviai skatinami samdyti tuos darbuotojus, kurie gali būti pakeisti kitais, gali palengvinti veiklos keitimą, o besiplečiančiuose sektoriuose padidėtų gebėjimų pasiūla. Parama verslumui, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui, moterims ir socialinio verslo atstovams, gali būti naudinga ir papildyti tokias priemones, įskaitant paramą padėti joms spręsti kai kuriuos didžiausius MVĮ kylančius uždavinius, tokius kaip reguliavimo prievoles, pavėluotus mokėjimus ir galimybes gauti finansavimą;
(18)

nuo COVID-19 krizės pradžios Italija imasi veiksmų, kad sumažintų poveikį užimtumui. Sutrumpinto darbo laiko tvarka (ital. Cassa integrazione) atliko svarbų vaidmenį ir tikimasi, kad taip bus ir ateityje. Buvo išplėsti atitikties šios tvarkos reikalavimams kriterijai, kad ji apimtų ir mažąsias bei labai mažas įmones, taip pat visus ekonomikos sektorius ir darbuotojus. Be to, atskira (laikina) tvarka nustatyta savarankiškai dirbantiems asmenims. Prieš COVID-19 krizę darbo rinkos sąlygos nuolat gerėjo. 2019 m. užimtumo lygis pasiekė 64 % – tai didžiausias kada nors užfiksuotas lygis. Tačiau jis vis tiek buvo daug mažesnis už Sąjungos vidurkį. Nedarbo lygis išliko aukštas (kaip ir kiti darbo rinkos sąstingio rodikliai) ir, remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2020 m. jis toliau didės iki 11,8 %, o 2021 m. sumažės iki 10,7 %. Laikinųjų darbo sutarčių dalis taip pat buvo didelė, nepaisant to, kad nuo 2018 m. vidurio dominavo nuolatinių darbo vietų kūrimas. Ateityje, siekiant skatinti tvarų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą, labai svarbu į darbo rinką integruoti neaktyvius jaunuolius ir moteris. Imtasi tam tikrų veiksmų siekiant sustiprinti valstybines užimtumo tarnybas ir geriau jas susieti su socialinių paslaugų, suaugusiųjų mokymosi ir profesinio mokymo sritimis. Tačiau šių tarnybų įdarbinimo pajėgumai tebėra menki ir įvairiuose regionuose labai skiriasi. Darbdavių dalyvavimas taip pat išlieka nedidelis. Palaipsniui atšaukiant viruso plitimo valdymo priemones, įmonėms ir darbuotojams gali būti naudingos lanksčios darbo sąlygos ir nuotolinis darbas. Reaguodama į COVID-19 krizę Vyriausybė patvirtino laikinas priemones, kuriomis siekiama suderinti asmeninį ir profesinį gyvenimą, pavyzdžiui, skatinti pažangų darbo modelį ir specialias atostogas, taip pat suteikti vaikų priežiūros kuponus. Nepaisant pastarojo meto pastangų, lygių galimybių ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros politikos skatinimo priemonės, taip pat įperkamų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugų pasiūla tebėra silpnos ir menkai integruotos;
(19)

pagal ekonomikos gaivinimo strategiją reikėtų švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį tiems, kurie labiausiai nukentėjo. Nepaisant įvairių priemonių, kurių buvo imtasi darbo vietoms išsaugoti, mažiau palankią padėtį darbo rinkoje užimantys ir (arba) pažeidžiamoje socialinėje padėtyje esantys asmenys nukentėjo labiausiai. Nedarbas išaugo, ypač kalbant apie pagal lanksčias darbo sutartis dirbančius asmenis – jaunimą, laikinuosius ir migrantų kilmės darbuotojus. Be to, per COVID-19 krizę išryškėjo didelės problemos, susijusios su savarankiškai dirbančių asmenų galimybėmis naudotis tinkama socialine apsauga – jie dažniausiai neturi pakankamo (arba jokio) sveikatos, invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo;
(9)

Jungtinė Karalystė ilgą laiką buvo G 7 šalis, kurioje kapitalo investicijos, kaip BVP dalis, buvo mažiausios. Be to, investicijos itin smarkiai sumažėjo finansų krizės metu, o privačiųjų investicijų atsigavimas po krizės sustojo. Jungtinės Karalystės investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą intensyvumas per pastarąjį dešimtmetį sudarė maždaug 1,7 % BVP, tai yra mažiau už Sąjungos vidurkį. Pasitelkdama savo pramonės strategiją, Jungtinė Karalystė nustatė visos ekonomikos tikslą – iki 2027 m. pasiekti 2,4 % BVP, o ilgesnės trukmės laikotarpiu – 3 % BVP. Investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą sutelktos tik keliose bendrovėse ir regionuose. Šie plataus masto fizinio ir žmogiškojo kapitalo trūkumai yra pagrindinė palyginti mažo ir stagnuojančio Jungtinės Karalystės darbo našumo priežastis;
(10)

vienos pagrindinių kliūčių, kurios trukdo įmonėms investuoti ir neleidžia pasiekti didesnio našumo, yra kvalifikuotų darbuotojų trūkumas ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis. Pastaraisiais metais Estija įgyvendino visapusiškas reformas, tačiau darbo rinkoje vyraujančios tendencijos ir mažėjantis darbingo amžiaus gyventojų skaičius kelia ilgalaikių uždavinių švietimo ir mokymo sistemai. Šie uždaviniai, be kita ko, yra susiję su mokyklos nebaigusių asmenų skaičiumi, kuris tebėra didelis, nebaigta mokyklų tinklo pertvarka, nepakankamu aukštojo mokslo, profesinio rengimo ir mokymo tinkamumu darbo rinkos poreikiams patenkinti, mokytojų senėjimu ir menku mokytojo profesijos patrauklumu. Nepaisant aktyvesnio dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi programose, darbuotojų kvalifikacijos kėlimo arba persikvalifikavimo procesas vyksta per lėtai ir nespėjama vytis darbo rinkos tendencijų. Kaip vienas pagrindinių trūkstamų įgūdžių įvardijamas gebėjimas diegti inovacijas. Nors šalyje yra daug informacinių ir ryšių technologijų specialistų, įmonės rengia nedaug mokymų, kuriuose būtų ugdomi skaitmeniniai įgūdžiai. Siekiant užtikrinti, kad žmonės įgytų tinkamų įgūdžių, reikėtų gerinti švietimo ir mokymo sistemos atitiktį darbo rinkos poreikiams, be kita ko – investuoti į profesinį orientavimą, spręsti mokyklos nebaigimo problemą ir geriau numatyti įgūdžių poreikius. Be to, pagerinus mokytojų darbo sąlygas, mokymo kokybę ir švietimo politiką atsižvelgiant į demografines bei ekonomines tendencijas, išaugtų švietimo ir mokymo sistemos pajėgumas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Liuksemburgui skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Liuksemburgui (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(17)

Slovėnija susiduria su viešųjų pirkimų neefektyvumu. Kaip matyti iš mažo per vieną konkursą gaunamų pasiūlymų skaičiaus ir didelio derybų be išankstinio skelbimo apie pirkimą kiekio, konkurso dalyvių konkurencija yra gana maža. Dėl to taip pat mažėja skaidrumas. Asmenų, dalyvaujančių vykdant viešuosius pirkimus, profesionalumo lygis yra žemas ir yra nedaug apsaugos nuo korupcijos ir konkurso dalyvių slapto susitarimo priemonių. Visų pirma, Valstybinės peržiūros komisijos nepriklausomumas dėl jos narių skyrimo tvarkos yra nedidelis. Nors, valdžios institucijų vertinimu, ekonominiai nusikaltimai ir korupcija per kelerius praėjusius metus padarė daug žalos, kai kurios kovos su korupcija reformos vis dar neįgyvendintos;
(11)

nepaisant dėl stipraus ekonomikos atsigavimo ir spartaus darbo vietų kūrimo pagerėjusios padėties darbo rinkoje, ilgalaikis nedarbas tebekelia susirūpinimą. Ilgalaikio nedarbo lygis ir toliau yra vienas aukščiausių Sąjungoje. Ilgalaikis nedarbas visų pirma būdingas marginalizuotiems romams, žemos kvalifikacijos asmenims ir jaunimui. Be to, išlieka regionų skirtumų – nedarbo lygis rytų Slovakijoje vis dar dvigubai didesnis nei Bratislavoje. Vis dar nedaug suaugusiųjų dalyvauja mokymosi visą gyvenimą ir antros galimybės mokytis programose. Nepaisant priemonių, kuriomis mažą darbo užmokestį gaunantys darbuotojai skatinami dirbti, ir tęsiamos valstybinių užimtumo tarnybų reformos, išlieka sunkumų teikiant individualizuotą paramą ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims, be kita ko, dėl didelio paraiškų skaičiaus. Slovakijos ilgalaikių bedarbių integracijos veiksmų planu, kurį daugiausia finansuoja Europos socialinis fondas, siekiama ištaisyti šią padėtį taikant visapusišką požiūrį į individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas. Konkrečiai bus teikiamos specializuotos konsultavimo paslaugos, įdiegta nauja profiliavimo sistema, bendradarbiaujama su privačiomis įdarbinimo agentūromis ir vykdomos atsižvelgiant į regioninius darbo rinkos poreikius darbdavių parengtos tikslinės mokymo programos. Romų dalyvavimas Slovakijos darbo rinkoje išlieka labai mažas, o pažanga didinant jų užimtumo lygį yra lėta. Prie menko romų dalyvavimo darbo rinkoje prisideda žemas išsilavinimo bei įgūdžių lygis ir diskriminacija. Žemą vaisingo amžiaus moterų užimtumo lygį lemia ilgos (iki trejų metų) vaiko priežiūros atostogos (kurias retai ima vyrai), vaikų priežiūros įstaigų, ypač skirtų vaikams iki trejų metų, stygius ir mažai taikomas lankstaus darbo grafikas;
(5)

šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. 2016 m. konvergencijos programoje Vyriausybė tikisi, kad 2016 m. nominalusis deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP, t. y. 2,6 % BVP, vėliau dar mažės ir iki 2019 m. pasieks 1,0 % BVP. Be to, Vyriausybė tikisi programos laikotarpiu pasiekti savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą – 1,75 % BVP struktūrinį deficitą. 2015 m. valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasiekė aukščiausią tašką – 86,7 %, tačiau konvergencijos programoje numatoma, kad jis palaipsniui mažės ir 2019 m. sieks 80,0 %. Vertinant nominaliąja verte, programoje nurodytos skolos santykio su BVP projekcijos atitinka skolos mažinimo kriterijų. Tačiau nors makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas realiąja verte, nominaliojo BVP augimas yra didesnis, nei prognozuota Komisijos prognozėje, ypač 2016 m. Todėl prognozuotas skolos santykio sumažinimas priklauso nuo palankių nominaliojo augimo projekcijų; be to, jis apima didelius skolą mažinančius atsargų ir srautų koregavimus pardavus finansinį turtą, kurie nėra pakankamai konkretizuoti. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, daugiausia nekonkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP ir atitiks nominaliojo deficito tikslą, įtrauktą į 2014 m. sausio 21 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį. Planuojama, kad rekomenduojamas fiskalinių pastangų lygis pagal perviršinio deficito procedūrą bus pasiektas. Tačiau Komisijos prognozė nerodo, kad bus pasiektas ateities perspektyvomis grindžiamas skolos mažinimo kriterijus. 2017 m. 0,2 % BVP struktūrinio koregavimo pakaktų, kad būtų pasiektas vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, tačiau norint pasiekti skolos mažinimo kriterijų, reikėtų didesnio struktūrinio koregavimo. Konkrečiai, būtų tinkamas didesnis už 0,5 % BVP kriterijų koregavimas, atsižvelgiant į didelę skolą ir dabartines ciklo sąlygas Kroatijoje. Šiuo metu prognozuojama, kad struktūrinis balansas 2017 m. pablogės 0,2 % BVP. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Kroatija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl 2017 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių;
Analizės metodas, leidžiantis gauti patikimus rezultatus:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1“. Metodą galima parsisiųsti šiuo adresu: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Taip pat reiktų remtis straipsniu „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/MS“, kuriame nurodyta, kaip aplinkos teršalą perchloratą įtraukti į pirmiau minėtą metodą (QuPPe-Method), skirtą nustatyti keleto medžiagų liekanas. Straipsnį galima parsisiųsti šiuo adresu: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf

Kūdikiams ir mažiems vaikams skirtame maiste esančio perchlorato analizės atveju tikslinė kiekybinio nustatymo riba (LOQ) turėtų būti ne didesnė kaip 2 μg/kg, kituose maisto produktuose – 10 μg/kg, o džiovintuose prieskoniniuose augaluose, prieskoniuose, arbatoje ir žolelių bei vaisių užpiluose – 20 μg/kg.
(14)

Sąjungoje įsisteigę internetinių lošimų operatoriai vis dažniau turi po kelias atskirose valstybėse narėse, kurios lošimams reguliuoti pasirinko licencijomis pagrįstas sistemas, išduotas licencijas. Jiems būtų naudinga, jei būtų laikomasi bendresnio požiūrio. Be to, dėl atitikties reikalavimų gausėjimo gali būti be reikalo dubliuojama infrastruktūra ir dvigubėti išlaidos – dėl to reguliavimo institucijoms tektų nereikalinga administracinė našta;
56.

Laikoma, kad NRI yra nustačiusi 48 punkto c papunktyje ir 49 punkto c papunktyje nurodytus ekonominio atkartojamumo įpareigojimus, jeigu ji a, b ir c punktuose išvardytus elementus, dėl kurių konsultavosi pagal Direktyvos 2002/21/EB 7 straipsnį, įtraukia į galutinę priemonę, kurioje nusprendžia nenustatyti arba nebetaikyti NKP didmeninių produktų reguliuojamų didmeninės prieigos kainų: a) išsamią informaciją apie ex ante ekonominio atkartojamumo testą, kurį taikys NRI; pagal II priede pateiktas gaires nurodomi bent šie parametrai: i) atitinkamos mažmeninės veiklos sąnaudos, į kurias atsižvelgta; ii) atitinkamas sąnaudų standartas; iii) atitinkami susiję reguliuojami didmeniniai produktai ir atitinkamos orientacinės kainos; iv) atitinkami mažmeniniai produktai ir v) atitinkamas testo atlikimo laikotarpis; b) procedūrą, pagal kurią NRI atliks ex ante ekonominio atkartojamumo testą, nurodant, kad NRI gali pradėti tokią procedūrą savo iniciatyva arba gavusi prašymą iš trečiųjų šalių bet kuriuo metu, bet ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo atitinkamo mažmeninio produkto pateikimo rinkai, ir ją užbaigti per kuo trumpesnį laikotarpį, bet ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo procedūros pradžios. Iš procedūros aprašymo turėtų būti aišku, kad ex ante ekonominio atkartojamumo testas, kurį, remdamasi 48 punkto c papunkčiu arba 49 punkto c papunkčiu, turi atlikti NRI, skiriasi nuo kainų spaudimo testų, kurie gali būti atliekami ex post pagal konkurencijos teisę, ir nedaro jiems poveikio; c) taisomąją priemonę, kurią, jei testo rezultatas bus neigiamas, naudodamasi pagal reguliavimo sistemą numatytomis vykdymo užtikrinimo priemonėmis NRI priims, kad užtikrintų reikalavimų laikymąsi, įskaitant prireikus reikalavimą, kad DĮR operatorius pagal NRI gaires ir remdamasis atlikto ex ante ekonominio atkartojamumo testo rezultatais išspręstų ekonominio atkartojamumo klausimą. Jeigu NRI mano, kad mažmeninis pasiūlymas, kurio ekonominis atkartojamumas neužtikrinamas, labai pakenktų konkurencijai, ji turėtų pasinaudoti savo galiomis pagal Direktyvos 2002/20/EB 10 straipsnį pareikalauti, kad DĮR operatorius nutrauktų arba atidėtų atitinkamo mažmeninio pasiūlymo teikimą, kol nebus įvykdytas ekonominio atkartojamumo reikalavimas.