32004D0884
2004 4 30 EUROPOS S ĄJUNGOS OFICIALUSIS LEIDINYS L 167/1
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS 884/2004/EB
2004 m. baland žio 29 d.
išdalies keičiantis Sprendim ą1692/96/EB, pateikiantį Bendrijos gaires dėl transeuropinio
transporto tinklo plėtros
(tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos
156 straipsnio pirm ąjądalį,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlym ą(1),
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo-
mon ę(2),
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę(3),
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje (4) nustatytos tvarkos,
kadangi:
(1) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 1692/96/
EB (5) pateikė Bendrijos gaires dėl transeuropinio trans-
porto tinklo plėtros, nustatydamas bendro intereso pro-jektus, kuriais siekiama prisidėti prie transeuropinio tin-klo plėtojimo, ir III priede nustatydamas specifinius pro-jektus, kuriems Europos Vadovų Tarybos susitikimuose
1994 m. Esene ir 1996 m. Dubline buvo skirtas ypatin-
gas dėmesys.
(2) Transporto priemonių skaičiaus didėjimo, ypač sunkias-vorius krovinius perve žančių transporto priemonių
dalies i šaugimo padarinys —suintensyvėj ęs transporto
priemonių srautas ir kelių susiaurėjimai tarptautiniuosetransporto koridoriuose. Siekiant u žtikrinti tarptautinį
prekių ir keleivių mobilum ą, būtina optimizuoti transeu-
ropinio transporto tinklo pajėgumus.(3) 2001 m. Geteborge Europos Vadovų Tarybos susitikimeBendrijos institucijos buvo paragintos patvirtinti per ž-
iūrėtas gaires dėl transeuropinio transporto tinkloplėtros, skiriant pirmenyb ę, kai tinka, gele žinkelių,
vidaus vandens kelių ir artimojo susisiekimo laivybosinfrastruktūros investicijoms, intermodalinėms operaci-joms ir veiksmingoms jungtims. Įgyvendinant transeuro-pinio transporto tinklo tikslus, reikėtų deramai įvertintividaus vandens uostų ir regioninių oro uostų indėlį.
(4) Būsimoji Europos S ąjungos plėtra ir siekis keisti įvairių
transporto rū šių pusiausvyr ąbei pasiekti tokį infrast-
ruktūros tinkl ą, kuris pajėgtų patenkinti augančius porei-
kius, taip pat tas faktas, kad kai kuriems prioritetiniamsprojektams u žbaigti gali prireikti daugiau negu 10 metų,
verčia per žiūrėti Sprendimo Nr. 1692/96/EB III priede
išvardytų projektų s ąrašą.
(5) Bulgarija, Čekija, Kipras, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva,
Malta, Lenkija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija ir Turkijapasira šė asociacijos susitarimus ir Europos susitarimus ir
parei škė nor ątapti Europos S ąjungos valstybėmis narė-
mis. Komisijos padedamos, šių vienuolikos valstybių
transporto administracijos i šreiškė poreikį atlikti trans-
porto infrastruktūros įvertinim ą, kuriuo būtų nustatoma
tinklas, remiantis tais pačiais principais, kurie i šdėstyti
Sprendime Nr. 1692/96/EB.
(6) 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Taryba nubrė žė
tiksl ą—suma žinti transporto kam ščius tokiuose regio-
nuose, kaip Alpės, Pirėnai ir Baltijos jūra.(1) OL C 362 E, 2001 12 18, p. 205 ir OL C 20 E, 2003 1 28, p. 274.
(2) OL C 125, 2002 5 27, p. 75.
(3) OL C 278, 2002 11 14, p. 7.
(4) 2002 m. gegu žės 30 d. pateikta Europos Parlamento nuomonė (OL
C 187 E, 2003 8 7, p. 130), 2004 m. kovo 11 d. pateikta Tarybos
bendroji pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2004 m.
baland žio 14 d. pateikta Europos Parlamento pozicija (dar nepas-
kelbta Oficialiajame leidinyje).
(5) OL L 228, 1996 9 9, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais,
padarytais 2003 m. Stojimo sutartimi.254 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
(7) 2003 m. gruod žio mėn. Briuselio Europos Vadovų
Taryba pa žymėjo, kad gairėse nustatyti prioritetiniai pro-
jektai yra lemtingi stiprinant vidaus rinkų sanglaud ą,
ypač turint omenyje būsim ąEuropos S ąjungos plėtr ąir
poreikį pa šalinti transporto kam ščius ir (arba) u žbaigti
prekių (tranzito) judėjimui per natūralias ir kitas kliūtisar sienas reikalingas trūkstamas jungtis.
(8) 1994 m. Kretoje antrojoje visos Europos transporto kon-ferencijoje ir trečiojoje visos Europos transporto konfe-rencijoje 1997 m. Helsinkyje de šimt Europos transporto
koridorių ir keturios Europos teritorijos identifikuotoskaip Europos bendrijos ir atitinkamų trečiųjų šalių bend-
radarbiavimo prioritetai.
(9) 2003 m. liepos 30 d. Komisijai pateiktoje ataskaitojetranseuropinio transporto tinklo auk što lygio pareigūnų
grupė (toliau —aukšto lygio pareigūnų grupė), pasinau-
dodama metodais, kurie grind žiami tam tikrais kriteri-
jais, visų pirma tokiais, kaip potencialus projektų ekono-minis gyvybingumas, atitinkamų valstybių narių įsiparei-gojimo laikytis iki projektų programavimo susitarto gra-fiko laipsnis, jų poveikis prekių ir asmenų mobilumuitarp valstybių narių ir jų poveikis sanglaudai ir tvariaiplėtrai, nustatė ribot ąprioritetinių projektų skaičių.
Ataskaita taip pat apima projektus naujose valstybėsenarėse, kurios taps Europos S ąjungos narėmis 2004 m.
gegu žės 1 d. Derėtų atsi žvelgti į tokio bendradarbiavimo
rezultatus.
(10) Laikantis Sutarties 6 straipsnio, į Bendrijos politikostranseuropinio transporto tinklo srityje s ąvokąir įgyven-
dinim ąturėtų būti integruojami aplinkos apsaugos reika-
lavimai. Tai rei škia, kad skatinama teikti prioritet ą
mažiau aplinkai kenkiančių transporto rū šių infrast-
ruktūrai, konkrečiai: gele žinkelių transportui, artimojo
susisiekimo laivybai ir vidaus vandenų laivybai.
(11) Būtina įgyvendinti pagrindinį komunikate dėl EuroposSąjungos tvarios plėtros strategijos Komisijos pasiūlyt ą
tiksl ą—atsieti neigiamus transporto augimo padarinius
nuo transporto dalies BVP augimo.
(12) Ateityje poveikio aplinkai vertinimas pagal 2001 m.birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą
2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmiųaplinkai vertinimo (
1) bus atliekamas visiems planams ir
programoms, susijusioms su bendro intereso projektais.Taip pat transporto infrastruktūros finansavimas turėtų
priklausyti nuo atitikimo Bendrijos aplinkosaugos teisėsaktams, visų pirma 1985 m. bir želio 27 d. Tarybos
direktyvai 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačiųprojektų poveikio aplinkai vertinimo (
2)i r1 9 7 9m .
baland žio 2 d. Tarybos direktyvai 79/409/EEB dėl lauki-
nių pauk ščių apsaugos (3) ir 1992 m. gegu žės 21 d.
Tarybos direktyvai 92/43/EEB dėl natūralių buveinių irlaukinės faunos bei floros apsaugos (
4).
(13) Komisijos Baltojoje knygoje „Dėl transporto politikos “
reikalaujama integruoto po žiūrio apjungiant, inter alia,
priemones, kuriomis atgaivinamas gele žinkelių sektorius,
visų pirma krovinių ve žimo paslaugos, skatinama vidaus
vandens kelių laivyba ir artimojo susisiekimo laivyba,
skatinamas optimalesnis greitinių gele žinkelių ir oro
transporto papildomumas ir tarpusavyje s ąveikaujančių
protingųjų transporto sistemų plėtojimas, siekiant u žtik-
rinti padidint ątinklo veiksmingum ąir saugum ą.
(14) Bendros transporto politikos veiksmingumas priklauso,
inter alia , nuo priemonių, kuriomis atgaivinamas gele žin-
kelių sektorius ir plėtojama gele žinkelių infrastruktūra,
vientisumo. 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamentoir Tarybos direktyva 2001/12/EB, i šdalies keičianti Tary-
bos direktyv ą91/440/EEB dėl Bendrijos gele žinkelių
plėtros 2001/12/EB (
5), suteikia prieig ąprie transeuropi-
nio krovinių ve žimo gele žinkeliais tinklo tarptautinio
krovinių ve žimo paslaugoms teikti pasibaigus 2003 m.
Transeuropinio krovinių ve žimo gele žinkeliais tinklo
linijos turėtų būti laikomos gele žinkelio tinklo, apibrė žto
Sprendime Nr. 1692/96/EB i šdėstytose gairėse, dalimi,
kad galėtų pasinaudoti investicijomis ir pritraukti keliųtransporto krovinius.
(15) Siekiant bendrojo tikslo —užtikrinti tvarų asmenų ir
prekių mobilum ą,—reikėtų priimti priemones, kurios
skatintų greitojo susisiekimo tarp valstybių narių jūraplėtr ąir tokiu būdu ma žintų grūstis keliuose ir (ar)
gerintų prieig ąprie periferinių ar salų regionų ir valsty-
bių. Tokių mechanizmų sukūrimas, paremtas, inter alia ,
konkursų tvarka, turėtų būti skaidrus ir pritaikytas kon-kretiems poreikiams tenkinti ir jokiu būdu neturėtųpažeisti Bendrijos vie šųjų pirkimų ar konkurencijos tai-
syklių.
(1) OL L 197, 2001 7 21, p. 30.(2) OL L 175, 1985 7 5, p. 40. Direktyva su paskutiniais pakeitimais,
padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB
(OL L 156, 2003 6 25, p. 17).
(3) OL L 103, 1979 4 25, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais,
padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16,
p. 36).
(4) OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais,
padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L284, 2003 10 31, p. 1).
(
5) OL L 75, 2001 3 15, p. 1.07/8 t. 255 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
(16) Parama „jūros greitkelių “plėtrai turėtų būti laikoma
papildoma Bendrijos pagalbos teikimo priemone, skirtaplėtoti artimojo susisiekimo laivybos veikl ąpagal Marko
Polo program ą, įsteigt ą2003 m. liepos 22 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1382/2003
dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo siekiant page-rinti krovinių transporto sistemos aplinkosaugos veiks-mingum ą(Marko Polo programa) (
1), o jos teikimas
turėtų būti pagrįstas tais pačiais kriterijais. Tačiau Bend-rijos finansinės pagalbos teikimas, remiantis dviemdokumentais, neturėtų būti kaupiamojo pobūd žio.
(17) Būtina pareik šti, kad prioritetiniai projektai yra Bendrijos
intereso projektai tam, kad būtų koncentruojamos Bend-rijos lė šos tokiems projektams ir įdiegimui tokių mecha-
nizmų, kurie skatintų koordinavim ątarp valstybių narių,
siekiant palengvinti projektų u žbaigim ąpagal numatyt ą
grafik ą.
(18) Vadovaujantis Sutarties 154 straipsniu, transeuropinio
tinklo politika turėtų padėti stiprinti Bendrijos ekono-min ęir socialin ęsanglaud ą. Siekiant šio tikslo, reikėtų
dėti pastangas, kad būtų optimaliai i šnaudojamos Bend-
rijos gairių dėl transeuropinio transporto tinklo ir atitin-kamų Bendrijos lygiu prieinamų finansinių priemoniųprogramavimo nuoseklumo galimybės.
(19) Prioritetinių projektų a posteriori vertinimas turėtų atei-
tyje palengvinti gairių per žiūras ir prioritetinių projektų
sąrašo sudarym ąbei padėti patobulinti valstybių narių
naudojamus a priori vertinimo metodus.
(20) Nacionalinės atskirai valstybių narių taikomos projekto
aplinkos apsaugos ir socialinio ekonominio poveikio ver-tinimo procedūros gali pasirodyti netinkamos projektų,deklaruojamų Europos intereso projektais, transnaciona-linei dimensijai. Siekiant i šspręsti šiąproblem ą,b e
bendrųjų vertinimo metodų dar reikėtų sukurti koordi-nuoto vertinimo ir vie šojo konsultavimo procedūras ar
transnacionalinio tyrimo procedūras, apimančias įvairiasvalstybes nares ir sutelkiančias dėmesį į socialinius eko-nominius ir aplinkosauginius aspektus. Šios procedūros
turėtų būti taikomos nepa žeidžiant Bendrijos aplinkos
apsaugos teisės aktuose nustatytų įsipareigojimų.
(21) Siekiant pagerinti investicijų gr ąžą ir„sudėti į vien ą
krūv ą“projektui skiriamas lė šas, gali prireikti glaudesnio
su tuo pačiu mar šrutu susijusiuose projektuose dalyvau-
jančių valstybių narių veiklos koordinavimo.(22) Tarpvalstybines atkarpas turėtų nustatyti valstybės narės,remdamosi kriterijais, kuriuos nustatys pagal SprendimoNr. 1692/96/EB 18 straipsnio 2 dalį įsteigtas Komitetas.Dabartinės nuorodos į to sprendimo III priede i švardytų
prioritetinių projektų tarpvalstybines atkarpas neturėtų
būti i šankstiniu faktoriumi, turinčiu įtakos pagal šiuos
kriterijus nustatomų tarpvalstybinių atkarpų nustatymui.
(23) Komisija atliko auk što lygio pareigūnų grupės pateiktų
rekomendacijų poveikio analiz ę. Rezultatai rodo, kad
pirmiau minėtos grupės identifikuotų projektų vykdy-mas, kartu su jais panaudojant kelias i šBendrosios trans-
porto politikos priemones, tokias kaip mokesčio ėmimasužnaudojim ąsi infrastruktūra ir krovinių ve žimą
gele žinkeliais padarant konkurencing ą, duotų ženklios
naudos laiko taupymo, ma žesnio i šmetamųjų dujų kie-
kio į atmosfer ąišmetimo ir ma žesnės grūsties prasme,
suteiktų geresn ęprieig ąprie periferinių naujųjų valsty-
bių narių ir apskritai didesn ęgerov ę.
(24) Siekiant atitikti transeuropinio transporto tinklo tikslus
ir susidoroti su Europos S ąjungos plėtra susijusiais trans-
porto i ššūkiais, būtina ženkliai padidinti transeuropinio
transporto tinklo asignavimus.
(25) Komisija gali nuspr ęsti siūlyti Europos Parlamentui ir
Tarybai, kad yra būtina imtis kitų ne tik SprendimoNr. 1692/96/EB III priede i švardytų prioritetinių pro-
jektų, siekiančių tokių tikslų kaip skatinti plėtr ą, geriau
integruoti i šsiplėtusi ąEurop ąir gerinti Europos verslo
produktyvum ąir konkurencingum ąpasaulio rinkose, o
taip pat prisidėti prie ekonominės, socialinės ir terito-
rinės sanglaudos siekimo tikslo ir intermodalumo. Šiems
projektams turėtų būti suteiktas prioritetas Bendrijosfinansinių priemonių at žvilgiu.
(26) Sprendimas Nr. 1692/96/EB turėtų būti i šdalies atitinka-
mai keičiamas,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą:
1 straipsnis
Sprendimas Nr. 1692/96/EB i šdalies keičiamas taip:
1. 2 straipsnio 1 dalyje data „2010 m. “keičiama data
„2020 m. “;
2. 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
„2. Transporto infrastruktūra —tai kelių, gele žinkelių ir
vidaus vandens kelių tinklai, „jūrų greitkeliai “, jūrų ir vidaus
vandens uostai, oro uostai bei kitos modalinių tinklų sujun-gimo vietos. “; (1) OL L 196, 2003 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais
Reglamentu (EB) Nr. 788/2004 (OL L 138, 2004 4 30, p. 17).256 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
3. 5 straipsnis pakeičiamas taip:
„5 straipsnis
Prioritetai
Atsi žvelgiant į 2 straipsnyje i švardytus tikslus ir platų
4 straipsnyje i šdėstytų bendrųjų priemonių spektr ą, priori-
tetai yra šie:
a) sukurti ir plėtoti pagrindines jungtis ir transporto maz-
gus, būtinus, kad būtų pa šalinti transporto kam ščiai,
parengtos trūkstamos atkarpos ir u žbaigti pagrindiniai
mar šrutai, visų pirma tarpvalstybinėse atkarpose, gam-
tines kliūtis kertančiose atkarpose bei pagerinti pagrin-dinių mar šrutų s ąveik ą;
b) sukurti ir plėtoti infrastruktūr ą, skatinanči ąnacionali-
nių tinklų transporto mazgus, kad būtų palengvintas
salų arba pana šių į salas teritorijų, neturinčių prieigos
prie jūros, periferinių ir atokiausių regionų susisiekimassu centriniais Bendrijos regionais, visų pirma suma ži-
nant auk štas tų teritorijų susisiekimo kainas;
c) laipsni ško gele žinkelio tinklo sudedamųjų dalių s ąveikai
pasiekti reikalingos priemonės, įskaitant, kur tikslinga,mar šrutų pritaikym ąkrovinių perve žimui;
d) tolimojo susisiekimo mar šrutų, artimojo susisiekimo
laivybos ir vidaus vandenų mar šrutų skatinimui reika-
lingos priemonės;
e) gele žinkelių ir oro transportui integruoti būtinos prie-
monės, ypač, kur tinka, per gele žinkelių prieig ąprie
oro uostų, bei būtinos infrastruktūros ir įrenginiai
f) esamos ir naujos infrastruktūros pajėgumo ir efekty-
vumo optimizavimas, intermodalumo skatinimas bei
tinklo saugos ir patikimumo gerinimas, kuriant ir tobu-linant intermodalines platformas ir jų prieigosinfrastruktūr ąir (arba) pasinaudojant protingosiomis
sistemomis;
g) saugos ir aplinkosauginių aspektų integravimas į trans-
europinių transporto tinklo projektavim ąir įgyvendi-
nim ą;
h) subalansuoto asmenų ir prekių mobilumo plėtra, vado-
vaujantis Europos S ąjungos tvarios plėtros tikslais. “;
4. 8 straipsnis pakeičiamas taip:
„8 straipsnis
Aplinkos apsauga
1. Kai projektai rengiami ir įgyvendinami, valstybės
narės privalo atsi žvelgti į aplinkos apsaug ąir atlikti bendro
intereso projektų, kurie turi būti įgyvendinti, poveikioaplinkai vertinimus pagal Direktyvos 85/337/EEB nuostatas
ir taikydamos 1979 m. baland žio 2 d. Direktyv ą79/409/
EEB dėl laukinių pauk ščių apsaugos (*) ir Direktyv ą92/43/
EEB.
Nuo 2001 m. liepos 21 d. planų ir programų, susijusių su
bendro intereso projektais, pasekmių aplinkai vertinimas,visų pirma kai kalbama apie naujus mar šrutus ar kitoki ą
svarbi ąmodalinės infrastruktūros plėtr ą, valstybių narių
atliekamas, vadovaujantis 2001 m. bir želio 27 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrųplanų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo (**). Reng-damos planus ir programas valstybės narės atsi žvelgia į
pasekmių aplinkai vertinimo rezultatus, kaip numatyta tosDirektyvos 8 straipsnyje.
2. Iki 2001 m. liepos 21 d. Komisija, valstybėms narėms
sutikus, sukuria tinkamus poveikio aplinkai strateginio ver-tinimo metodus, u žsibrė ždama tiksl ąužtikrinti, inter alia ,
tinkam ąkoordinavim ą, kad būtų i švengta pastangų dublia-
vimo ir siekdama supaprastinti ir pagreitinti tarpvalstybiniųprojektų ir koridorių planavimo procesus.
Savo ataskaitoje dėl gairių ir pridedamuose galimuose
siūlomuose teisės aktų projektuose, kurie per žiūri šio
sprendimo 18 straipsnio 3 dalyje numatytas gaires Komisijaatsižvelgia į šio darbo rezultatus ir valstybių narių pagal
Direktyv ą2001/42/EB įvykdytų TEN projektų poveikio
aplinkai vertinim ą.
(*) OL L 103, 1979 4 25, p. 1. Direktyvas su paskutiniais
pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003(OL L 122, 203 5 16, p. 36).
(**) OL L 197, 2001 7 21, p. 30. “
5. 9 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Tinklas taip pat apima eismo valdymo ir vartotojų
informavimo infrastruktūr ą, kuria valdomos avarijos ir
nelaimingi atsitikimai ir elektroninis mokesčio surinkimas,toki ąinfrastruktūr ągrind žiant aktyviu eismo valdymo sis-
temų bendradarbiavimu Europos, nacionaliniu ir regioniniu
lygiu ir kelionių ir eismo informacijos bei pridėtinės vertėspaslaugų tiekėjais, kas u žtikrina būtin ąpapildomum ątoms
taikomosioms programoms, naudojim ąsi kuriomis paleng-
vina transeuropinio telekomunikacijų tinklo programa. “;07/8 t. 257 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
6. 10 straipsnis pakeičiamas taip:
„10 straipsnis
Charakteristikos
1. Gele žinkelių tinklas — tai greitinių ir paprastųjų
gele žinkelių tinklai.
2. Greitinių gele žinkelių tinklas, naudojant dabartines ar
naujas technologijas —tai:
a) specialiai nutiestos greitinio gele žinkelio linijos, pritai-
kytos 250 km/h arba didesniam greičiui,
b) specialiai patobulintos greitinio gele žinkelio linijos, pri-
taikytos ma ždaug 200 km/h greičiui,
c) specialiai patobulintos greitinio gele žinkelio linijos arba
specialiai nutiestos greitinio gele žinkelio linijos, sujung-
tos su greitinio gele žinkelio tinklu, kuriam būdingos
specialios ypatybės, atsiradusios dėl topografinių araplinkos, reljefo ar miestų planavimo suvar žymų,
kuriomis naudojantis greitis privalo būti pritaikytaskiekvienam atskiram atvejui.
Greitinių gele žinkelių tinkl ąsudaro I priede nurodytos lini-
jos. Pagrindiniai reikalavimai ir techninės specifikacijossąveikai, taikomi greitinių gele žinkelių linijoms, naudojant
dabartin ętechnologij ą, nustatomi vadovaujantis 1996 m.
liepos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinėsgreitųjų gele žinkelių sistemos s ąveikos (*). Valstybės narės
išanksto prane ša Komisijai apie naujos greitinės gele žinke-
lių linijos nutiesim ąbei linijos technines charakteristikas.
3. Paprastųjų gele žinkelių tinklas — tai paprastųjų
gele žinkelių linijos skirtos keleivių krovinių ve žimui, įskai-
tant 14 straipsnyje nurodytas transeuropinio kombinuotojotransporto tinklo gele žinkelių atkarpas, bendro intereso pri-
eigos prie jūros linijas ir vidaus vandenų uostus bei tas kro-vinių platformas, kuriomis gali naudotis visi operatoriai.Pagrindiniai reikalavimai ir techninės specifikacijos s ąveikai,
taikomi paprastųjų gele žinkelių linijoms, nustatomi vado-
vaujantis 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tary-bos direktyva 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjųgele žinkelių sistemos s ąveikos (**).
4. Į gele žinkelių tinkl ąįeina infrastruktūros ir įrengimai,
būtini gele žinkeliams ir keliams, kur tinka, jūros susisie-
kimo paslaugoms ir oro transporto paslaugoms integruoti.Šiame prasme ypatingas dėmesys skiriamas regioninių oro
uostų prijungimui prie tinklo.5. Gele žinkelių tinklas atlieka ma žiausi ąvien ąištoliau
išvardytų funkcijų:
a) yra svarbus tolimojo susisiekimo keleivių ve žimui;
b) tam tikrais atvejais u žtikrina sujungimus su oro uostais;
c) u žtikrina prieig ąprie regioninių bei vietinių gele žinke-
lių tinklų;
d) yra svarbus teikiant tolimojo kombinuoto ve žimo
paslaugas;
e) the necessary measures to integrate rail and air trans-
port, especially through rail access to airports, whene-ver appropriate, and the infrastructures and installa-tions needed;
f) per bendro intereso jūrų uostus u žtikrina sujungim ąsu
artimojo susisiekimo laivybos ir vidaus vandenų mar š-
rutais.
6. Gele žinkelių tinklas siūlo vartotojams auk štąkokybės
ir saugos lygį, nes dėl Europos gele žinkelių tinklui reko-
menduojamo techninio suderinamumo ir suderintos val-dymo bei kontrolės sistemos tinklas yra nenutrūkstamas, ir
palaipsniui u žtikrinama jo s ąveika su kitais tinklais. Todėl
pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, Komisija nustatosuderint ąsu nacionaliniais planais gele žinkelių tinklo įgy-
vendinimo plan ą.
(*) OL L 235, 1996 9 17, p.6. Direktyva su paskutiniais
pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybosreglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284,2003 10 31, p. 1).
(**) OL L 110, 2001 4 20, p. 1. “
7. 11 straipsnis i šdalies keičiamas taip:
a) įterpiama tokia straipsnio dalis:
„3b. Tinklo vidaus uostai, turintys perkėlimo inter-
modaliu transportu galimybes arba pasiekiantys metin ę
500 000 tonų krovinių perve žimo apimtį, nurodomi I
priede. “;
b) straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
„4. Tinklui taip priklauso eismo valdymo infrast-
ruktūra. Tai visų pirma apima s ąveikaujančio, protin-
gojo eismo ir transporto sistemos, žinomos kaip „Upių
informacijos paslaugos “, skirtos optimizuoti dabartinius
vidaus vandens kelių tinklo pajėgumus ir saug ąbei
gerinti sujungim ąsu kitais perve žimo būdais, įdie-
gim ą.“;258 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
8. Įterpiamas toliau nurodytas straipsnis:
„12a straipsnis
Jūrų greitkeliai
1. Transeuropinis „jūros greitkelių “tinklas skirtas jūros
logistikos mar šrutais ve žamų krovinių srautams koncent-
ruoti tokiu būdu, kad būtų pagerinti dabartinės susisiekimo
jūra linijos arba sukuriamos naujos gyvybingos, reguliarausir da žno susisiekimo linijos valstybių narių prekių ve žimui,
kad būtų suma žintos grūstys keliuose ir (arba) pagerinta
prieiga prie periferinių ar salų regionų ar atokių valstybių.„Jūros greitkeliai “labiausiai skirti krovinių ve žimui, bet taip
pat turėtų būti naudojami kombinuotam asmenų ir prekiųvežimui.
2. Transeuropinį „jūros greitkelių “tinkl ąsudaro ma žiau-
siai dviejų jūros uostų, esančių skirtingose valstybėsenarėse, įrenginiai ir infrastruktūra. Į įrenginius irinfrastruktūr ąįeina bent jau vienos valstybės narės tokie
elementai, kaip uosto renginiai, elektroninės logistikos val-dymo sistemos, saugos ir apsaugos bei administravimo irmuitinės procedūros, taip pat tiesioginiai prieigai priekranto ir jūros reikalinga infrastruktūra, įskaitant apskritusmetus navigacij ąužtikrinantys būdai, visų pirma gilinimo
įrenginiai ir ledlau žiai prieigai žiemąužtikrinti.
3. Vandens keliai arba kanalai, kaip apibrė žta I priede,
sujungiantys du Europos „jūros greitkelius “arba dvi jų
atkarpas, ženkliai sutrumpinantys jūrų susisiekimo mar šru-
tus, padidinantys veiksmingum ąir sutrumpinantys kelionės
vandens keliais trukm ęsudaro transeuropinio „jūros greit-
kelių “tinklo dalį.
4. Transeuropinio „jūros greitkelių “tinklo bendro inte-
reso projektus siūlo ma žiausiai dvi valstybės narės ir jie
pritaikomi fakti škiems poreikiams. Siūlomi projektai apskri-
tai turi apimti tiek valstybės, tiek privatų sektorius; i š
nacionalinių biud žetų gautas lė šas papildant, prireikus,
Bendrijos lė šomis, vadovaujantis dalyvavimo konkurse nus-
tatytų procedūrų viena i štoliau i švardytų formų:
a) vie šas kvietimas dalyvauti konkurse, kurį bendrai skel-
bia susijusios valstybės narės; konkurso reikalavimas —
nutiesti naujus susisiekimo kelius nuo A kategorijos
uosto, kaip apibrė žta 12 straipsnio 2 dalyje, kurie kiek-
vienoje atskiroje jūros teritorijoje, kaip nurodyta IIIpriede pateiktame projekte Nr. 21, pasirenkami i š
anksto;b) jei uostų vieta yra palyginama, vie šuose kvietimuose
dalyvauti konkursuose, kuriuos bendrai organizuojasusijusios valstybės narės ir kuriuose norima pritrauktidalyvauti konsorciumus, kurių sudėtyje būtų bent jaulaivininkystės bendrovės ir uostai, esantys vienoje i šIII
priede pateiktame projekte Nr. 21 nurodytų jūros teri-torijų.
5. Transeuropinio „jūros greitkelių “tinklo bendro inte-
reso projektuose:
— didelis dėmesys skiriamas transeuropinio „jūros greitke-
lių“tinkl ąsudarantiems įrengimams ir infrastruktūrai,
— nepa žeidžiant Sutarties 87 ir 88 straipsnių, į juos gali
būti įtraukiama pradinė pagalba, jeigu, organizuojantstraipsnio 4 dalyje minėt ądalyvavimo konkurse pro-
cesą, pasirodo, kad projekto finansiniam gyvybingumui
užtikrinti bus reikalinga valstybės pagalba. Pradinė
pagalba skiriama ne ilgiau kaip dvejus metus ir ji ski-riama tiktai kaip papildomos tinkamai pagrįstų kapitalosąnaudų lė šos. Pagalba negali vir šyti minimalios apta-
riamų susisiekimo linijų tiesimui reikalingos numatytossumos. Dėl pagalbos suteikimo negali būti i škraipoma
prie štaraujanti bendrajam interesui atitinkamų rinkų
konkurencija,
— į juos gali būti įtraukiama platesnė, nesusijusi su kon-
krečiais uostais veikla, tokia kaip ledo lau žymui reika-
lingų įrenginių tiekimas ar gilinimo operacijos, taip pataprūpinimas informacinėmis sistemomis, įskaitanteismo valdymo ir elektronines duomenų teikimo siste-mas.
6. Per trejus metus Komisija 18 straipsnyje nurodytam
komitetui pateikia pradinį specifinių bendro intereso pro-jektų s ąrašąkartu konkrečia forma pristatydama „jūros
greitkelių “sąvoką.Šis sąrašas taip pat perduodamas Euro-
pos Parlamentui.
7. Transeuropinio „jūros greitkelių “tinklo bendro inte-
reso projektai teikiami Komisijai patvirtinti. “;
9. 13 straipsnis papildomas tokia dalimi:
„3. Tam tikrai atvejais jungties vietos palaipsniui prijun-
giamos prie greitinių gele žinkelių tinklo linijų. Tinklas tai
—infrastruktūros ir įrenginiai, kurie leid žia integruoti oro
ir gele žinkelių transporto paslaugas ir, tam tikrais atvejais,
jūrų transporto paslaugas. “;07/8 t. 259 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
10. įterpiamas toks skirsnis:
„10a SKIRSNIS
VALSTYBIŲ NARIŲ KOORDINAVIMAS
17a straipsnis
Europos koordinatorius
1. Siekdama palengvinti koordinuot ąkonkrečių pro-
jektų, ypač tarpvalstybinių projektų ar įtrauktų į deklaruo-jamus Europos intereso projektais ir nurodytus 19a straips-nyje tarpvalstybinių projektų atskirų atkarpų, įgyvendi-nim ą, Komisija gali paskirti, susijusioms valstybėms narėms
sutinkant ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu,asmenį, pavadindama jį „Europos koordinatoriumi “. Euro-
pos koordinatorius veikia Komisijos vardu ir u žją. Europos
koordinatoriaus kompetencija paprastai susijusi su vienuprojektu, tačiau, jei būtina, gali būti i šplečiama, kad apimtų
visąpagrindin ęašį. Europos koordinatorius kartu su susiju-
siomis valstybėmis narėmis rengia savo darbų plan ą.
2. Europos koordinatorius renkamas, visų pirma remian-
tis jo (jos) turima darbo Europos institucijose patirtimi bei
turimomis žiniomis apie finansavim ą, stambių projektų
socialinio ekonominio bei aplinkos apsaugos poveikio ver-tinimu.
3. Komisijos sprendime, kuriuo paskiriamas Europos
koordinatorius, nurodoma kaip jis (ji) turėtų atlikti 5 dalyjenurodytas u žduotis.
4. Atitinkamos valstybės narės bendradarbiauja su Euro-
pos koordinatoriumi ir jam (jai) teikia straipsnio 5 dalyjenurodytoms u žduotims atlikti reikaling ąinformacij ą.
5. Europos koordinatorius:
a) kartus su atitinkamomis valstybėmis narėmis skatina
bendrus projektų vertinimui naudojamus metodus ir,kai tinka, pataria projektų rengėjams apie projektųfinansavimo organizavim ą;
b) kiekvienais metais rengia ataskait ąEuropos Parlamen-
tui, Komisijai ir atitinkamoms valstybėms narėms apiepasiekt ąprojekto (-ų), u žkurį jis (ji) atsakingas, įgyven-
dinimo pa žangą, naujus teisės aktus ar kitus sritį regla-
mentuojančius dokumentus, kurie galėtų daryti kokįnors poveikį projektų charakteristikoms, ir apie visasproblemas ir kliūtis, kurios gali atsirasti dėl didelionukrypimo nuo III priede nurodytų terminų laikymosi;
c) kartus su atitinkamomis valstybėmis narėmis konsul-
tuoja regionines ir vietos vald žios institucijas, operato-
rius, transporto naudotojus ir pilietinės visuomenėsatstovus, kad jie gautų i šsamesnių žinių apie transporto
paslaugų poreikį, investicijų finansavimo galimybes irapie tai, kokių rū šių paslaugoms lengviau gauti tokį
finansavim ą.
6. Nepa žeidžiant Bendrijos ir nacionalinių teisės aktų
nustatytų taikomų procedūrų, Komisija gali papra šyti Euro-
pos koordinatoriaus nuomonės, tikrindama Bendrijos lė šų
panaudojim ąprojektams ar projektų grupėms, u žkuriuos
Europos koordinatorius yra atsakingas. “;
11. 18 straipsnis i šdalies keičiamas taip:
a) antra štinė dalis pakeičiama taip:
„Gairių monitoringo ir keitimosi informacija
komitetas “;
b) straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
„1. Valstybės narės pateikia Komisijai i štraukas i š
rengiamų nacionalinių planų ir programų, kurias josrengia plėtodamos transeuropinio transporto tinkl ą,
visų pirma teikdamos informacij ą, susijusi ąsu 19a
straipsnyje nurodytais projektais, kurie deklaruojamikaip Europos intereso projektai. Patvirtinusios planus irprogramas, valstybės narės informavimo tikslais juospristato Komisijai. “;
c) straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
„3. Kas dvejus metus Komisija Europos Parlamentui,
Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui beiRegionų komitetui pateikia ataskait ąapie šiame spren-
dime pateiktų gairių įgyvendinim ą. Pagal straipsnio
2 dalį įsteigtas komitetas padeda Komisijai rengti atas-kaitą. Kartu su ataskaita prireikus pateikiami teisės aktų
pasiūlymai dėl gairių pataisų; šiuose teisės aktų
pasiūlymuose, jei būtina, galima įtraukti pakeitimus,kurie turėtų būti daromi III priede pateikto prioritetiniųprojektų s ąraše arba papildyti t ąsąrašą19 straipsnio
1 dalies nuostatas atitinkančiais projektais. Pataisoseypatingas dėmesys atkreipiamas į projektus, kuriais pri-sidedama prie teritorinės Europos S ąjungos sanglaudos,
remiantis 19 straipsnio 1 dalies e punktu. “;
12. 19 straipsnis pakeičiamas taip:
„19 straipsnis
Prioritetiniai projektai1. Prioritetiniai projektai — tai 7 straipsnyje minimi
bendro intereso projektai, kuriuos i šnagrinėjus patvirti-
nama, kad:
a) jie skirti transporto kam ščiams pa šalinti arba nutiesti
trūkstamas transeuropinio transporto tinklo kokio nors
pagrindinio mar šruto atkarpas, visų pirma, šie projektai
yra tarptautiniai projektai, kuriuose numatytos atkar-pos, kertančios gamtines kliūtis, arba tarpvalstybinėsatkarpos;260 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
b) tai tokio masto projektai, kurių ilgalaikis planavimas
Europos lygiu ženkliai padėtų jų vykdymui;
c) jie suteikia bendras, potencialias, socialines ekonomines
gryn ąsias i šmokas ir kitokius socialinius ekonominius
privalumus;
d) jie ženkliai pagerina valstybių narių prekių ir asmenų
mobilum ąir, vadinasi, prisideda prie nacionalinių
tinklų s ąveikos;
e) integruojant naujų valstybių narių tinklus ir gerinant
susisiekim ąsu periferiniais ir salų regionais, šiais pro-
jektais prisidedama prie teritorinės Europos S ąjungos
sanglaudos;
f) gerindami saug ąir ma žindami transporto darom ąžalą
aplinkai, visų pirma skatindami modalinį perėjim ąprie
gele žinkelių, intermodalinio transporto, vidaus vandens
kelių ir jūrų transporto, jie prisideda prie tvarios trans-
porto plėtros;
g) jais rodomas susijusių valstybių narių įsipareigojimas
laiku vykdyti tyrimus ir atlikti vertinimo procedūras,kad darbas būtų u žbaigtas i šanksto numatyt ądien ą
(termino nustatymas pagrįstas nacionaliniais planaisarba kitais susijusiais su atitinkamu projektu lygiaver-čiais dokumentais).
2. Prioritetinių projektų, kurių įgyvendinimas turėtų pra-
sidėti iki 2010 m., atkarpos ir darbų u žbaigimo datos,
minimos 1 straipsnio g dalyje, dėl kurių susitarta, yra i šdės-
tytos III priede.
3. Iki 2010 m. Komisija parengia ataskait ąapie pasiekt ą
pažangąir, jei reikia, pasiūlo pakeitimus, kuriuos reikėtų
padaryti III priede pateiktame prioritetinių projektų s ąraše,
suderinant juos su straipsnio 1 dalies nuostatomis. “;
13. Įterpiami tokie straipsniai:
„19a straipsnis
Europos intereso deklaravimas
1. Deklaruojama, kad III priede įvardyti prioritetiniai
projektai yra Europos intereso projektai. Toks deklaravimaspadarytas i šimtinai Sutartyje nustatyta tvarka ir ja grin-
džiamų teisės aktų.
2. Nepa žeidžiant minėtų Bendrijos finansinių priemonių
teisinio pagrindo:
a) pateikdamos Sanglaudos fondo projektus, laikantis.
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1164/94 (*) 10 straipsnio,valstybės narės tinkam ąprioritet ąteikia projektams,
kurie deklaruojami Europos intereso projektais;
b) pateikdamos i štranseuropinio transporto tinklui numa-
tyto biud žeto finansuojamus projektus, laikantis Tary-
bos reglamento (EB) Nr. 2236/95 (**) 9 ir 10 straipsnių,valstybės narės tinkam ąprioritet ąteikia projektams,
kurie deklaruojami Europos intereso projektais;
c) Komisija ragina valstybes nares atsi žvelgti į projektus,
deklaruojamus Europos intereso projektais, planuojantStruktūrinių fondų programavim ą, visų pirma tuose
regionuose, kuriuos apima pirmojo tikslo įgyvendini-mas, atsi žvelgus į nacionalinius transporto planus,
patenkančius į esam ąBendrijos paramos programų tai-
kymo sritį;
d) Komisija u žtikrina, kad valstybės, atitinkančios
Struktūrinės pasirengimo stojimui politikos instru-
ment ą, suteikia tinkam ąprioritet ą, pateikdamos projek-
tus pagal t ąinstrument ą, laikydamosi Tarybos regla-
mento (EB) Nr. 1267/1999 (***) 2 ir 7 straipsnių, pro-jektams, kurie deklaruojami Europos intereso projek-tais.
3. Prognozuodama savo finansinius poreikius, Komisija
tinkama prioritet ąskiria projektams, kurie deklaruojami
Europos intereso projektais.
4. Jei ženkliai nepavyksta suspėti iki nustatyto galutinio
termino —2010 m., pradedant vieno i šprojektų, deklaruo-
jamų Europos intereso projektu, darbus, Komisija pra šo ati-
tinkamas valstybes nares per tris mėnesius nurodyti vėla-vimo prie žastis. Remdamasi gautu atsakymu, Komisija teiks
konsultacijas visoms atitinkamoms valstybėms narėms, kadvėlavimo prie žastimi tapusi problema būtų i šspręsta.
Pasikonsultavusi su pagal 18 straipsnio 2 dalį įsteigtu komi-
tetu ir i šdalies vykdydama aktyvų projekto, deklaruojamo
Europos intereso projektu, įgyvendinimo monitoring ąbei
tinkamai atsi žvelgdama į proporcingumo princip ą,K o m i -
sija gali nuspr ęsti priimti atitinkamas priemones. Prie š
tokių priemonių priėmim ąatitinkamoms valstybėms
narėms suteikiama galimybė pateikti savo pastabas apie jas.
Apie visas priimtas priemones nedelsiant prane šama Euro-
pos Parlamentui.07/8 t. 261 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
Priimdama tokias priemones, Komisija tinkamai atsi žvelgia
į kiekvienos atitinkamos valstybės narės atsakomybės dėlvėlavimo dalį ir susilaiko nuo bet kokių priemonių, kuriosturėtų poveikį projekto vykdymui toje valstybėje narėje,kuri nėra atsakinga dėl vėlavimo, priėmimo.
5. Jei Europos intereso projektu deklaruojamas projektas
didele dalimi nėra u žbaigtas nuo III priede numatytos jo
užbaigimo datos praėjus pagrįstai protingam laikotarpiui, o
dėl vėlavimo kaltos visos atitinkamos valstybės narės,straipsnio 4 dalyje nurodyta tvarka, Komisija per žiūri pro-
jektą, naudodamasi pakeitimų darymo tvarka, nurodoma
18 straipsnio 3 dalyje, siekiant perkvalifikuoti Europos inte-reso projekt ą. Bet kokiu atveju praėjus 15 metų nuo tada,
kai projektas buvo deklaruotas Europos intereso projektu,
kaip apibrė žtašiame sprendime, Komisija projekt ąperžiūri.
6. Nuo projekto, deklaruojamo Europos projektu, ar vie-
nos i šjo atkarpų u žbaigimo praėjus penkeriems metams
atitinkamos valstybės narės atlieka jo socialinio ekonomi-nio poveikio bei poveikio aplinkai, įskaitant poveikio vals-tybių narių prekybai bei asmenų ir prekių laisvam judėji-mui įvertinim ą, poveikio teritorinei sanglaudai ir tvariai
plėtrai įvertinim ą.Šalys narės prane ša Komisijai šio įverti-
nimo rezultatus.
7. Jei į Europos projektu deklaruojam ąprojekt ąįeina
tarpvalstybinė atkarpa, kurios techni škai ir finansi škai
negalima atskirti, atitinkamos valstybės narės koordinuojasocialinio ekonominio poveikio įvertinimui naudojamas
procedūras ir deda visas pastangas, kad prie šišduodant lei-
dim ąstatybai, pagal galiojanči ąteisin ęsistem ą, būtų atlie-
kamas tarpvalstybinis tyrimas.
8. Kitos Europos intereso projekto atkarpos bus koordi-
nuojamos valstybių narių kiekvienu konkrečiu atvejuremiantis dvi šaliu ar daugia šaliu principu.
9. Straipsnio 7 dalyje minėti koordinuoti veiksmai ir
tarpvalstybiniai tyrimai atliekami nepa žeidžiant Bendrijos
teisės aplinkos apsaugos srities nustatytų įpareigojimų, visųpirma susijusių su poveikio aplinkos apsaugai vertinimu.Atitinkamos valstybės narės prane ša Komisijai apie tokių
koordinuotų veiksmų ar tarpvalstybinių tyrimų prad žiąbei
jų rezultatus. Gaut ąinformacij ąKomisija panaudoja
18 straipsnio 3 dalyje nurodytoje ataskaitoje.19b straipsnis
Tarpvalstybinės atkarposTam tikrų prioritetinių projektų tarpvalstybines atkarpas
tarp dviejų valstybių narių, įskaitant „jūrų greitkelius “, vals-
tybės narės nustato, remdamosi 18 straipsnio 2 dalyjeįsteigto komiteto nustatytais kriterijais ir prane ša apie tai
Komisijai. Tai daugiausiai bus techni škai ir finansi škai neda-
lijamos atkarpos arba kurias tiesti atitinkamos valstybėsnarės yra bendrai įsipareigojusios ir dėl kurių sukuria vie-ning ąstruktūr ą.
(*) OL L 130, 1994 5 25, p. 1. Reglamentas su paskuti-
niais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.
(**) OL L 228, 1995 9 23, p. 1. Reglamentas su paskuti-
niais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento irTarybos reglamentu (EB) Nr. 807/2004 (OL L 143,2004 4 30, p. 46).
(***) OL L 161, 1999 6 26, p. 73. Reglamentas su paskuti-
niais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 769/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 10). “;
14. 20 ir 21 straipsniai i šbraukiami;
15. Priedai i šdalies keičiami taip:
1. I priedo 2, 3, 4 ir 6 skirsniai bei pridėti žemėlapiai
pakeičiami taip, kaip nurodyta šio sprendimo I priede;
2. III priede:
a) antra štinė dalis pakeičiama taip: „Prioritetiniai pro-
jektai, kuriuos numatyta pradėti iki 2010 m. “;
b) turinys pakeičiamas šio sprendimo II priede i šdės-
tytu tekstu.
2 straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja dvide šimtądien ąpo jo paskelbimo
Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje .
3 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Strasbūre, 2004 m. baland žio 29 d.
Europos Parlamento vardu
Pirmininkas
P. COXTarybos vardu
Pirmininkas
M. McDOWELL262 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
I PRIEDAS
Sprendimo Nr. 1692/96/EB I priedas i šdalies keičiamas taip:
1. 1. 2, 3 ir 4 skirsniai pakeičiami taip:
„2 skirsnis: Kelių tinklas
2.0. Europa
2.1. Belgija
2.2. Danija2.3. Vokietija
2.4. Graikija
2.5. Ispanija2.6. Prancūzija2.7. Airija2.8. Italija
2.9. Liuksemburgas2.10. Nyderlandai2.11. Austrija
2.12. Portugalija
2.13. Suomija2.14. Švedija
2.15. Jungtinė Karalystė
3 skirsnis: Gele žinkelių tinklas
3.0. Europa
3.1. Belgija
3.2. Danija
3.3. Vokietija3.4. Graikija3.5. Ispanija
3.6. Prancūzija
3.7. Airija3.8. Italija
3.9. Liuksemburgas
3.10. Nyderlandai
3.11. Austrija3.12. Portugalija3.13. Suomija
3.14. Švedija
3.15. Jungtinė Karalystė
4 skirsnis: Vidaus vandens kelių tinklas ir vidaus uostai “
2. 6 skirsnis pakeičiamas taip:
„6 skirsnis: Oro uostų tinklas
6.0. Europa
6.1. Belgija/Danija/Vokietija/Liuksemburgas/Nyderlan-
dai/Austrija
6.2. Graikija6.3. Ispanija/Portugalija6.4. Prancūzija
6.5. Airija/Jungtinė Karalystė
6.6. Italija
6.7. Suomija/ Švedija “
3. Toliau pateikti žemėlapiai pakeičia atitinkamus Sprendime Nr. 1692/96/EB pateiktus žemėlapius.07/8 t. 263 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
264 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 265 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
266 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 267 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
268 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 269 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
270 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 271 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
272 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 273 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
274 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 275 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
276 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 277 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
278 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 279 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
280 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 281 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
282 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 283 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
284 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 285 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
286 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 287 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
288 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 289 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
290 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 291 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
292 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 293 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
294 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 295 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
296 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 297 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
298 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 299 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
300 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 301 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
302 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
07/8 t. 303 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
304 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
II PRIEDAS
Sprendimo Nr. 1692/96/EB III priedas pakeičiamas taip:
„III PRIEDAS
PRIORITETINIAI PROJEKTAI, KURIUOS NUMATYTA PRADĖTI IKI 2010 M.
1. Gele žinkelio a šis Berlynas —Verona/Milanas —Bolonija —Neapolis —Mesina —Palermas
— Halė/Leipcigas —Niurnbergas (2015 m.)
— Niurnbergas —Miunchenas (2006 m.)
— Miunchenas —Kufstein (2015 m.)
— Kufstein —Insbrukas (2009 m.)
— Brenner tunelis (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa
— Verona —Neapolis (2007 m.)
— Milanas —Bolonija (2006 m.)
— gele žinkelio ir kelio tiltas vir šMesinos —Palermo s ąsiaurio (2015 m.)
2. Greitinio gele žinkelio a šis Pary žius—Briuselis/Briuselis —Kelnas –Amsterdamas —Londonas
— Laman šo tunelis —Londonas (2007 m.)
— Briuselis/Briuselis —Lježas—Kelnas (2007 m.)
— Briuselis/Briuselis —Roterdamas —Amsterdamas (2007 m.) (1)
— Belgijos/Nyderlandų siena
3. Pietvakarių Europos greitinio gele žinkelio a šis
— Lisabona/Porto —Madridas (2011 m.) (2)
— Madridas —Barselona (2005 m.)
— Barselona —Figueras —Perpinjanas (2008 m.)
— Perpinjanas —Monpelje (2015 m.)
— Monpelje —Nīmes (2010 m.)
— Madridas —Vitoria-Ir/n/Hendaye (2010 m.);
— Irún/He ndaye-Dax, tarpvalstybinė atkarpa (2010 m.)
— Dax-Bordeaux (2020 m.)
— Bordeaux-Tours (2015 m.).
4. Greitinio gele žinkelio a šis, rytai
— Pary žius—Baudrecourt (2007 m.)
— Metz —Liuksemburgas (2007 m.)
— Saarbrücken-Mannheimas (2007 m.).
5. Betuwe linija (2007 m.).
(1) Įskaitant dvi greitųjų traukinių stotis Roterdame ir Amsterdame, kurios nebuvo įtrauktos į 1994 m. Eseno Europos Vadovų Tarybos
numatyt ąprojekt ą.
(2) Įskaitant jungtis Lisabona —Portas (2013 m.), Lisabona —Madridas (2010 m.) ir Aveiro —Salamanka (2015 m.).07/8 t. 305 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
6. Gele žinkelio a šis Lionas —Triestas —Divača/Koper —Divača —Liublijana —Budape štas—Ukrainos siena (1)
— Lionas —St Jean de Maurienne (2015 m.)
— Mont-Cenis tunelis (2015 –2017 m.), tarpvalstybinė atkarpa
— Bussoleno —Turinas (2011 m.)
— Turinas —Venecija (2010 m.)
— Venecija —Ronchi Sud —Triestas —Divača (2015 m.)
— Koper —Divača —Liublijana (2015 m.)
— Liublijana —Budape štas (2015 m.).
7. Greitkelio a šis Igoumenitsa/Patra —Atėnai —Sofija —Budape štas
— Via Egnatia (2006 m.)
— Pathe (2008 m.)
— Sofija —Kulata —Graikijos/Bulgarijos sienos greitkelis (2010 m.) su Promahon —Kulata, kaip tarpvalstybinė
atkarpa
— Nadlac —Sibiu (at šaka link Bukare što ir Constanža) (2007 m.).
8. Multimodalinio transporto a šis Portugalija/Ispanija ir likusi Europos dalis (2)
— gele žinkelis La Coruńa —Lisabona —Sines (2010 m.)
— gele žinkelis (2010 m.)
— gele žinkelis Lisabona —Faro (2004 m.)
— greitkelis Lisabona —Valadolidas (2010 m.)
— greitkelis La Coruńa —Lisabona (2003 m.)
— greitkelis Sevilija —Lisabona (u žbaigtas 2001 m.)
— naujasis Lisabonos oro uostas (2015 m.).
9. Gele žinkelio a šis Korkas —Dublinas —Belfastas —Stranraer (3) (2001 m.)
10. Malpensa (u žbaigta 2000 m.) (4)
11. Nustatyta Öresund jungtis (u žbaigta 2000 m.) (5)
12. Gele žinkelio/kelio a šis„Šiaurės trikampis “
— kelių ir gele žinkelių projektai Švedijoje (2010 m.) (6)
— greitkelis Helsinkis —Turku (2010 m.)
— gele žinkelis Kerava —Lahti (2006 m.)
— greitkelis Helsinkis —Vaalimaa (2015 m.)
— gele žinkelis Helsinkis —Vaalimaa (Rusijos siena) (2014 m.).
13. JK/Airija/Beniliuksas kelio a šis (2010 m.)
14. Vakarų pakrantės pagrindinė linija (2007 m.)
15. Galileo (2008 m.)
16. Krovininio gele žinkelio a šis Sines —Madridas —Pary žius
— nauja didelio pajėgumo gele žinkelio a šis per Pirėnus
— gele žinkelis Sines —Badajoz (2010 m.)
— gele žinkelio linija Algeciras —Bobadilla (2010 m.).
(1) Dalis šio mar šruto atitinka visos Europos koridorių V.
(2) Įskaitant jūrų ir oro uostų atnaujinim ą(2015 m.), atliekam ąpagal Eseno ar Dublino Europos Vadovų Tarybos patvirtintus projektus.
(3) 2003 m. buvo nuspr ęsta toliau didinti šios linijos pajėgumus, įtraukiant šį darb ąį atskir ąprojekt ą.
(4) Projektas u žbaigtas.
(5) Projektas u žbaigtas.
(6) Kelios trumpos kelio ir gele žinkelio atkarpos bus u žbaigtos tarp 2010 m. ir 2015 m.306 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
17. Gele žinkelio a šis Pary žius—Strasbūras —Stutgartas —Viena —Bratislava
— Baudrecourt —Strasbūras —Stutgartas (2015 m.) su Kehl tiltu kaip tarptautine atkarpa
— Štutgartas —Ulmas (2012 m.)
— Miunchenas —Zalcburgas (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa
— Zalcburgas —Viena (2012 m.)
— Viena —Bratislava (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa
18. Reinas/Meuse —Mainas —Dunojus vidaus vandens kelio a šis (1)
— Reinas —Meuse (2019 m.) ir Lanaye šliuzas, kaip tarpvalstybinė atkarpa
— Vilshofen —Straubing (2013 m.)
— Viena —Bratislava (2015 m.), tarpvalstybinė atkarpa
— Pálk ovičovo — Mohács (2014 m.)
— kelių susiaurėjimai Rumunijoje ir Bulgarijoje (2011 m.).
19. Greitinio gele žinkelio s ąveika Iberijos pusiasalyje
— Madridas —Andalūzija (2010 m.)
— šiaurės rytai (2010 m.)
— Madridas —Levante ir Vidur žemio jūra (2010 m.)
— šiaurės/ šiaurės rytų koridorius, įskaitant Vigo-Porto (2010 m.)
— Ekstremadura (2010 m.).
20. Fehmarn Belt gele žinkelio a šis
— Fehmarno Belt nustatyta gele žinkelio/kelių jungtis (2014 m.)
— prieiga gele žinkeliu Danijoje i šÖresund (2015 m.)
— prieiga gele žinkeliu Vokietijoje i šHamburgo (2015 m.)
— gele žinkelis Hanoveris —Hamburgas/Bremenas (2015 m.).
21. „Jūrų greitkeliai “
Pagal 12a straipsnį nurodyti bendro intereso projektai dėl tokių „jūrų greitkelių “:
— Baltijos jūros „jūros greitkelis “(jungiantis Baltijos jūros ES valstybes nares Vidurio ir Rytų Europoje, įskaitant
mar šrutąper Šiaurės jūr ą(Baltijos jūros kanal ą(Kylio kanalas) (2010 m.))
— Vakarų Europos „jūros greitkelis “(nuo Portugalijos ir Ispanijos per Atlanto lank ąirŠiaurės jūros ir Airijos
jūros) (2010 m.)
— Pietryčių Europos „jūros greitkelis “(jungiantis Adrijos jūr ąsu Jonijos jūra ir rytine Vidur žemio jūros pakrante,
įskaitant Kipr ą(2010 m.)
— Pietvakarių Europos „jūros greitkelis “(vakarinė Vidur žemio jūros pakrantė), jungiantis Ispanij ą, Prancūzij ą, Ita-
liją, įskaitant Malt ą, ir susijungiantis su Pietryčių Europos „jūros greitkeliu “(2) (2010 m.);
22. Gele žinkelio a šis Atėnai —Sofija —Budape štas—Viena —Praha —Niurnbergas/Drezdenas (3)
— gele žinkelis Curtici —Brasov (link Bukure što ir Constanta) (2010 m.)
— gele žinkelis Budape štas—Viena (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa
— gele žinkelis B řeclav —Praha —Niurnbergas (2010), Niurnbergas —Praha kaip tarpvalstybinė atkarpa
— Gele žinkelio a šis Praha —Lincas (2016 m.).
(1) Dalis šio kelio sutampa su visos Europos koridoriaus VII s ąvoka.
(2) Įskaitant Juod ąjąjūrą.
(3) Did žioji mar šruto dalis sutampa su visos Europos koridoriaus IV s ąvoka.07/8 t. 307 Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT
23. Gele žinkelio a šis Gdanskas —Varšuva —Brno/Bratislava —Viena (1)
— gele žinkelis Gdanskas —Varšuva —Katovicai (2015 m.)
— gele žinkelis Katovicai —Břeclav (2010 m.)
— gele žinkelis Katovicai —Žilina —Nové Mesto n.V. (2010 m.).
24. Gele žinkelio a šis Lionas/Genuja —Bazelis —Duisburg —Roterdamas/Antverpenas
— Lionas —Mulhouse-Mülheim (2), Mulhouse-Mülheim kaip tarpvalstybinė atkarpa (2018 m.)
— Genuja —Milanas/Novara –Šveicarijos siena (2013 m.)
— Bazelis —Karlsrūhė (2015 m.)
— Frankfurtas —Manheimas (2012 m.)
— Duisburg —Emmerich (2009 m.) (3)
—„ Gele žinio Reino “Rheidt —Antverpenas, tarpvalstybinė atkarpa (2010 m.).
25. Greitkelio a šis Gdanskas —Brno/Bratislava —Viena (4)
— greitkelis Gdanskas —Katovicai (2010 m.)
— Katovicai —Brno/Žilina greitkelis (2010 m.), tarpvalstybinė atkarpa
— greitkelis Brno —Viena (2009 m.), tarpvalstybinė atkarpa.
26. Gele žinkelio/kelio a šis Airija/Jungtinė Karalystė/kontinentinė Europa
— gele žinkelio/kelio a šis, jungianti Dublin ąsušiaure (Belfastas –Larne) ir pietumis (Korkas) (2010 m.) (5)
— gele žinkelio/kelio a šis Hull —Liverpulis (2015 m.)
— gele žinkelis Felixstowe-Nuneaton (2011 m.)
— gele žinkelis Crewe —Holyhead (2008 m.).
27 . Gele žinkelio linijos „Baltica “ašis Var šuva —Kaunas —Ryga —Talinas —Helsinkis
— Varšuva —Kaunas (2010 m.)
— Kaunas —Ryga (2014 m.)
— Ryga —Talinas (2016 m.).
28. Gele žinkelio a šies Briuselis —Liuksemburgas —Strasbūras „Eurocaprail “gele žinkelio linija
— Briuselis —Liuksemburgas —Strasbūras (2012 m.).
29. Jonijos jūros/Adrijos jūros intermodalinio koridoriaus gele žinkelio a šis
— Kozani —Kalambaka —Igoumenitsa (2012 m.)
— Ioannina —Antirrio —Rio-Kalamata (2014 m.).
30. Vidaus vandens kelias Seine —Scheldt.
Navigacijos patobulinimas Deulemont —Ženeva (2012 –2014 –2016 m.)
Compičgne —Cambrai (2012 –2014 –2016 m.).
Skliaustuose nurodytos i šanksto sutartos darbų u žbaigimo datos. Projektų nuo 1 iki 20 ir 30 projekto darbų u žbaigimo
datos ir atkarpų detalės, jeigu jos fakti škai buvo nustatytos, nurodytos auk što lygio pareigūnų grupės ataskaitoje. „
(1) Did žioji mar šruto dalis didele dalimi sutampa su visos Europos koridoriaus VI s ąvoka.
(2) Įskaitant TGV Rhin- Rhōne, bet neįeina vakarinė atkarpa.
(3) Projektas Nr. 5 (Betuwe linija) sujungia Roterdam ąir Emmerick.
(4) Did žioji mar šruto dalis didele dalimi sutampa su visos Europos koridoriaus VI s ąvoka.
(5) Įskaitant Eseno projekt ąNr.13: kelio a šis Airija/Jungtinė Karalystė/Beniliuksas.308 07/8 t. Europos S ąjungos oficialusis leidinys LT