LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 183/29

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1092

2014 m. liepos 23 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN) SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN) ir SA.34534 (2012/NN), kurią Graikija suteikė „National Bank of Greece Group“ ir kuri susijusi su:

— „National Bank of Greece S.A.“ rekapitalizavimu ir restruktūrizavimu,

— „First Business Bank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,

— „Probank S.A.“ pertvarkymu pagal pervedimo pavedimą bankui „National Bank of Greece S.A.“,

— kooperatinių bankų „Lesvos-Limnos“, „Achaia“ ir „Lamia“ pertvarkymu

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 5201)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

1.1. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU „NATIONAL BANK OF GREECE GROUP“ (1) (TOLIAU – BANKAS)

(1) 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimu Komisija patvirtino schemą „Paramos priemonės kredito įstaigoms Graikijoje“ (toliau – Graikijos bankams skirta paramos schema), kuria siekiama užtikrinti Graikijos finansų sistemos stabilumą. Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą pagalba gali būti teikiama pagal tris ją sudarančias priemones: rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę (2).

(2) 2008 m. lapkričio 19 d. sprendimo 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad Komisijai bus pranešta apie pagalbos pagal rekapitalizavimo priemonę gavėjų restruktūrizavimo planą.

(3) 2009 m. gegužės mėn. Bankas buvo rekapitalizuotas pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę.

(4) 2010 m. rugpjūčio 2 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai Banko restruktūrizavimo planą. Komisija tą planą, vėlesnes atnaujintas jo versijas ir Graikijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją užregistravo kaip bylą SA.30342 (PN 26/2010), vėliau – kaip bylą SA.32788 (2011/PN).

(5) 2011 m. gruodžio mėn. Graikija dar kartą rekapitalizavo Banką pagal rekapitalizavimo priemonę. 2011 m. gruodžio 22 d. Komisija patvirtino antrąjį Banko rekapitalizavimą (3).

(6) Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą kelis kartus buvo suteiktos valstybės garantijos skolos priemonėms ir paskolos, padengtos Vyriausybės obligacijomis (4). Jam taip pat buvo skirta valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

(7) 2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų (toliau – trys kooperatiniai bankai): kooperatinio banko „Lesvos-Limnos“ (toliau – „Lesvos-Limnos Bank“), kooperatinio banko „Achaia“ (toliau – „Achaia Bank“) ir kooperatinio banko „Lamia“ (toliau – „Lamia Bank“) licencijų panaikinimo procesą ir jų likvidavimą.

(8) Komisija neoficialiai iš Graikijos gautą informaciją apie kooperatinių bankų pertvarkymą užregistravo kaip bylą SA.34534 (2012/NN).

(9) 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas pradėjo trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų perdavimą Bankui ir nustatė finansavimo trūkumų (5) sumą, kurią pagal Įstatymą Nr. 4051/2012 (6) turėtų padengti Graikijos finansinio stabilumo fondas (toliau – HFSF). Finansavimo trūkumai buvo lygūs perduotų įsipareigojimų vertei, nes trijų kooperatinių bankų turto perduota nebuvo.

(10) 2012 m. balandžio 20 d. HFSF pateikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą. 2012 m. gegužės 28 d. HFSF Bankui suteikė 7 430 mln. EUR dydžio tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – pirmasis tarpinis rekapitalizavimas).

(11) 2012 m. gegužės mėn. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie įsipareigojimo raštą, kurį HFSF pateikė Bankui. Kadangi priemonė jau buvo įvykdyta, Komisija ją užregistravo kaip pagalbą, apie kurią nebuvo pranešta (byla SA.34824 (2012/NN)).

(12) 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą dėl NBG) (7).

(13) 2012 m. gruodžio mėn. HFSF Bankui suteikė 2 326 mln. EUR dydžio antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę (toliau – antrasis tarpinis rekapitalizavimas) (8). Graikijos valdžios institucijos Komisijai apie tą priemonę pranešė 2012 m. gruodžio 27 d. Komisija tas priemones užregistravo kaip bylą SA.36007 (2013/NN).

(14) 2013 m. birželio mėn. Bankas paskelbė apie sėkmingą 1 079 mln. EUR vertės teisių emisijos (9) užbaigimą, o HFSF iš dalies pakeitė pirmąjį ir antrąjį tarpinį rekapitalizavimą į nuosavą kapitalą (2013 m. pavasario rekapitalizavimas, apimantis 1 079 mln. EUR teisių emisiją ir pirmojo bei antrojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimą). Bendra 2013 m. pavasario rekapitalizavimo suma buvo 9 756 mln. EUR, iš kurių 8 677 mln. EUR injekciją skyrė HFSF (toliau – HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą).

(15) 2013 m. gruodžio 19 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie 2013 m. pavasario rekapitalizavimo sąlygas.

(16) 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai galutinį Banko restruktūrizavimo planą (toliau – restruktūrizavimo planas). Tą pačią dieną Graikijos valdžios institucijos pateikė informaciją apie valstybės garantuojamą skubią paramą likvidumui padidinti. Jos nurodė, kad nori ir toliau teikti Bankui tokią paramą likvidumui padidinti, taip pat valstybės garantijas skolos priemonėms ir paskolas, padengtas Vyriausybės obligacijomis, pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. Komisija pranešimą užregistravo suteikdama numerį Nr. SA.34824 (2012/C).

(17) Komisija su Graikijos valdžios institucijų ir Banko atstovais surengė daug susitikimų, telekonferencijų ir susirašinėjo elektroniniais laiškais.

(18) Graikija sutinka, kad išimties tvarka šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.

1.2. PROCEDŪRA, SUSIJUSI SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS

1.2.1. Procedūra, susijusi su „First Business Bank S.A.“

(19) 2009 m. liepos mėn. Graikija rekapitalizavo banką „First Business Bank S.A.“ (toliau – „FB Bank“) pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (10) ir tam skyrė 50 mln. EUR sumą.

(20) 2013 m. pavasarį Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą (11).

(21) 2013 m. gegužės 1 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti neįpareigojančius pasiūlymus dėl „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte konkurso dalyviams nurodė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „FB Bank“ turtu.

(22) 2013 m. gegužės 8 d. Bankas ir dar vienas bankas pateikė preliminarius pasiūlymus.

(23) 2013 m. gegužės 10 d. Bankas savo pasiūlymą patikslino.

(24) Tą pačią dieną Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui.

(25) 2013 m. gegužės 11 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė Komisijai informaciją apie „FB Bank“ pertvarkymą. Komisija tą informaciją ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.36658 (2014/NN).

(26) 2013 m. birželio 28 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota.

(27) 2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso apie 524 mln. EUR), kaip apskaičiuota vykdant pertvarkymą ir remiantis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis.

(28) 2013 m. lapkričio 7 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 457 mln. EUR (12).

(29) 2013 m. lapkričio 13 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį.

(30) 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „FB Bank“ turtą, padengti.

1.2.2. Procedūra, susijusi su „Probank S.A.“

(31) 2013 m. gegužės 10 d. Graikijos bankas paskyrė „Probank S.A.“ bankui (toliau – „Probank“) įgaliotinį.

(32) 2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas nusprendė pradėti „Probank“ pertvarkymą taikant pirkimo ir prisiėmimo procedūrą.

(33) 2013 m. liepos 22 d. Graikijos bankas paragino keturis didžiausius Graikijos bankus pateikti pasiūlymus dėl „Probank“ turto ir įsipareigojimų portfelio. Graikijos bankas savo rašte potencialiems konkurso dalyviams pareiškė, kad HFSF padengtų ne tik finansavimo trūkumą, bet ir pirkėjo kapitalo poreikius, susijusius su perduotu „Probank“ turtu.

(34) 2013 m. liepos 24 d. Bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo įpareigojantį pasiūlymą.

(35) 2013 m. liepos 26 d. Graikijos bankas pradėjo „Probank“ pertvarkymą ir atrinkto turto bei įsipareigojimų perdavimą Bankui.

(36) 2013 m. liepos 29 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie finansavimo trūkumo padengimą (iš viso 238 mln. EUR), kaip apskaičiavo Graikijos bankas remdamasis 2013 m. kovo 31 d. duomenimis. Komisija tą pranešimą ir vėliau Graikijos valdžios institucijų pateiktą informaciją užregistravo kaip bylą SA.37156 (2014/NN).

(37) 2013 m. rugpjūčio 9 d. HFSF padengė du trečdalius finansavimo trūkumo, kaip buvo iš pradžių apskaičiuota.

(38) 2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas visas finansavimo trūkumas sudarė 563 mln. EUR.

(39) 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF sumokėjo Bankui finansavimo trūkumo likutį.

(40) Tą pačią dieną Graikijos bankas pateikė Komisijai tolesnę informaciją apie viso finansavimo trūkumo padengimą.

(41) 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Bankas neketina prašyti HFSF skirti Bankui lėšų kapitalo poreikiams, susidariusiems įsigijus „Probank“ turtą, padengti.

2. APRAŠYMAS

2.1. BANKAS IR JO PATIRIAMI SUNKUMAI

2.1.1. Bendrosios Graikijos bankų sektoriaus aplinkybės

(42) Nuo 2008 m. iki 2012 m. Graikijos realusis bendrasis vidaus produktas (BVP) sumažėjo 20 %, kaip parodyta 1 lentelėje. Todėl Graikijos bankai susidūrė su sparčiai augančiu įsipareigojimų, susijusių su Graikijos namų ūkiams ir įmonėms suteiktomis paskolomis, nevykdymo lygiu (13). Tokie pokyčiai turėjo neigiamos įtakos Graikijos bankų turto rezultatams ir dėl to patirta didelių paskolų nuostolių. 1 lentelė Realiojo BVP augimas Graikijoje 2008–2013 m. Graikija 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m. Realiojo BVP augimas, % – 0,2 – 3,1 – 4,9 – 7,1 – 6,4 – 3,9 Šaltinis: Eurostatas, paskelbta interneto svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(43) Be to, 2012 m. vasario mėn. Graikija įgyvendino privačiojo sektoriaus obligacijų keitimo, žinomo kaip privačiojo sektoriaus dalyvavimas, programą (toliau – PSD programa). Graikijos bankai dalyvavo PSD programoje, pagal kurią Graikijos Vyriausybė mainais už esamas Graikijos Vyriausybės obligacijas (GVO) esamiems privatiems obligacijų turėtojams siūlė naujus vertybinius popierius (įskaitant naujas GVO, su BVP susietus vertybinius popierius ir Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) išleistus PSD mokėjimo įsipareigojimus) su 53,5 % nominalia diskonto norma ir ilgesniais išpirkimo terminais (14). To obligacijų keitimo rezultatus Graikijos valdžios institucijos paskelbė 2012 m. kovo 9 d. (15). Dėl keitimo obligacijų turėtojai patyrė didelių nuostolių (Graikijos banko skaičiavimais, Graikijos bankų nuostoliai vidutiniškai siekė 78 % senųjų GVO nominaliosios vertės), be to, atsirado kapitalo poreikių, kurie atgaline data įrašyti į Graikijos bankų 2011 m. finansines ataskaitas. 2 lentelė Bendri pagrindinių Graikijos bankų nuostoliai, susiję su PSD (mln. EUR) Bankai GVO nominalioji vertė (1) Su valstybe susijusių paskolų nominalioji vertė (2) Bendra nominalioji vertė (3) = (1) + (2) GVO nuostolis, susijęs su PSD (4) Su valstybe susijusių paskolų nuostolis, susijęs su PSD (5) Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (6 ) = (4 ) + (5) Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodžio mėn.) % (16) Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD/Visas turtas (2011 m. gruodžio mėn.) % NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 „Eurobank“ 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 „Alpha“ 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 „Piraeus“ 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 „Probank“ 415 0 415 295 0 295 105,1 8,7 „FB Bank“ 70 0 70 49 0 49 33,8 3,1 Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 14.

(44) Kadangi dėl PSD programos ir tebesitęsiančio nuosmukio Graikijos bankai susidūrė su dideliu kapitalo trūkumu, pagal 2012 m. kovo 11 d. Graikijos Vyriausybės, Europos Sąjungos, Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir Europos Centrinio Banko (ECB) sudarytą antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos Ekonominės ir finansų politikos memorandumą (EFPM) numatytos lėšos tų bankų rekapitalizavimui. Graikijos valdžios institucijų skaičiavimais, pagal tą programą finansuotini bendri bankų rekapitalizavimo poreikiai ir pertvarkymo išlaidos sudaro 50 mlrd. EUR (17). Ta suma apskaičiuota remiantis Graikijos banko atliktu laikotarpio nuo 2011 m. gruodžio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn. testavimu nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis), pagrįstu bendrovės „Blackrock“ parengta paskolų nuostolių prognoze (18). Lėšos Graikijos bankų rekapitalizavimui skiriamos per HFSF. 3 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skaičiavimai. 3 lentelė 2012 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis: pagrindinių Graikijos bankų kapitalo poreikiai (mln. EUR) Bankai Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2011 m. gruodžio mėn.) (1) Visas bendrasis nuostolis, susijęs su PSD (2011 m. gruodžio mėn.) (2) Su PSD susiję atidėjiniai (2011 m. birželio mėn.) (3) Bendroji sukaupto nuostolio suma. Kredito rizikos projekcijos (4) Paskolų nuostolių rezervai (2011 m. gruodžio mėn.) (5) Vidaus kapitalo formavimas (6) Siektinas bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2014 m. gruodžio mėn.) (7) Kapitalo poreikiai (8) = (7) – (1 )– (2) – (3) – (4) – (5) – (6) NBG 7 287 – 11 735 1 646 – 8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 „Eurobank“ 3 515 – 5 781 830 – 8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 „Alpha“ 4 526 – 4 786 673 – 8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 „Piraeus“ 2 615 – 5 911 1 005 – 6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 „Probank“ 281 – 295 59 – 462 168 147 180 282 „FB Bank“ 145 – 49 0 – 285 167 – 29 116 168 Šaltinis: Graikijos bankas, 2012 m. gruodžio mėn. Graikijos bankų sektoriaus rekapitalizavimo ir restruktūrizavimo ataskaita (angl. Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector), p. 8.

(45) Remiantis EFPM, „bankams, pateikiantiems perspektyvius kapitalo didinimo planus, bus suteikta galimybė prašyti valstybės paramos ir ją gauti taip, kad būtų išlaikytos privačiojo sektoriaus paskatos vykdyti kapitalo injekcijas ir taip sumažinta našta mokesčių mokėtojams“ (19). Graikijos bankas nustatė, kad tik keturi didžiausi bankai („Eurobank“, „National Bank of Greece“, „Piraeus Bank“ ir „Alpha Bank“) yra gyvybingi (20). Pirmąją rekapitalizavimo priemonę HFSF jiems suteikė 2012 m. gegužės mėn.

(46) Dėl nuosmukio ir politinio nestabilumo vidaus indėliai Graikijos bankuose nuo 2009 m. pabaigos iki 2012 m. birželio mėn. iš viso sumažėjo 37 %. Mėgindami išlaikyti indėlius tie bankai turėjo mokėti aukštesnes palūkanas. Išaugo indėlių sąnaudos, todėl sumažėjo grynoji bankų palūkanų marža. Kadangi Graikijos bankai nebegalėjo naudotis didmeninio finansavimo rinkomis, jie tapo visiškai priklausomi nuo Eurosistemos finansavimo (21), kurio vis didesnę dalį sudarė Graikijos banko teikiama valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti.

(47) 2012 m. gruodžio 3 d. Graikija pradėjo naujų GVO, kurias investuotojai gavo pagal PSD programą, išpirkimo programą kainomis, kurios svyravo nuo 30,2 % iki 40,1 % GVO nominaliosios vertės (22). Graikijos bankai dalyvavo toje išpirkimo programoje ir dėl to į savo balansą galėjo įrašyti dar didesnius nuostolius, nes didžioji PSD programos metu į sąskaitas įtraukto tų naujų GVO buhalterinio nuostolio (t. y. rinkos vertės ir nominaliosios vertės skirtumo) dalis tapo galutinė ir negrįžtama (23).

(48) 2012 m. gruodžio mėn. keturiems didžiausiems Graikijos bankams HFSF suteikė antrąją tarpinio rekapitalizavimo priemonę.

(49) 2013 m. pavasarį tarpinis keturių bankų rekapitalizavimas buvo pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu paprastosiomis akcijomis, o HFSF turima dalis sudarė daugiau kaip 80 % kiekvieno iš keturių bankų akcijų. HFSF gavo bankų, sugebėjusių pritraukti iš anksto nustatytą privataus kapitalo sumą, akcijas be balsavimo teisės, o privatiems investuotojams, kurie kartu su HFSF skyrė pinigų, buvo suteikti varantai HFSF įsigytoms akcijoms.

(50) 2013 m. liepos mėn. Graikijos bankas pavedė konsultantui atlikti visų Graikijos bankų paskolų portfelių vertinimą. Konsultantas parengė visų Graikijos bankų vidaus paskolų portfelių, taip pat užsienio filialų ir patronuojamųjų įmonių paskolų, susijusių su Graikijos rizika, kredito nuostolio projekcijas trejų su puse metų ir paskolos trukmės laikotarpiu. Analizėje pateikiamos kredito nuostolio projekcijos pagal du makroekonominius scenarijus, t. y. pagrindinį ir nepalankų scenarijus. Užsienio paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijas sudarė Graikijos bankas, padedamas konsultanto.

(51) Remdamasis konsultanto atliktu kredito nuostolio projekcijų vertinimu, 2013 m. rudenį Graikijos bankas pradėjo naują testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (toliau – 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis) siekdamas įvertinti Graikijos bankų kapitalo pozicijos tvirtumą pagal pagrindinį ir nepalankų scenarijų. Graikijos bankas, naudodamasis technine kito konsultanto parama, atliko kapitalo poreikių vertinimą.

(52) Pagrindiniai kapitalo poreikių vertinimo, atlikto vykdant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, elementai buvo šie: i) bankų paskolų portfelių kredito nuostolio projekcijos (24) konsoliduotai Graikijos rizikai ir užsienio rizikai, atėmus esamus paskolų rezervus; ii) numatomas bankų veiklos pelningumas laikotarpiu nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn., remiantis atsargiu 2013 m. ketvirtąjį ketvirtį Graikijos bankui pateiktų restruktūrizavimo planų koregavimu. 4 lentelėje apibendrinami pagrindinių Graikijos bankų konsoliduotų kapitalo poreikių, nustatytų atliekant 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis pagal pagrindinį scenarijų, skaičiavimai. 4 lentelė 2013 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. Konsoliduoti Graikijos bankų kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų (mln. EUR) Bankai Orientacinis bendras 1 lygio nuosavas kapitalas (2013 m. birželio mėn.) (1) Paskolų nuostolių rezervai (2013 m. birželio mėn.) (2) Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su Graikijos rizika (3) Kredito nuostolio projekcijos, susijusios su užsienio rizika (4) Vidaus kapitalo formavimas (25) (5) Testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas (2016 m. gruodžio mėn.) (6) Kapitalo poreikiai (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) NBG (26) 4 821 8 134 – 8 745 – 3 100 1 451 4 743 2 183 „Eurobank“ (27) 2 228 7 000 – 9 519 – 1 628 2 106 3 133 2 945 „Alpha“ 7 380 10 416 – 14 720 – 2 936 4 047 4 450 262 „Piraeus“ 8 294 12 362 – 16 132 – 2 342 2 658 5 265 425 Šaltinis: Graikijos bankas, 2014 m. kovo mėn. 2013 m. Graikijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (angl. 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector), p. 42.

(53) 2014 m. kovo 6 d. Graikijos bankas paskelbė 2013 m. testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir paprašė, kad bankai iki 2014 m. balandžio mėn. vidurio pateiktų kapitalo didinimo planus kapitalo poreikiams pagal pagrindinį scenarijų padengti.

(54) Nuo 2013 m. kovo mėn. pabaigos iki 2014 m. gegužės mėn. pradžios keturi bankai didino kapitalą.

2.1.2. Gavėjas

(55) Bankas teikia universalias banko paslaugas, daugiausia Graikijoje, Turkijoje ir kitose Vidurio, Rytų bei Pietryčių Europos šalyse (Kipre, Rumunijoje, Bulgarijoje, Serbijoje, Albanijoje ir buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (BJRM)). Bankas siūlo namų ūkiams ir įmonėms visus bankininkystės ir finansinius produktus ir paslaugas. Jis vykdo mažmeninės, korporacinės ir privačiosios bankininkystės, turto valdymo, draudimo, iždo veiklą, veikia kapitalo rinkose ir teikia kitas paslaugas. Bankas įregistruotas Graikijoje, o jo akcijos įtrauktos į Atėnų vertybinių popierių biržos sąrašus. 2012 m. rugsėjo 30 d. duomenimis Banke iš viso dirbo 37 831 darbuotojas (28), iš kurių maždaug trečdalis dirbo Graikijoje, dar trečdalis – Turkijoje, o likęs trečdalis – kitose šalyse, daugiausia Pietryčių Europoje.

(56) Bankas dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO ir su valstybe susijusių paskolų, kurių nominalioji vertė – 14 749 mln. EUR. Iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos buvo apie 11 735 mln. EUR prieš apmokestinimą ir visa ši suma buvo įrašyta į jo 2011 m. sąskaitas (29). 2012 m. gruodžio mėn. vykdant išpirkimo programą Bankas gerokai žemesne kaina nei nominalioji vertė pardavė naujas GVO, kurias buvo gavęs pagal PSD programą. Dėl to pardavimo galėjo įrašyti su naujomis GVO susijusius nuostolius.

(57) 5 lentelėje pateikiami 2010 m. gruodžio mėn., 2011 m. gruodžio mėn., 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. gruodžio mėn. pagrindiniai Banko duomenys (metinių finansinių ataskaitų konsoliduoti duomenys). 5 lentelė „National Bank of Greece“ pagrindiniai duomenys, 2010 m., 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. (30) Pelnas ir nuostolis (mln. EUR) 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m. Grynosios pajamos iš palūkanų 4 148 3 843 3 365 3 157 Iš viso veiklos pajamų 4 639 4 372 3 527 3 771 Iš viso veiklos sąnaudų – 2 512 – 2 541 – 2 322 – 2 547 Pajamos prieš atidėjinius 2 127 1 833 1 205 1 224 Vertės sumažėjimo nuostoliai kredito rizikai padengti – 1 450 – 3 439 – 2 966 – 1 373 GVO ir PSD reikalavimus atitinkančių paskolų vertės sumažėjimo nuostoliai 0 – 11 783 – 187 0 Grynasis pelnas (nuostolis) 440 – 12 325 – 2 131 807 Atrankiniai apimties duomenys (mln. EUR) 2010 m. gruodžio 31 d. 2011 m. gruodžio 31 d. 2012 m. gruodžio 31 d. 2013 m. gruodžio 31 d. Iš viso grynųjų paskolų ir išankstinių mokėjimų klientams 77 262 71 496 69 135 67 250 Indėliai 68 039 59 544 58 722 62 876 Iš viso turto 120 745 106 870 104 798 110 930 Iš viso nuosavo kapitalo (31) 10 905 – 253 – 2 042 7 874

(58) 5 lentelė rodo, kad Bankas dėl PSD programos ne tik patyrė didelių nuostolių, įtrauktų į 2011 m. sąskaitas (11 735 mln. EUR (32)), bet ir jo pajamos sumažėjo (įskaitant dėl didesnių indėlių sąnaudų) ir jis patyrė didelių ir toliau didėjančių paskolų portfelių Graikijoje ir užsienyje vertės sumažėjimo nuostolių. Banko likvidumo pozicija nukentėjo dėl indėlių atsiėmimo, tačiau jo grynųjų paskolų ir indėlių santykis, palyginti su kitais Graikijos bankais, išliko gana žemas (2012 m. gruodžio 31 d. jis buvo 118 % (33)).

(59) Atlikus 2013 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, per kurį apskaičiuota, kad Banko kapitalo poreikiai pagal pagrindinį scenarijų sudarė 2 183 mln. EUR, Bankas siekė gauti 2,5 mlrd. EUR kapitalo rinkoje.

(60) 2014 m. gegužės 6 d. Bankas paskelbė 2,5 mlrd. EUR (34) vertės užsakymų portfelio sudarymo (35) pradžią.

(61) 2014 m. gegužės 9 d. Bankas paskelbė apie 1 136,4 mln. naujų paprastųjų akcijų, kurių pardavimo kaina – 2,2 EUR už akciją, o visos bendrosios pajamos – 2,5 mlrd. EUR, išleidimą ir platinimą (36). Akcinis kapitalas padidintas panaikinus esamų akcininkų turimas pirmenybės teises, kaip nuspręsta per 2014 m. gegužės 10 d. Atėnuose vykusį visuotinį akcininkų susirinkimą (37). HFSF, remdamasis dviem nepriklausomų ekspertų pagal Įstatymą Nr. 3864 atlikto vertinimo ataskaitomis, patvirtino akcinio kapitalo padidinimą (38).

2.2. BANKO VYKDOMI GRAIKIJOS BANKININKYSTĖS VEIKLOS ĮSIGIJIMAI

2.2.1. Trijų kooperatinių bankų atrinktų įsipareigojimų įsigijimas

(62) 2012 m. kovo 18 d. Graikijos bankas pažymėjo, kad trys kooperatiniai bankai neatitinka kapitalo pakankamumo reikalavimų ir padarė išvadą, kad jie negalėtų pasididinti kapitalo. Todėl Graikijos bankas nusprendė panaikinti jų licencijas ir pradėjo jų likvidavimą.

(63) Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas, ypač indėlių aukcionai vykdant pertvarkymą (Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnis) ir atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti po sėkmingo PSD ir antrosios koregavimo programos užbaigimo atsigaunantį, tačiau, nepaisant pasikeitusių rinkos nuotaikų, vis dar trapų, indėlininkų pasitikėjimą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. kovo 19 d. tuose trijuose kooperatiniuose bankuose klientų indėlių bendra suma (remiantis 2013 m. rugsėjo 30 d. audito nepatvirtintais duomenimis) sudarė apie 325 mln. EUR.

(64) Graikijos bankas pradėjo pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, pagal kurią visi indėliai, įskaitant tarpbankinius indėlius, ir reikalavimai bei įsipareigojimai Graikijos indėlių ir investicijų garantijų fondui (toliau – HDIGF), išskyrus paskolas, būtų perduoti pirkėjui. 2012 m. kovo 20 d. Graikijos bankas paragino penkias tuo metu didžiausias Graikijos kredito įstaigas pateikti pasiūlymus. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią […] (39) % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną.

2.2.1.1. Kooperatinis bankas „Lesvos-Limnos“ (toliau – „Lesvos-Limnos Bank“)

(65) 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lesvos-Limnos Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (40). Remiantis Graikijos banku (41), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo […] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (42), kad atlygis yra […] mln. EUR, t. y. […] % perduotų indėlių. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lesvos-Limnos Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,6 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

(66) Kai buvo vykdomas „Lesvos-Limnos Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 37 darbuotojai ir jis turėjo 3 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lesvos-Limnos Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

2.2.1.2. Kooperatinis bankas „Achaia“ (toliau – „Achaia Bank“)

(67) 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Achaia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (43). Remiantis Graikijos banku (44), tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo […] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (45), kad atlygis yra […] mln. EUR, t. y. […] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Achaia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 212,9 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

(68) Kai buvo vykdomas „Achaia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 103 darbuotojai ir jis turėjo 13 filialų. Bankas neperėmė nė vieno „Achaia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

2.2.1.3. Kooperatinis bankas „Lamia“ (toliau – „Lamia Bank“)

(69) 2012 m. kovo 23 d. Graikijos bankas nusprendė, kad „Lamia Bank“ indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu turi būti perduoti Bankui (46). Pasak Graikijos banko, tikroji perduotų įsipareigojimų vertė buvo […] mln. EUR, o jokio turto perduota nebuvo. Apskaičiuota (47), kad atlygis yra […] mln. EUR, t. y. […] % perduotų indėlių kapitalo. Finansavimo trūkumą padengė HFSF pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį. 2012 m. balandžio 10 d. HFSF padengė du trečdalius viso EFSF finansavimo trūkumo ir įsipareigojo išmokėti likusią sumą po to, kai bus nustatytas galutinis finansavimo trūkumas. 2012 m. birželio 22 d. Graikijos bankas nustatė, kad galutinis „Lamia Bank“ finansavimo trūkumas sudarė 56,3 mln. EUR. 2012 m. liepos 20 d. HFSF padengė trūkstamą finansavimo trūkumo dalį.

(70) Kai buvo vykdomas „Lamia Bank“ pertvarkymas, jame dirbo 47 darbuotojai ir jis turėjo 5 filialus. Bankas neperėmė nė vieno „Lamia Bank“ filialo, o jų darbuotojus atleido.

(71) Trijų kooperatinių bankų finansavimo trūkumo sumos nurodytos 6 lentelėje. 6 lentelė Trijų kooperatinių bankų galutiniai finansavimo trūkumai Galutinis finansavimo trūkumas (mln. EUR) „Lesvos-Limnos Bank“ 56,6 „Achaia Bank“ 212,9 „Lamia Bank“ 56,3 Iš viso 325,8 Šaltiniai:2012 m. birželio 22 d. Graikijos banko Pertvarkymo priemonių komiteto sprendimai Nr. 3/1, 3/2 ir 3/3.

2.2.2. „First Business Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas

(72) „FB Bank“ – mažas bankas, kurio balanso suma jo pertvarkymo metu buvo 1,4 mlrd. EUR, ir kurio paskolų ir indėlių rinkos dalis buvo mažesnė nei 1 %. „FB Bankas“ turėjo 19 filialų visoje Graikijoje ir 2012 m. gruodžio 31 d. jame dirbo 260 darbuotojų.

(73) Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą „FB Bank“ gavo i) 2009 m. liepos mėn. 50 mln. EUR kapitalo injekciją iš Graikijos valstybės, ii) 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių (48), iii) 2011 m. kovo mėn. valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR.

(74) „FB Bank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 70 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 49 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „FB Bank“ kapitalo poreikiai siekė 168 mln. EUR.

„First Business Bank“ įsigijimas

(75) 2012 m. lapkričio 8 d. Graikijos bankas paprašė „FB Bank“ iki 2013 m. balandžio 30 d. užbaigti kapitalo didinimą, kad būtų atstatytas bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas.

(76) Kadangi „FB Bank“ nesugebėjo surinkti reikalaujamo kapitalo iki 2013 m. balandžio 30 d., Graikijos bankas nusprendė pradėti „FB Bank“ licencijos panaikinimo procesą ir jo likvidavimą.

(77) Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, ypač atitinkamo finansavimo trūkumo padengimas ir susijęs kapitalo poreikių, susijusių su perduotu turtu, padengimas, buvo labai svarbūs žingsniai siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2012 m. gruodžio 31 d.„FB Bank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 1 278 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 830 mln. EUR. Todėl, jei „FB Bank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 448 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta.

(78) Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „FB Bank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Graikijos bankas savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte HFSF nurodė, kad jis mano, jog būtų tikslinga, kad HFSF padengtų tuos kapitalo poreikius, kaip dalį pertvarkymo sąnaudų. 2013 m. gegužės 10 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „FB Bank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Kai buvo vykdomas pertvarkymas, Graikijos bankas apskaičiavo, kad tie kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR (49).

(79) 2013 m. gegužės 8 d. tik Bankas ir vienas kitas bankas pateikė neįpareigojančius pasiūlymus. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius. 2013 m. gegužės 10 d. Bankas pateikė galutinį pasiūlymą. Graikijos bankas nusprendė perduoti „FB Bank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu.

(80) Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai.

(81) Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (50), Bankui perduotų „FB Bank“ įsipareigojimų vertė buvo 1 402 mln. EUR, o perduoto turto – 878 mln. EUR, taigi buvo 524 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. birželio 28 d. apmokėjo du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 349,6 mln. EUR. 2013 m. lapkričio 7 d. (51) Graikijos bankui apskaičiavus, kad galutinė finansavimo trūkumo suma yra 457 mln. EUR, 2013 m. lapkričio 13 d. (52) HFSF Bankui sumokėjo 107,4 mln. EUR likutį.

2.2.3. „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų įsigijimas

(82) „Probank“ visoje Graikijoje turėjo 112 filialų tinklą ir 2013 m. kovo 31 d. jame dirbo 1 087 darbuotojų (53).

(83) 2013 m. birželio 30 d.„Probank“ balansas buvo apie 3,2 mlrd. EUR (54). 2013 m. kovo 31 d. duomenimis „Probank“ paskolų rinkos dalis buvo 1,1 %, o indėlių rinkos – 1,7 %.

(84) „Probank“ dalyvavo PSD programoje, pagal kurią iškeitė GVO, kurių nominalioji vertė – 415 mln. EUR. Kaip parodyta 2 lentelėje, iš viso Banko su PSD susijusios išlaidos sudarė apie 295 mln. EUR prieš apmokestinimą. Kaip parodyta 3 lentelėje, atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuota, kad „Probank“ kapitalo poreikiai siekė 282 mln. EUR.

„Probank“ įsigijimas

(85) 2012 m. spalio 26 d. Graikijos bankas paprašė „Probank“ padidinti kapitalą 282 mln. EUR.

(86) Kadangi „Probank“ nesugebėjo padidinti kapitalo iki 2013 m. liepos mėn., Graikijos bankas nusprendė pradėti jo licencijos panaikinimo procesą ir likvidavimą (55). Konkrečiau, „Probank“ nuosavos lėšos buvo neigiamos ir, remiantis konsoliduotais 2013 m. kovo 31 d. duomenimis, apskaičiuota, kad jos siekė apie -16 mln. EUR. Todėl „Probank“ neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, o jo nuosavos lėšos nesiekė Įstatymo Nr. 3601/2007 5 straipsnio 4 dalies a punkte bankams nustatyto minimalaus akcinio kapitalo.

(87) Graikijos bankas manė, kad pertvarkymo priemonių taikymas buvo labai svarbus siekiant išlaikyti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir taip išsaugoti finansinį stabilumą. Graikijos bankas apskaičiavo, kad 2013 m. kovo 31 d.„Probank“ klientų indėlių bendra suma sudarė apie 3 123 mln. EUR, iš kurių HDIGF garantavo tik už 1 998 mln. EUR. Todėl, jei „Probank“ būtų buvęs likviduojamas netaikant pertvarkymo priemonių, apie 1 125 mln. EUR indėlių būtų likę nepadengta.

(88) Vadovaudamasis šiais stabilumo sumetimais, Graikijos bankas pradėjo „Probank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų, įskaitant indėlius, aukcioną. Tačiau įsigijus „Probank“ turtą pirkėjui galėjo susidaryti papildomų kapitalo poreikių, todėl joks bankas nesutiktų įsigyti atrinkto turto ir įsipareigojimų. Todėl 2013 m. liepos 25 d. savo galutiniame įpareigojančiame pasiūlyme Bankas paprašė, kad dėl perduoto „Probank“ turto įsigijimo susidariusius kapitalo poreikius padengtų HFSF. Vertinant gautus pasiūlymus HFSF atsižvelgė į prašymą prisiimti įsipareigojimą padengti tuos kapitalo poreikius. Apskaičiuota tų kapitalo poreikių suma buvo [180–280] mln. EUR (56).

(89) 2013 m. liepos 24 d. kitas didelis Graikijos bankas pateikė pasiūlymo projektą, o 2013 m. liepos 25 d. Bankas pateikė savo pasiūlymą. Abiejų bankų pasiūlymai rėmėsi žinojimu, kad HFSF padengtų tiek finansavimo trūkumą, tiek dėl perduoto turto susidariusius kapitalo poreikius. Graikijos bankas nusprendė perduoti „Probank“ turtą ir įsipareigojimus Bankui, kurio pasiūlymas buvo laikomas tinkamiausiu.

(90) Bankui buvo perduotos klientų paskolos (išskyrus paskolas su nuolatiniais įsiskolinimais), beveik visi pinigų likučiai, nematerialusis turtas ir prestižas, nuosavybės teisės, su nuosavybės nuoma ar pirkimu susijusios sutartys, tarpbankiniai įsipareigojimai bei klientų indėliai.

(91) Remiantis Graikijos banko pradiniu vertinimu, atliktu vykdant pertvarkymą (57), Bankui perduotų „Probank“ įsipareigojimų vertė buvo 3 198,9 mln. EUR, o perduoto turto – 2 961,4 mln. EUR, taigi buvo 237,6 mln. EUR finansavimo trūkumas. Finansavimo trūkumą pagal Įstatymo Nr. 3601/2007 63D straipsnio 13 dalį padengė HFSF, kuris 2013 m. rugpjūčio 9 d. grynaisiais padengė du trečdalius apskaičiuoto finansavimo trūkumo, t. y. 158,4 mln. EUR. 2013 m. gruodžio 30 d. Graikijos banko patvirtintas apskaičiuotas finansavimo trūkumas sudarė 562,7 mln. EUR (58). 2013 m. gruodžio 31 d. HFSF Bankui grynaisiais sumokėjo 404,4 mln. EUR likutį (59).

2.3. PAGALBOS PRIEMONĖS

2.3.1. Bankui pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos pagalbos priemonės (L1 ir A priemonės)

(92) Bankas gavo kelių rūšių pagalbą pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę, garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemonę.

2.3.1.1. Valstybės parama likvidumui padidinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones (L1 priemonė)

(93) Bankas yra gavęs ir toliau gauna pagalbą pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, priemones. Ta pagalba šiame sprendime bus aprašoma kaip „L1 priemonė“. 2013 m. lapkričio 30 d. (60) Bankui suteiktų garantijų suma buvo apie 14,8 mlrd. EUR. Tą dieną neapmokėtų Vyriausybės obligacijų Bankui vertė buvo 847 mln. EUR. 2011 m. balandžio 15 d. Bankas buvo gavęs 787 mln. EUR paskolų, padengtų Vyriausybės obligacijomis, ir 12,9 mlrd. EUR valstybės garantijų.

(94) 2014 m. birželio 25 d. Graikijos valdžios institucijų Komisijai pateiktame Banko restruktūrizavimo plane Graikijos valdžios institucijos pareiškė ketinimą restruktūrizavimo laikotarpiu toliau pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą Bankui teikti garantijas ir skolinti Vyriausybės obligacijas.

2.3.1.2. Valstybės rekapitalizavimo priemonė, suteikta pagal Graikijos bankams skirtos paramos schemos rekapitalizavimo priemonę (A priemonė)

(95) 2009 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gruodžio mėn. Bankas iš Graikijos pagal rekapitalizavimo priemonę gavo atitinkamai 350 mln. EUR ir 1 000 mln. EUR kapitalo injekcijas, kurių suma – 1 350 mln. EUR (A priemonė); tai sudarė maždaug 2 % pagal riziką įvertinto Banko turto tuo metu.

(96) Rekapitalizavimas atliktas Graikijos pasirašytomis privilegijuotosiomis akcijomis, kurių atkarpa – 10 %, o išpirkimo terminas – penkeri metai. 2010 m. privilegijuotųjų akcijų trukmė buvo pratęsta, o atlygis – padidintas. Pasibaigus pradiniam penkerių metų laikotarpiui, jei privilegijuotosios akcijos neišperkamos, o visuotinis akcininkų susirinkimas nepriima sprendimo dėl tų akcijų išpirkimo, Graikijos finansų ministras padidins atkarpą 2 % per metus pagal kaupiamąjį principą (t. y. 12 % atkarpa šeštaisiais metais, 14 % atkarpa septintaisiais metais ir t. t.).

2.3.2. Valstybės garantuojama skubi parama likvidumui padidinti (L2 priemonė)

(97) Skubi parama likvidumui padidinti yra išimtinė priemonė, pagal kurią moki finansų įstaiga, susidūrusi su laikinomis likvidumo problemomis, gali gauti Eurosistemos finansavimą, kai tokia operacija nėra bendros pinigų politikos dalis. Tokios finansų įstaigos už skubią paramą likvidumui padidinti mokama palūkanų norma yra […] baziniais punktais didesnė nei palūkanos, kurias ji moka už įprastinį ECB banko refinansavimą.

(98) Už skubios paramos likvidumui padidinti programą yra atsakingas Graikijos bankas, tai reiškia, kad bet kokios sąnaudos ir rizika, susijusios su skubios paramos likvidumui padidinti teikimu, tenka Graikijos bankui (61). Graikija suteikė Graikijos bankui valstybės garantiją, kuri taikoma visai Graikijos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti sumai. Priėmus Įstatymo Nr. 3943/2011 50 straipsnio 7 dalį, kuria iš dalies pakeista Įstatymo Nr. 2362/1995 65 straipsnio 1 dalis, numatyta, kad finansų ministras gali suteikti Graikijos bankui garantijas valstybės vardu, kad būtų užtikrinti Graikijos banko reikalavimai kredito įstaigoms. Bankai, kuriems teikiama skubi parama likvidumui padidinti, valstybei turi mokėti garantijos mokestį, kuris yra […] baziniai punktai.

(99) 2012 m. sausio 31 d. Bankas buvo gavęs 8,6 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (62), o 2012 m. gruodžio 31 d. Bankas buvo gavęs 30,9 mlrd. EUR valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti (63).

2.3.3. Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės (B1, B2 ir B3 priemonės)

(100) Nuo 2012 m. HFSF Bankui suteikė keletą kapitalo paramos priemonių. 7 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga. 7 lentelė Bankui per HFSF suteiktos pagalbos priemonės 1-sis tarpinis rekapitalizavimas – 2012 m. gegužės mėn. (mln. EUR) 2-sis tarpinis rekapitalizavimas– 2012 m. gruodžio mėn. (mln. EUR) 2013 m. pavasario rekapitalizavimas – 2013 m. gegužės mėn. (mln. EUR) Priemonė B1 B2 B3 Suma (mln. EUR) 7 430 2 326 8 677

2.3.3.1. Pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė)

(101) Sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 14–33 konstatuojamosiose dalyse išsamiai aprašomas 2012 m. gegužės mėn. (64) pirmasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 priemonė). Šiame skirsnyje išdėstyta bendroji informacija apie tą priemonę ir pagrindinės jos ypatybės.

(102) 2012 m. balandžio 20 d. HFSF suteikė Bankui raštą, kuriuo įsipareigojo dalyvauti (iki 6,9 mlrd. EUR) didinant, kaip planuota, Banko akcinį kapitalą.

(103) Pagal B1 priemonę 2012 m. gegužės 28 d. HFSF, laikydamasis Įstatyme Nr. 3864/2010, kuriuo įsteigiamas HFSF (toliau – HFSF įstatymas), išdėstytų tarpinio rekapitalizavimo nuostatų, perleido Bankui 7,4 mlrd. EUR EFSF obligacijų. Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 50 konstatuojamojoje dalyje jau nustatė, kad „2012 m. gegužės 28 d. užbaigtu tarpiniu rekapitalizavimu buvo įvykdytas įsipareigojimo raštu prisiimtas įsipareigojimas, taigi teikiama ta pati pagalba“. Ir įsipareigojimo rašte nurodytą sumą, ir pirmojo tarpinio rekapitalizavimo sumą Graikijos bankas apskaičiavo siekdamas užtikrinti, kad 2011 m. gruodžio 31 d., t. y. tarpinio rekapitalizavimo įtraukimo į Banko apskaitą atgaline data dieną, Bankas pasiektų 8 % bendro kapitalo pakankamumo koeficientą. Kaip matyti iš 3 lentelės, B1 priemone nepadengti visi kapitalo poreikiai, nustatyti atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Bankas turėjo didinti kapitalą atlikdamas būsimą kapitalo padidinimą, o tarpiniu rekapitalizavimu buvo siekiama tik užtikrinti, kad Bankas atitiktų reikalavimus ECB finansavimui gauti tol, kol kapitalas bus padidintas.

(104) Laikotarpiui nuo pirmojo tarpinio rekapitalizavimo dienos iki pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo į paprastąsias akcijas ir kitas konvertuojamąsias kapitalo priemones dienos Banko ir HFSF sudarytame išankstinio pasirašymo susitarime nustatyta, kad Bankas turi mokėti HFSF 1 % EFSF obligacijų nominaliosios vertės metinį mokestį ir kad bet kokios atkarpos išmokos ir sukauptos palūkanos už EFSF obligacijas per tą laikotarpį bus laikomos papildomu HFSF kapitalo įnašu Bankui (65).

2.3.3.2. Antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B2 priemonė)

(105) 2012 m. rudenį Bankas į apskaitą įtraukė dar didesnius nuostolius. Taigi jo kapitalas vėl neatitiko minimalaus kapitalo reikalavimų, kad bankas toliau atitiktų reikalavimus ECB refinansavimui gauti.

(106) Todėl buvo būtinas antrasis tarpinis rekapitalizavimas. 2012 m. gruodžio 21 d. HFSF įvykdė 2 326 mln. EUR dydžio antrąjį tarpinį rekapitalizavimą (B2 priemonė), ši priemonė taip pat buvo išmokėta perleidžiant Bankui EFSF obligacijas.

(107) Bendra dviejų tarpinio rekapitalizavimo priemonių (B1 ir B2 priemonės) suma reiškė, kad visus kapitalo poreikius, nustatytus atliekant 2012 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (9,76 mlrd. EUR (66)) HFSF jau buvo padengęs 2012 m. gruodžio 21 d.

2.3.3.3. HFSF dalyvavimas vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą (B3 priemonė)

(108) 2013 m. gegužės 22 d. Banko direktorių valdyba paskelbė, kad išleido 2 274,1 mln. naujų akcijų, kurių nominalioji vertė – 0,30 EUR, o pardavimo kaina – 4,29 EUR už akciją (67).

(109) 2013 m. birželio 21 d. (68) Bankas paskelbė, kad sumokėta visa akcinio kapitalo padidinimo suma, t. y. iš viso 9 756 mln. EUR (įskaitant priedus). Bendra didinant Banko akcinį kapitalą iš privačių investuotojų pritrauktų lėšų suma sudarė 1 079 mln. EUR (69). Taigi, HFSF dalyvavo didinant Banko akcinį kapitalą prisidėdamas 8 677 mln. EUR (B3 priemonė).

(110) Ta suma lygi B1 ir B2 priemonių sumai, atmetus privačių investuotojų skirtų lėšų sumą. Padidinus Banko akcinį kapitalą, pirmasis ir antrasis tarpinis rekapitalizavimas (B1 ir B2 priemonės) buvo iš dalies pakeisti į nuolatinį rekapitalizavimą.

(111) Nustatyta naujų akcijų kaina – 50 % vidutinės pagal pardavimo apimtį įvertintos akcijų kainos per 50 prekybos dienų prieš siūlomos kainos nustatymo dieną. Dėl atvirkštinio akcijų padalijimo ir Banko akcinio kapitalo sumažinimo, dėl kurių sprendimą neeilinis visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė 2012 m. balandžio 29 d. (70), nustatyta naujų akcijų kaina – 4,29 EUR už akciją.

(112) Iškart po 2013 m. pavasario rekapitalizavimo HFSF tapo pagrindiniu Banko akcininku (84,39 % akcijų) (71). HFSF išleido 245 779,6 mln. varantų ir privatiems investuotojams be jokio atlygio suteikė po varantą už kiekvieną pasirašytą akciją (72). Kiekvienas varantas suteikia teisę nustatytais intervalais ir vykdymo kainomis įsigyti 8,23 HFSF akcijų. Pirmojo vykdymo diena – 2013 m. gruodžio 26 d., po to varantai gali būti vykdomi kas šešis mėnesius iki 2017 m. gruodžio 26 d. Vykdymo kaina lygi pasirašymo kainai, t. y. 4,29 EUR, prie jos pridėjus metinę palūkanų normą (4 % pirmaisiais metais, 5 % antraisiais metais, 6 % trečiaisiais metais, 7 % ketvirtaisiais metais ir 8 % (apskaičiuota metams) paskutinius šešis mėnesius) (73).

(113) HFSF įstatyme (su pakeitimais, padarytais 2014 m.) numatyta, kad teisių emisijos atveju gali būti koreguojamos tik varantų vykdymo kainos. Be to, koregavimas turi būti daromas ex post ir tik iki realizuotų HFSF pirmenybės teisių pardavimo pajamų dydžio. Joks koregavimas nenumatytas didinant akcinį kapitalą, kai netaikomos pirmenybės teisės įsigyti vertybinius popierius.

2.3.4. Pagalbos priemonės įsigytoms įmonėms

2.3.4.1. Valstybės parama trims kooperatiniams bankams

(114) Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ finansavimo trūkumus (atitinkamai 56,6 mln. EUR, 212,9 mln. EUR ir 56,3 mln. EUR) padengė HFSF. Todėl bendra finansavimo trūkumų suma buvo 325,8 mln. EUR.

2.3.4.2. Pagalbos priemonės „FB Bank“

(115) Nuo 2009 m. „FB Bank“ suteikta keletas pagalbos priemonių. 8 lentelėje pateikiama tų pagalbos priemonių apžvalga. 8 lentelė Pagalbos priemonių „FB Bank“ apžvalga Pagalbos gavėjas Priemonė Aprašymas Pagalbą suteikęs subjektas Data Valstybės pagalbos suma (mln. EUR) „FB Bank“ veikla FB1 Pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą suteiktos privilegijuotosios akcijos Valstybė 2009 m. liepos mėn. 50 FB2 Graikijos Vyriausybės obligacijų skolinimas pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą Valstybė nuo 2009 m. sausio mėn. 60 FB3 Valstybės garantija išleistoms obligacijoms pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą Valstybė 2011 m. kovo mėn. 50 FB4 Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas HFSF 2013 5 10 (Pertvarkymo data) 456,97 FB5 Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius HFSF 2013 5 10 (Pertvarkymo data) 100 FB4 ir FB5 bendra suma 556,97

2.3.4.2.1. „FB Bank“ suteikta valstybės rekapitalizavimo priemonė (FB1 priemonė)

(116) 2009 m. liepos mėn. Graikija „FB Bank“ skyrė 50 mln. EUR injekciją, kuri tuo metu sudarė maždaug 3 % pagal riziką įvertinto jo turto. Ta kapitalo injekcija buvo skirta pagal rekapitalizavimo priemonę, kuri yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. Rekapitalizavimas atliktas privilegijuotosiomis akcijomis.

2.3.4.2.2. „FB Bank“ suteikta valstybės parama likvidumui padidinti (FB2 ir FB3 priemonės)

(117) „FB Bank“ taip pat buvo suteikta parama likvidumui didinti pagal garantijų priemonę ir paskolų, padengtų obligacijomis, priemones, kurios yra Graikijos bankams skirtos paramos schemos dalis. 2009 m. sausio mėn. „FB Bank“ gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas – 2011 m. gruodžio mėn. (FB2 priemonė). 2012 m. gegužės mėn. jis gavo 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybinių popierių, kurių išpirkimo terminas turėjo būti 2015 m. balandžio mėn., tačiau 2013 m. gegužės 23 d. jie buvo atšaukti (74) (FB3 priemonė). 2011 m. kovo mėn. „FB Bank“ dar gavo valstybės garantiją išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR.

2.3.4.2.3. Priemonės, susijusios su „FB bank“ pertvarkymu (FB4 ir FB5 priemonės)

i) 456,97 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio dėl „FB Bank“ turto perdavimo Bankui, padengimas (FB4 priemonė)

(118) HFSF padengė finansavimo trūkumą (75), susidariusį „FB Bank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. gegužės 10 d. ir lapkričio 7 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. liepos 26 d. ir lapkričio 13 d., sumokėjo visą 456,97 mln. EUR sumą (76).

ii) HFSF įsipareigojimas padengti visus su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius (FB5 priemonė)

(119) Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, susidariusius dėl „FB Bank“ perduoto turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie 100 mln. EUR.

(120) Kaip jau minėta (30) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu.

2.3.4.3. „Probank“ skirtos pagalbos priemonės

(121) „Probank“ nebuvo taikyta jokia pagalbos priemonė pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 9 lentelėje apžvelgiamos kitos „Probank“ taikytos pagalbos priemonės 9 lentelė Pagalbos priemonių „Probank“ apžvalga Pagalbos gavėjas Priemonė Aprašymas Pagalbą suteikęs subjektas Data Valstybės pagalbos suma (mln. EUR) „Probank“ veikla PB1 Finansavimo trūkumo, susidariusio „Probank“ turtą perdavus Bankui, padengimas HFSF 2013 7 26 (Pertvarkymo data) 562,73 PB2 Įsipareigojimas padengti su Bankui perduotu „Probank“ turtu susijusius kapitalo poreikius HFSF 2013 7 26 (Pertvarkymo data) [180–280] PB1 ir PB2 bendra suma [742,73–842,73]

2.3.4.3.1. 562,73 mln. EUR finansavimo trūkumo, susidariusio dėl „Probank“ turto perdavimo Bankui, padengimas (PB1 priemonė)

(122) HFSF padengė finansavimo trūkumą, susidariusį „Probank“ turtą perdavus Bankui. Vadovaudamasis Graikijos banko 2013 m. liepos 26 d. ir gruodžio 30 d. sprendimais HFSF dviem dalimis, 2013 m. rugpjūčio 9 d. ir gruodžio 31 d., sumokėjo visą 562,73 mln. EUR sumą.

2.3.4.3.2. HFSF įsipareigojimas padengti visus su perduotu turtu susijusius kapitalo poreikius (PB2 priemonė)

(123) Pagal pertvarkymo procedūrą HFSF įsipareigojo padengti pirkėjo kapitalo poreikius, susidariusius dėl „Probank“ turto įsigijimo. Todėl būtų reikalaujama, kad HFSF skirtų kapitalo injekciją, atitinkančią 9 % pagal riziką įvertinto Bankui perduoto turto. Tuo metu, kai buvo vykdomas pertvarkymas, apskaičiuota, kad su perduotu turtu susiję kapitalo poreikiai siekė apie [180–280] mln. EUR.

(124) Kaip jau minėta (41) konstatuojamojoje dalyje, HFSF daugiau neskirs Bankui jokios kapitalo injekcijos, nes Bankas savo restruktūrizavimo plane atsisakė teisės prašyti HFSF padengti galimus kapitalo poreikius, susijusius su perduotu turtu.

2.4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

(125) 2014 m. birželio 25 d. Graikija pateikė banko restruktūrizavimo planą, kuriame paaiškinama, kaip Bankas, kaip jungtinis subjektas, sukurtas įsigijus „FB Bank“, „Probank“ ir tris kooperatinius bankus, ketina atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.

2.4.1. Šalies viduje vykdoma veikla

(126) Įgyvendindamas restruktūrizavimo planą Bankas daugiausia dėmesio skirs savo pagrindinei bankininkystės veiklai Graikijoje ir Turkijoje.

(127) Kalbant apie Graikiją, svarbiausias Banko prioritetas – iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (konkrečiai, iki 2018 m. gruodžio 31 d.) atkurti Graikijoje vykdomos bankininkystės veiklos didelį pelningumą ir gyvybingumą. Tuo tikslu restruktūrizavimo plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama padidinti Banko veiklos efektyvumą ir grynąją palūkanų maržą, taip pat priemonių, kuriomis stiprinama jo kapitalo pozicija ir balanso struktūra.

(128) Kalbant apie veiklos efektyvumą, Bankas jau yra pradėjęs plačią racionalizavimo programą. Nuo 2009 m. gruodžio 31 d. iki 2012 m. gruodžio 30 d. Bankas sumažino savo fizinį buvimą Graikijoje. Jis sumažino filialų skaičių nuo 575 2009 m. (77) iki 511 2012 m. (78), taip pat sumažino bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičių (nuo 12 534 2009 m. gruodžio mėn. (79) iki 11 230 2012 m. gruodžio mėn. (80)).

(129) Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas planuoja toliau mažinti darbuotojų Graikijoje skaičių (nuo 13 675 iki […]) (81), nepaisant „FB Bank“ ir „Probank“, kuriuose dirbo atitinkamai 260 ir 1 087 darbuotojai (82), įsigijimo poveikio. Skirtumas tarp 2012 m. gruodžio 31 d. bankininkystės veikla Graikijoje užsiimančių darbuotojų skaičiaus (11 230) ir bendro Graikijos darbuotojų skaičiaus 2012 m. pabaigoje (13 675) susidarė dėl to, kad buvo skaičiuojami ne bankininkystės srities darbuotojai, pavyzdžiui, draudimo („Ethniki Hellenic General Insurance S.A.“), turizmo („Astir Palace Vouliagmenis S.A.“) arba nekilnojamojo turto („NBG Pangaea Reic“) darbuotojai.

(130) Nuo 2012 m. gruodžio mėn. iki 2017 m. pabaigos Bankas sieks racionalizuoti šalies viduje veikiančius savo tinklus. Iki […] filialų skaičius išaugs nuo 511 iki […]. Primenama, kad 2013 m. Bankas įsigijo „FB Bank“ ir „Probank“ tinklus, kuriuos sudarė atitinkamai 19 ir 112 filialų.

(131) Didesnis efektyvumas filialų ir darbuotojų požiūriu bendras banko Graikijoje vykdomos veiklos sąnaudas padės sumažinti […] % nuo 1 301 mln. EUR pro forma pagrindu 2012 m. iki […] mln. EUR 2017 m (83). Todėl numatomas bankininkystės veiklos Graikijoje sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje bus mažesnis nei […] %.

(132) Restruktūrizavimo plane taip pat aprašoma, kaip Bankas sumažins savo finansavimo išlaidas; tai būtina siekiant atkurti gyvybingumą. Bankas tikisi, kad dėl stabilesnės aplinkos ir ypač dėl numatomo Graikijos ekonomikos stabilizavimosi ir atsigavimo (tikimasi, kad nuo 2014 m. ekonomika vėl augs) galės mokėti mažesnes palūkanas už indėlius. Numatoma, kad Graikijoje indėlių palūkanų normų skirtumai (vidutinės terminuotųjų indėlių, neterminuotųjų indėlių ir santaupų palūkanų normos) sumažės. Taip pat restruktūrizavimo laikotarpiu mažės Banko priklausomybė nuo valstybės garantuojamos skubios paramos likvidumui padidinti ir didesnio Eurosistemos finansavimo.

(133) Restruktūrizavimo plane numatyta, kad Bankas taip pat stiprins savo balansą. Banko grynųjų paskolų ir indėlių santykis Graikijoje toliau mažės, o jo kapitalo pakankamumas bus padidintas (nuo 8,4 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficiento grupės lygmeniu 2013 m. gruodžio 31 d.).

(134) Kitas Banko prioritetas – neveiksnių paskolų valdymas. Bankas pagerins savo paskolų teikimo procesus, susijusius tiek su paskolų išdavimu (geresnis užtikrinimas įkaitu ir mažesnės ribos), tiek su neveiksnių paskolų valdymu. Neveiksnių paskolų lygis […] ir numatoma, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje jis bus […] % (84). Rizikos sąnaudos (sumažėjusios vertės paskolų dalis) sumažės nuo 2 mlrd. EUR 2012 m. iki […] mlrd. EUR 2018 m. (85).

(135) Didesnis veiklos efektyvumas, padidėjusi grynoji palūkanų marža ir mažėjančios rizikos sąnaudos leis Bankui padidinti savo pelningumą. Bankas numato, kad 2014 m. ir 2018 m. jo pelnas Graikijoje sieks atitinkamai […] mln. EUR ir […] mln. EUR. Graikijoje vykdomos veiklos nuosavo kapitalo grąža 2017 m. sieks […] % (86), o tai yra pakankama, atsižvelgiant į Banko rizikos profilį tuo metu (87).

2.4.2. Tarptautinė bankininkystės veikla (išskyrus veiklą Turkijoje)

(136) Bankas jau pradėjo mažinti finansinį savo tarptautinio tinklo įsiskolinimą ir jį restruktūrizuoti. Nuo 2009 m. filialų Pietryčių Europoje skaičius sumažėjo iki 170 (88).

(137) Bankas ir toliau restruktūrizuos savo tarptautinį tinklą ir mažins jo finansinį įsiskolinimą. Visų pirma Bankas parduos savo užsienio patronuojamąsias įmones […] ir savo filialus […]. Tas pardavimas sudaro […] % 2012 m. metų pabaigoje Banko ne Graikijoje ir ne Turkijoje turėto turto, t. y. […] mln. EUR iš 12 101 mln. EUR.

(138) Filialai […] ir […] bei patronuojamoji įmonė […] bus […].

(139) Dėl pardavimo patronuojančiosios įmonės grynasis finansavimas bus nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos.

2.4.3. Turkija

(140) Bankas ketina iki 60 % […] sumažinti savo turimą „Finansbank“ nuosavybės dalį.

(141) […] suteiks „Finansbank“ […] ir sustiprins Banko įsipareigojimą per restruktūrizavimo laikotarpį „Finansbank“ skirti […].

(142) Bankas planuoja, kad restruktūrizavimo laikotarpiu „Finansbank“ smarkiai augs. Jis taip pat įgyvendins išlaidų kontrolės planą. 2014 m., „Finansbank“ ketina […] ir […]. Ateinančiais metais – […], dėl to sąnaudų ir pajamų santykis restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje sumažės nuo […] iki […] (89).

(143) Restruktūrizavimo plane numatyta, kad bus atidžiai stebima „Finansbank“ prisiimta rizika. Tikimasi, kad 2014–2018 m. vertės sumažėjimas sudarys mažiau negu […] % klientų paskolų, o 2018 m. tikimasi […] % turto grąžos. „Finansbank“ nuosavo kapitalo grąža visą laikotarpį išliks didelė.

(144) 2012 m. Bankas pardavė Turkijoje vykdomą draudimo verslą (gyvybės ir ne gyvybės) ir taip padidino kapitalą […] mln. EUR (90).

2.4.4. Su bankininkyste nesusijusi veikla. […] nekilnojamojo turto veiklos pardavimas

(145) Bankas sumažino turimą savo patronuojamosios nekilnojamojo turto įmonės „Pangea“ nuosavybės dalį iki mažiau nei 35 %, ir tai turėjo teigiamos įtakos Banko bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientui (91).Bankas taip pat planuoja iki […] parduoti […], o iki […] – privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę.

2.4.5. Privataus kapitalo pritraukimas ir esamų akcininkų bei subordinuotųjų kreditorių įnašas

(146) Bankui pavyko pritraukti didelę kapitalo dalį rinkoje ir taip sumažinti jam reikalingą valstybės pagalbą.

(147) Visų pirma privataus kapitalo Bankas pritraukė 2009 m. vykdydamas 1 247 mln. EUR teisių emisiją. 2010 m. Bankas vėl pritraukė 1 815 mln. EUR (92) privataus kapitalo rinkoje. Kaip nurodyta (109) konstatuojamojoje dalyje, Bankui taip pat pavyko pritraukti 1 079 mln. EUR kapitalo iš privačių investuotojų vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą. Akcininkų, kurie dalyvavo didinat kapitalą 2009 m. ir 2010 m., valdoma dalis smarkiai sumažėjo vykdant 2013 m. pavasario rekapitalizavimą: HFSF gavo 84,4 % Banko akcijų, nauji investuotojai – 10,5 % akcijų, o ankstesniems akcininkams liko tik 5,1 % akcijų. Paprastiems akcininkams dividendai nemokami nuo 2007 m., o JAV privilegijuotųjų akcijų savininkams – nuo 2009 m. (93).

(148) 2014 m. gegužės mėn. Bankas rinkoje pritraukė 2,5 mlrd. EUR kapitalo. Bankas ketina […].

(149) Kalbant apie mišrių ir subordinuotosios skolos priemonių turėtojų įnašą, 2012 m. sausio 3 d. Bankas pasiūlė išpirkti privilegijuotuosius vertybinius popierius už kainą, lygią 45–70 % nominaliosios jų vertės. Kartu Bankas išpirko ir padengtas obligacijas. Kiekvieno tokio išpirkimo kaina buvo nustatyta remiantis priemonių rinkos verte, prie jos pridėjus ne didesnį kaip dešimties procentinių punktų priedą, kuriuo buvo siekiama paskatinti investuotojus dalyvauti išpirkimo programoje. Su pasiūlymu sutiko 44 % investuotojų, o kapitalas iš viso padidėjo maždaug 302 mln. EUR (94).

(150) Vėliau 2012 m. ir 2013 m. Bankas pradėjo vykdyti papildomas įsipareigojimų valdymo priemones, susijusias su investuotojams išleistais vertybiniais popieriais, įskaitant padengtas obligacijas, mišrias priemones, antrojo lygio priemones ir Jungtinėse Valstijose išleistas privilegijuotąsias akcijas. Tas išpirkimas leido sukaupti papildomai […] mln. EUR kapitalo. Apskritai, Bankas nurodo, kad pastaraisiais metais taikant įsipareigojimų valdymo priemones visa sukaupta kapitalo suma yra apie […] mln. EUR (95). Dėl išpirkimo likusi subordinuotosios ir mišrios skolos suma 2013 m. gruodžio 31 d. sumažėjo iki 293 mln. EUR.

2.5. GRAIKIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMAI

(151) 2014 m. birželio 25 d. Graikija įsipareigojo, kad Bankas ir jo susijusios įmonės įgyvendins 2014 m. birželio 25 d. pateiktą restruktūrizavimo planą, ir prisiėmė tolesnių įsipareigojimų, susijusių su restruktūrizavimo plano įgyvendinimu (toliau – įsipareigojimai). Šiame skirsnyje apibendrinami priede išdėstyti įsipareigojimai.

(152) Pirmiausia Graikija įsipareigojo, kad Bankas restruktūrizuos savo komercinę veiklą Graikijoje, nustatydamas didžiausią filialų ir darbuotojų skaičių, taip pat didžiausią bendrų sąnaudų sumą, kuriuos turi pasiekti 2017 m. gruodžio 31 d. (96)

(153) Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sumažins Graikijoje priimamų indėlių sąnaudas ir iki 2017 m. gruodžio 31 d. (97) atitiks didžiausią grynųjų paskolų ir indėlių santykį (98).

(154) Banko užsienio patronuojamųjų įmonių atžvilgiu Graikija įsipareigojo, kad Bankas neteiks […] ir kad jis parduos mažumos dalį toje patronuojamoje įmonėje. Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas iki 2018 m. birželio 30 d. sumažins užsienio patronuojamųjų įmonių skaičių (99).

(155) Graikija įsipareigojo, kad Bankas parduos […], savo privataus akcinio kapitalo patronuojamąją įmonę, ir tam tikrą vertybinių popierių dalį. Be to, Bankas su tam tikromis išimtimis nepirks neinvesticinio reitingo vertybinių popierių (100).

(156) Graikija prisiėmė keletą įsipareigojimų, susijusių su Banko valdymu. Ji įsipareigojo nustatyti Banko darbuotojų ir valdytojų atlygio apribojimus […] (101).

(157) Graikija taip pat įsipareigojo, kad Bankas sugriežtins savo paskolų politiką siekdamas užtikrinti, kad sprendimais dėl paskolų suteikimo ir restruktūrizavimo būtų siekiama kuo didesnio Banko gyvybingumo ir pelningumo. Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis aukštų kredito rizikos stebėsenos ir paskolų restruktūrizavimo standartų (102).

(158) Keletas įsipareigojimų susiję su Banko operacijomis su susijusiais skolininkais. Tais įsipareigojimais siekiama užtikrinti, kad Bankas, teikdamas paskolas darbuotojams, valdytojams ir akcininkams, taip pat viešiesiems subjektams, politinėms partijoms ir žiniasklaidos įmonėms ar tokias paskolas restruktūrizuodamas, nenukryptų nuo apdairios bankininkystės praktikos (103).

(159) Galiausiai, Graikija įsipareigojo, kad Bankas laikysis tam tikrų elgesio apribojimų, kaip antai draudimo mokėti atkarpas ir dividendus, draudimo įsigyti ir valstybės paramos reklamos draudimo (104).

(160) Tuos įsipareigojimus iki 2018 m. gruodžio 31 d. stebės už stebėseną atsakingas patikėtinis.

(161) Be to, Graikija nurodė, kad prieš bet kokį Banko ar valstybės subjekto, įskaitant HFSF, varantų išpirkimą ji kreipsis į Komisiją pritarimo (105).

3. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

(162) 2012 m. liepos 27 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą siekdama patikrinti, ar HFSF Bankui suteikta pirmoji tarpinio rekapitalizavimo priemonė (B1 priemonė) atitinka 2008 m. Bankų komunikate (106) nustatytas tinkamumo, būtinumo ir proporcingumo sąlygas.

(163) Dėl priemonės tinkamumo Komisija, atsižvelgdama į tai, kad pagalba buvo suteikta po ankstesnio rekapitalizavimo ir pagalbos likvidumui padidinti, ir į ilgą sanavimo laikotarpį, pareiškė abejojanti, ar Bankas ėmėsi visų įmanomų veiksmų tam, kad pagalbos neprireiktų ateityje (107). Be to, Komisijai neaišku, kas kontroliuos Banką, kai pirmąjį tarpinį rekapitalizavimą pakeis nuolatinis rekapitalizavimas (108), nes Banko kontrolę gali perimti arba valstybė, arba mažumos privatieji savininkai. Komisija pažymėjo, kad ji norėtų užtikrinti, jog bet kuriuo atveju Banko valdymo ir ypač jo skolinimo proceso kokybė nepablogėtų.

(164) Vertindama pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumą Komisija sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 67 konstatuojamojoje dalyje abejojo, ar buvo imtasi visų įmanomų priemonių, kad Bankui vėl neprireiktų pagalbos ateityje. Be to, tarpinio rekapitalizavimo laikotarpio trukmė buvo neapibrėžta, todėl Komisija negalėjo padaryti išvados, ar atlygis buvo pakankamas ir atitiko atlygio ir naštos pasidalijimo principus pagal valstybės pagalbos taisykles. Taip pat priimant sprendimą pradėti procedūrą dėl NBG pirmojo tarpinio rekapitalizavimo pakeitimo nuolatiniu rekapitalizavimu sąlygos nebuvo žinomos, todėl Komisija negalėjo jų įvertinti.

(165) Vertindama priemonės proporcingumą Komisija pareiškė abejojanti, ar apsaugos priemonės (draudimas reklamuoti valstybės pagalbą, draudimas mokėti atkarpas ir dividendus, pasirinkimo pirkti sandorių draudimas, išpirkimo draudimas, kaip nurodyta sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 71 konstatuojamojoje dalyje) yra pakankamos pirmojo tarpinio rekapitalizavimo atveju. Be to, sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG 72 konstatuojamojoje dalyje Komisija nurodė, kad, nesant taisyklių, pagal kurias HFSF negalėtų koordinuoti keturių didžiausių Graikijos bankų (t. y. Banko, „Alpha Bank“, „Eurobank“ ir „Piraeus Bank“), ir tinkamų apsaugos priemonių siekiant išvengti, kad jie nesidalytų neskelbtina komercine informacija, konkurencija gali būti iškreipta. Todėl Komisija pasiūlė paskirti už stebėseną atsakingą patikėtinį, kuris fiziškai būtų Banke.

4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

Graikijos banko pastabos

(166) 2013 m. sausio 3 d. Komisija gavo vieno Graikijos banko pateiktas pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą dėl NBG. Tas Graikijos bankas teigė, kad HFSF vykdomas Graikijos bankų rekapitalizavimas iš esmės yra sveikintinas žingsnis užtikrinant tvirtesnę ir gyvybingesnę bankų sistemą, ir nepareiškė prieštaravimų dėl Banko rekapitalizavimo.

(167) Tačiau visiškai palaikydamas HFSF vykdomam Graikijos bankų rekapitalizavimui tas Graikijos bankas paaiškino, kad, siekiant sumažinti konkurencijos iškraipymus ir išvengti diskriminacijos, HFSF vykdomo rekapitalizavimo galimybe panašiomis sąlygomis turėtų galėti pasinaudoti visi Graikijoje veikiantys bankai.

5. GRAIKIJOS PASTABOS DĖL OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS DĖL PIRMOJO TARPINIO REKAPITALIZAVIMO

(168) 2012 m. rugsėjo 5 d. Graikija pateikė Graikijos banko ir HFSF parengtas pastabas.

5.1. GRAIKIJOS BANKO PASTABOS

(169) Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo Graikijos bankas pažymėjo, kad 18 mlrd. EUR kapitalo suma, kuria 2012 m. gegužės mėn. HFSF rekapitalizavo keturis didžiausius Graikijos bankus, buvo mažesnė nei galutinė suma, kuri reikalinga tam, kad tie bankai palaipsniui pasiektų ir išlaikytų 10 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą ir 7 % bendro 1 lygio kapitalo pakankamumo koeficientą pagal trejų metų nepalankiausių sąlygų scenarijų. Jis taip pat pažymėjo, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas yra laikinas, atsižvelgiant į tai, kad rekapitalizavimo procesas bus užbaigtas tiems keturiems bankams padidinus akcinį kapitalą.

(170) Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad didžiausių Graikijos bankų rekapitalizavimas yra ilgesnės trukmės Graikijos bankų sektoriaus restruktūrizavimo dalis. Jis pažymėjo, kad tuo atveju, jei bankas liks privačiose rankose, vadovybė tikriausiai liks ta pati, tačiau jei bankas priklausys valstybei (t. y. HFSF), HFSF gali paskirti naują vadovybę, kurią bet kokiu atveju vertins Graikijos bankas. Graikijos bankas pažymėjo, kad jis nuolat vertina kiekvieno banko valdymo sistemą, valdymo tinkamumą ir rizikos profilį siekdamas užtikrinti, kad nebūtų prisiimama pernelyg didelė rizika. Jis taip pat nurodė, kad HFSF jau paskyrė atstovus rekapitalizuotų bankų direktorių valdybose.

(171) Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo Graikijos bankas pareiškė, kad Banko rekapitalizavimas buvo apribotas siekiant užtikrinti, kad Bankas atitiktų tuo metu taikomus minimalaus kapitalo reikalavimus (8 %). Jis taip pat nurodė, kad ilgą laikotarpį prieš rekapitalizavimo vykdymą lėmė smarkiai pablogėjusios veiklos sąlygos Graikijoje ir PSD programos poveikis, viso projekto sudėtingumas ir poreikis užtikrinti kuo didesnį privačių investuotojų dalyvavimą didinant akcinį kapitalą.

(172) Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo Graikijos bankas nurodė, kad visapusiškas restruktūrizavimo plano, kuris turi būti pateiktas Komisijai, įgyvendinimas užtikrinamas tuo, kad HFSF balsavimo teisių sustabdymas bus panaikintas, jei, inter alia, restruktūrizavimo planas bus iš esmės pažeistas. Graikijos bankas taip pat pareiškė, kad Banko sunkumai kilo ne dėl Banko vadovybės nepakankamai įvertintos rizikos ar agresyvių komercinių veiksmų.

5.2. HFSF PASTABOS

(173) Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo tinkamumo HFSF, aptardamas klausimą dėl galimo valstybės kišimosi tuo atveju, jei valstybė per HFSF suteikia dideles valstybės pagalbos sumas, o HFSF turi visas balsavimo teises, nurodė, kad HFSF lėšomis finansuojami bankai nėra laikomi viešaisiais ar valstybės kontroliuojamais subjektais ir kad jie nebus valstybės kontroliuojami HFSF įvykdžius nuolatinį jų rekapitalizavimą. HFSF nurodė, kad jis yra visiškai nepriklausomas privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, turintis teisę savarankiškai priimti sprendimus. Remiantis HFSF įstatymo 16C straipsnio 2 dalimi, pagal kurią kredito įstaigos, kurioms HFSF suteikė kapitalo paramą, nepriklauso viešajam sektoriui plačiąja prasme, HFSF nėra kontroliuojamas valdžios sektoriaus. HFSF taip pat paminėjo savo valdymo struktūrą.

(174) Dėl HFSF kišimosi į Banko valdymą HFSF pažymėjo, kad jis gerbs Banko savarankiškumą ir nesikiš į kasdienį jo valdymą, nes jo vaidmuo yra apribotas HFSF įstatymo nuostatomis. Jis nurodė, kad nebus jokio valstybės kišimosi ar koordinavimo, o Banko sprendimai dėl skolinimo proceso (inter alia, dėl įkaito, kainų nustatymo ir paskolos gavėjų mokumo) bus priimami remiantis komerciniais kriterijais.

(175) HFSF nurodė, kad HFSF įstatyme ir išankstinio pasirašymo susitarime nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad esami privatūs akcininkai negalėtų prisiimti pernelyg didelės rizikos. Jis nurodė tokius elementus: i) HFSF atstovų paskyrimą nepriklausomais vykdomųjų įgaliojimų neturinčiais Banko direktorių valdybos nariais ir jų dalyvavimą komitetuose, ii) HFSF atliekamą išsamų Banko patikrinimą, iii) faktą, kad po galutinio rekapitalizavimo jo balsavimo teisės bus apribotos tik tol, kol Bankas laikysis restruktūrizavimo plano sąlygų.

(176) Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo būtinumo ir ypač dėl atlygio už pagalbą lygio HFSF nurodė, kad dėl atlygio susitarta su Komisijos, ECB ir TVF atstovais. Tas sutartas lygis nustatytas atsižvelgiant į tai, kad pirmasis tarpinis rekapitalizavimas iki 2012 m. rugsėjo 30 d. (šis terminas nustatytas 2012 m. kovo mėn. Komisijos, ECB, TVF ir Graikijos sudarytame EFPM) bus pakeistas nuolatiniu rekapitalizavimu.

(177) Dėl pirmojo tarpinio rekapitalizavimo proporcingumo HFSF nurodė, kad jo priimtos priemonės, kaip antai (175) konstatuojamojoje dalyje aprašytos priemonės, yra pakankamos apsaugos priemonės atsižvelgiant į dideles gautos pagalbos sumas ir ilgą sanavimo laikotarpį. Be to, HFSF nurodė, kad nustatytos tinkamos priemonės siekiant užtikrinti, kad bankai, kurių veikloje dalyvauja HFSF, tarpusavyje nesidalytų neskelbtina komercine informacija. Tokios priemonės apima skirtingų HFSF atstovų paskyrimą tuose bankuose, tiems atstovams nustatytus įgaliojimus, kuriais konkrečiai užtikrinama, kad vienas atstovas neperduotų informacijos kitam, ir aiškias vidaus taisykles tiems pareigūnams neperduoti neskelbtinos komercinės bankų informacijos. Be to, HFSF nurodė, kad jis savo teisėmis bankų atžvilgiu naudojasi taip, kad neužkirstų kelio veiksmingai konkurencijai, jos neribotų, neiškraipytų, reikšmingai nesumažintų ir nevaržytų. Galiausiai HFSF nurodė, kad jo direktorių valdybos nariams ir darbuotojams taikomos griežtos konfidencialumo taisyklės ir patikėtinių pareigos, jie privalo laikytis su HFSF reikalais susijusios profesinės paslapties nuostatų.

6. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU ĮSIGYTOMIS ĮMONĖMIS, VERTINIMAS

6.1. VALSTYBĖS PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU TRIJŲ KOOPERATINIŲ BANKŲ PERTVARKYMU, ĮVERTINIMAS

6.1.1. Pagalbos buvimas ir jos suma

(178) Komisija iš pradžių turi įvertinti, ar valstybės pagalba, susijusi su trijų kooperatinių bankų pertvarkymu (finansavimo trūkumų padengimas, dėl kurio buvo galima perduoti indėlius) yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pagal tą nuostatą valstybės pagalba – tai valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

(179) Komisija pradės nuo to, kad įvertins, ar buvo sudarytas pranašumas šiems potencialiems pagalbos gavėjams: i) kooperatiniams bankams ir potencialiai Bankui perduotai veiklai; ii) Bankui.

i) Pagalbos trims kooperatiniams bankams ir potencialiai Bankui perduotai veiklai buvimas

(180) Kalbant apie tris kooperatinius bankus, Komisija pažymi, kad „Lesvos-Limnos Bank“, „Achaia Bank“ ir „Lamia Bank“ buvo likviduoti ir buvo panaikintos jų licencijos užsiimti bankininkystės veikla. Todėl jie nebevykdo ekonominės veiklos bankų rinkoje.

(181) Valstybės pagalba, t. y. finansavimo trūkumų padengimas, būtų valstybės pagalba perduotiems reikalavimams ir įsipareigojimams pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, tik jei jie kartu sudarytų įmonę. Įmonės sąvoka apima kiekvieną ekonominę veiklą vykdantį subjektą, nepriklausomai nuo jo teisinio statuso ir finansavimo būdo. Ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurios metu konkrečioje rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos. Todėl tam, kad būtų galima daryti išvadą, ar teikta pagalba įmonei, reikėtų įvertinti, ar reikalavimų ir įsipareigojimų perdavimas reiškia ekonominės veiklos perdavimą.

(182) Kaip jau minėta 2.2.1. skirsnyje, atlikus trijų kooperatinių bankų pertvarkymą, Bankui buvo perduoti tik indėliai, reikalavimai bei įsipareigojimai HDIGF atžvilgiu. Trys kooperatiniai bankai iš viso turėjo 21 filialą, kuriuose dirbo 187 darbuotojai. Reikėtų pažymėti, kad nebuvo jokio automatinio filialų ar darbo sutarčių ar paskolų perdavimo tarp trijų kooperatinių bankų ir Banko. Taigi, remiantis tuo, kad paskolos Bankui perduotos nebuvo, o buvo palikti trims likviduojamiems kooperatiniams bankams, kad nė vienas filialas perduotas nebuvo, kaip ir nebuvo automatinio darbo sutarčių perdavimo, galima (109) daryti išvadą, kad ekonominė veikla perduota nebuvo. Perduoti įsipareigojimai (t. y. indėliai) negali būti laikomi valstybės pagalbos gavėjais, nes jie nėra įmonė.

(183) Apibendrinant, buvo pradėtas trijų esamų juridinių asmenų likvidavimas ir jie nebevykdo bankininkystės veiklos. Kaip ir perduoti įsipareigojimai nėra ekonominė veikla.

(184) Todėl daroma išvada, kad HFSF Bankui skirtos EFSF obligacijos finansavimo trūkumui, susidariusiam dėl trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų įsigijimo, padengti nesudaro sąlygų toliau vykdyti ekonominę veiklą. Todėl HFSF parama nėra nei pagalba likviduotiems subjektams, nei pagalba perduotam turtui ir įsipareigojimams.

ii) Pagalbos Bankui buvimas

(185) Sprendžiant, ar trijų kooperatinių bankų turto ir įsipareigojimų pardavimas yra valstybės pagalba Bankui, Komisija turi įvertinti, ar buvo laikomasi tam tikrų reikalavimų, visų pirma, ar i) pardavimo procesas buvo atviras, besąlygiškas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) valstybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą (110).

(186) Kaip jau minėta (64) konstatuojamojoje dalyje, Graikijos bankas susisiekė tik su penkiomis didžiausiomis tuo metu Graikijoje veikusiomis kredito įstaigomis. Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi jos buvo vienintelės kredito įstaigos, kurios galėjo būti suinteresuotos pateikti pasiūlymą. Iš tiesų į pardavimo paketą buvo įtraukti tik indėliai. Todėl norint pasinaudoti tų indėlių sąveika veiklą reikia vykdyti atitinkamoje geografinėje vietovėje. Bankas, kuris neturi filialo tose vietovėse, negalėtų pasiūlyti paslaugų indėlininkams, todėl indėlių beveik neliktų ir pirkėjas turėtų padengti indėlių įsigijimo išlaidas negaudamas iš jų jokios naudos. Todėl Graikijos bankas galėjo pagrįstai manyti, kad dėl trumpo laikotarpio, per kurį turėjo būti pertvarkyti trys kooperatiniai bankai, tik tos kredito įstaigos, kurių verslo modeliai leistų aptarnauti tuos indėlininkus, būtų suinteresuotos įsigyti tą turtą. Bankas ir trys kiti bankai pateikė įpareigojančius pasiūlymus. Banko pasiūlymas buvo tinkamiausias, atsižvelgiant į atlygį ir laiką, kurio reikia perdavimui užbaigti. Bankas kaip atlygį pasiūlė sumokėti sumą, lygią […] % perduotų indėlių, ir apskaičiuota, kad perdavimą galima užbaigti per vieną darbo dieną.

(187) Pagal šiuos faktus, vadovaujantis Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika, Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas (111).

iii) Išvada dėl pagalbos buvimo

(188) Valstybės parama, susijusi su trijų kooperatinių bankų pardavimu, nėra valstybės pagalba trims kooperatiniams bankams, perduotam turtui ar Bankui. Todėl priemonė nėra pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2. PAGALBOS, SUSIJUSIOS SU „FIRST BUSINESS BANK“, VERTINIMAS

6.2.1. Pagalbos buvimas ir jos suma

(189) Komisija turi įvertinti, ar priemonės yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.1.1. Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą, atveju (FB1, FB2 ir FB3 priemonės)

(190) 2009 m. liepos mėn. Graikijos „FB Bank“ skirta 50 mln. EUR kapitalo injekcija (FB1 priemonė), 2012 m. gegužės mėn. 60 mln. EUR vertės Graikijos Vyriausybės vertybiniai popieriai (FB2 priemonė) ir 2011 m. kovo mėn. valstybės garantija išleistoms obligacijoms, kurių nominalioji vertė 50 mln. EUR., (FB3 priemonė) buvo suteikti pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą (112). Sprendime, kuriuo ta schema patvirtinta, Komisija padarė išvadą, kad pagal tą schemą suteiktos priemonės bus laikomos valstybės pagalba.

(191) Todėl Komisija pažymi, kad be tų priemonių perduota veikla nebebūtų vykdoma. Tos priemonės padėjo stabilizuoti ir tęsti ekonominę veiklą, kuri vėliau buvo perduota Bankui, todėl Komisija mano, kad jos buvo naudingos „FB Bank“ ekonominei veiklai, kuri vėliau buvo perduota Bankui, ir jos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.1.2. Pagalbos buvimas priemonių, suteiktų pertvarkant „FB Bank“, atveju (FB4 ir FB5 priemonės)

(192) Komisija pažymi, kad HFSF yra Graikijos įsteigtas ir finansuojamas subjektas bankams remti, todėl FB4 ir FB5 priemonėms naudojami valstybės ištekliai. Komisija taip pat pažymi, kad FB4 ir FB5 priemonės yra atrankaus pobūdžio, nes yra naudingos tik „FB Bank“ veiklai.

(193) Be to, Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės „FB Bank“ veiklai teikia aiškų pranašumą, nes ją palaiko. Šiuo atveju pervedimo pavedimas iš tikro yra visumos pardavimas. Nors nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola perduoti nebus, bet pagrindinis veiklai reikalingas banko turtas (filialai, indėliai ir paskolos) bus perduotas. Todėl FB4 priemonė perduotai veiklai suteikia pranašumą, nes pagal ją suteikta pakankamai lėšų, kad būtų padengti indėliai ir perduota veikla galėtų būti toliau vykdoma dėl „FB Bank“ turto, kaip visumos, pardavimo.

(194) Be to, be FB5 priemonės pardavimas nebūtų buvęs įmanomas, nes perdavimas būtų turėjęs neigiamą poveikį pirkėjo kapitalo pakankamumo rodikliui. Todėl perduota veikla nebebūtų vykdoma, taigi priemonės FB4 ir FB5 suteikė akivaizdų pranašumą.

(195) Komisija mano, kad FB4 ir FB5 priemonės neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo. Iš tikro HFSF neturi galimybių pasipelnyti iš savo įnašo: už šį įnašą jis neįgijo į Banką jokių reikalavimų, kaip tik reikalavimą likviduojamo subjekto, t. y. „FB Bank“, atžvilgiu (113). Todėl HFSF greičiausiai neatgaus visų skirtų lėšų.

(196) Šis FB4 ir FB5 priemonių teikiamas atrankusis pranašumas iškreipia konkurenciją, nes sudaromos sąlygos nenutraukti vieno banko veiklos, jam leidžiant veikti rinkoje ir konkuruoti su kitais Graikijoje veikiančiais arba potencialiai ketinančiais pradėti veiklą Graikijoje bankais, įskaitant užsienio bankų patronuojamąsias įmones. Taigi FB4 ir FB5 priemonės daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai ir gali iškreipti konkurenciją.

(197) Todėl Komisija daro išvadą, kad HFSF atliktas 456,97 mln. EUR dydžio finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ turtą perdavus Bankui, padengimas ir įsipareigojimas padengti su tuo turtu susijusius kapitalo poreikius, galinčius siekti 100 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

FB4 ir FB5 priemonių naudos gavėjas

(198) Kaip jau paaiškinta (193) konstatuojamojoje dalyje, Komisija „FB Bank“ veiklą laiko FB4 ir FB5 priemonių naudos gavėja, nes pagalba sudarė sąlygas tą ekonominę veiklą tęsti Banke.

(199) Siekdama nustatyti, ar „FB Bank“ veiklos pardavimas yra valstybės pagalba Bankui pagal 2008 m. Bankų komunikato 49 punktą, Komisija turi įvertinti, ar laikomasi tam tikrų reikalavimų. Visų pirma ji turi įvertinti, ar i) pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis; ii) pardavimas vyko rinkos sąlygomis; iii) finansų įstaiga arba Vyriausybė siekė gauti kuo didesnę turto ir įsipareigojimų pardavimo kainą.

(200) Bankas įsigijo „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų paketą, nes jis pateikė tinkamiausią pasiūlymą pagal nediskriminacinę konkurso procedūrą, kurioje galėjo dalyvauti kiti bankai. Graikijos bankas nusprendė susisiekti tik su keturiais didžiausiais Graikijoje veikiančiais bankais, iš jų neįpareigojančius pasiūlymus pateikė tik Bankas ir vienas kitas bankas. Graikijos bankas paragino du pasiūlymų teikėjus pateikti patikslintus pasiūlymus. Graikijos bankas pasirinko NBG, nes jo pasiūlyme buvo numatytos mažesnės pertvarkymo sąnaudos (114).

(201) Komisija pažymi, kad Graikijos bankas susisiekė tik su keturiais bankais (115). Dėl riboto pirkėjų, su kuriais buvo susisiekta, skaičiaus negalima tvirtinti, kad konkursas nebuvo viešas, kadangi pertvarkymo metu kiti Graikijoje veikiantys bankai buvo nepakankamo dydžio, kad galėtų prisiimti konkurso būdu parduodamą turtą, ir neturėjo pakankamai kapitalo, o užsienio kredito ir finansų įstaigų pertvarkymo metu parodytas susidomėjimas užsiimti bankininkystės veikla Graikijoje buvo labai menkas. Taip pat Graikijos bankas iš anksto nustatė perkeltino turto ir įsipareigojimų portfelį ir tvarkaraštį, kurio pasiūlymų teikėjai turėtų laikytis, kad jų pasiūlymai būtų laikomi tinkamais. Komisija mano, kad pardavimo procesas buvo viešas ir nediskriminacinis.

(202) Neigiama „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų kaina (t. y. atsižvelgiant į finansavimo trūkumą ir minėtų kapitalo poreikių padengimą) nereiškia, kad pardavimo kaina neatitinka verslo rinkos vertės (116). Komisija neturi pagrindo manyti, kad pateiktas pasiūlymas ir sumokėta kaina neatitinka verslo rinkos kainos. Primenama, kad pagal Graikijos teisę tikrąją perduoto turto vertę iš pradžių įvertina Graikijos bankas, vėliau per kitus šešis mėnesius ją patikrina ir koreguoja išorės ekspertai. Todėl, Komisijos vertinimu, pardavimas vyko rinkos sąlygomis. Pagal šiuos faktus, vadovaujantis 2008 m. Bankų komunikato 49 punktu, Restruktūrizavimo komunikato 20 punktu ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika (117), Komisija daro išvadą, kad įtarimas dėl valstybės pagalbos Bankui gali būti atmestas.

6.2.1.3. Išvada dėl pagalbos buvimo ir visos gautos pagalbos sumos

(203) Remdamasi 190–197 konstatuojamosiomis dalimis Komisija mano, kad FB1, FB2, FB3, FB4 ir FB5 priemonės atitinka Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas ir yra valstybės pagalba.

(204) Todėl Komisija daro išvadą, kad „FB Bank“ veiklai buvo suteikta 606,97 mln. EUR valstybės pagalba kapitalo paramos forma (FB1, FB4 ir FB5 priemonės), kartu su 60 mln. EUR dydžio paskolomis Graikijos Vyriausybės vertybiniais popieriais (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijomis (FB3 priemonė), kaip apibendrinta 10 lentelėje. 10 lentelė Visos „FB Bank“ veiklai suteiktos pagalbos apžvalga Pagalbos gavėjas Priemonė Pagalbos pobūdis Pagalbos suma (mln. EUR) „FB Bank“ veikla FB1 Rekapitalizavimas 50 FB4 Finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas 456,97 FB5 Raštas dėl įsipareigojimo padengti su Bankui perduotu „FB Bank“ turtu susijusius kapitalo poreikius 100 Visa suteiktos finansinės paramos suma 606,97 Visa galiausiai išmokėta finansinės paramos suma 506,97 Pagalbos gavėjas Priemonė Pagalbos pobūdis „FB Bank“ veikla FB2 Paskola, padengta obligacijomis 60 FB3 Garantija 50 Visa suteiktos pagalbos likvidumui padidinti suma 110

6.2.2. Teisinis suderinamumo vertinimo pagrindas

(205) Pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti, kad pagalba yra suderinama su vidaus rinka, jeigu ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“.

(206) Komisija pripažino, kad pasaulio finansų krizė gali sukelti didelių kurios nors valstybės narės ekonomikos sutrikimų ir kad tie sutrikimai gali būti atitaisyti paramos bankams priemonėmis. Tai patvirtinta 2008 m. Bankų komunikate, Kapitalo atkūrimo komunikate ir Restruktūrizavimo komunikate. Komisija ir toliau mano, kad, atsižvelgiant į vėl kilusią įtampą finansų rinkose, reikalavimai valstybės pagalbai patvirtinti pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą yra įvykdyti. Komisija šią nuomonę patvirtino priimdama 2011 m. Pratęsimo komunikatą (118) ir 2013 m. Bankų komunikatą (119).

(207) Graikijos ekonomikos atžvilgiu savo sprendimuose, kuriais patvirtinama ir pratęsiama Graikijos bankams skirta paramos schema, taip pat patvirtindama Graikijos atskiriems bankams suteiktas valstybės pagalbos priemones Komisija pripažino, kad esama didelių Graikijos ekonomikos sutrikimų grėsmės ir kad valstybės parama bankams yra tinkama priemonė tiems sutrikimams atitaisyti. Todėl teisinis pagalbos priemonių vertinimo pagrindas turėtų būti Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktas.

(208) Pagal 2008 m. Bankų komunikato 15 punktą siekiant, kad pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą, ji turi atitikti bendruosius suderinamumo kriterijus: a) tinkamumo: pagalba turi būti tikslinga, kad ja būtų galima veiksmingai pašalinti didelius ekonomikos sutrikimus; Jei priemonė būtų netinkama sutrikimams atitaisyti, ji šio kriterijaus neatitiktų; b) būtinumo: savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina tikslui pasiekti. Todėl ji turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti, o jos forma turi labiausiai tikti sutrikimams atitaisyti; c) proporcingumo: Turi būti užtikrinta tinkama teigiamo priemonės poveikio ir konkurencijos iškraipymų pusiausvyra, kad iškraipymai būtų apriboti iki minimumo, būtino priemonės tikslams pasiekti.

(209) Per finansų krizę Komisija nustatė skirtingoms pagalbos priemonių rūšims taikomus suderinamumo kriterijus. Pagalbos priemonių vertinimo principai pirmiausia buvo nustatyti 2008 m. Bankų komunikate.

(210) Kapitalo atkūrimo komunikate pateikiamos papildomos gairės dėl reikiamo atlygio už valstybės kapitalo injekcijas lygio.

(211) Galiausiai Restruktūrizavimo komunikate Komisija paaiškino, kaip ji vertins restruktūrizavimo planus. Vertindama Banko restruktūrizavimo planą pagal Restruktūrizavimo komunikatą Komisija atsižvelgs į visas 10 lentelėje išvardytas priemones.

6.2.3. Pagalbos priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

6.2.3.1. FB1, FB2 ir FB3 priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui

(212) FB1, FB2 ir FB3 priemonės buvo suteiktos pagal Graikijos bankams skirtą paramos schemą. 2008 m. lapkričio 19 d. Komisijos sprendime pagal tą schemą numatytos priemonės jau buvo įvertintos kaip suderinamos su vidaus rinka.

6.2.3.2. FB4ir FB5 priemonių atitiktis 2008 m. Bankų komunikatui ir Kapitalo atkūrimo komunikatui

6.2.3.2.1. Tinkamumas

(213) Kalbant apie FB4 ir FB5 priemonių tinkamumą, Komisija mano, kad tos priemonės yra tinkamos, nes jos apsaugojo „FB Bank“ indėlininkus ir taip išsaugojo finansinį stabilumą. Tos veiklos nebūtų buvę galima tęsti be HFSF pagalbos, nes pertvarkymo metu „FB Bank“ nuosavas kapitalas buvo neigiamas ir tuometinėmis sudėtingomis rinkos sąlygomis joks bankas nebūtų įsigijęs turto ir įsipareigojimų portfelio, kurio vertė buvo neigiama ir bloginusi įsigijusio banko kapitalo pakankamumo padėtį. Taigi priemonėmis užtikrinta, kad būtų išlaikytas Graikijos finansinis stabilumas. Tuo remdamasi Komisija mano, kad kaip sanavimo pagalba priemonės yra tinkamos.

6.2.3.2.2. Būtinumas

(214) Pagal 2008 m. Bankų komunikatą savo dydžiu ir forma pagalbos priemonė turi būti būtina priemonės tikslui pasiekti. Vadinasi, kapitalo injekcijos suma turi būti apribota iki mažiausios būtinos sumos tam tikslui pasiekti.

(215) Kaip Graikijos bankas nurodė savo 2013 m. gegužės 8 d. rašte, nepaisant to, kad „FB Bank“ yra nedidelis, jo licencijos panaikinimas netaikant pertvarkymo priemonių galėjo pakirsti indėlininkų pasitikėjimą Graikijos bankų sistema ir tai galėjo turėti poveikį finansiniam stabilumui. Be to, Graikijos bankas pridūrė, kad iš skirtingų pertvarkymo galimybių jis pirmenybę teikė „FB Bank“ pertvarkymui pagal pirkimo ir prisiėmimo procedūrą, kuri atitiko 2012 m. gruodžio mėn. EFPM. Jis manė, kad ta procedūra sudarė sąlygas iš karto ir iki galo išspręsti problemas, su kuriomis susidūrė „FB Bank“. Komisija mano, kad tais finansinio stabilumo elementais patvirtinama būtinybė taikyti FB4 ir FB5 priemones.

(216) Kalbant apie intervencijos sumą, Sprendime Nr. 10/1/10.5.2013 Graikijos bankas nurodė, kad atrinkto turto bei įsipareigojimų pervedimo pavedimo sprendimas buvo pasirinktas dėl mažiausių pertvarkymo sąnaudų. Tas sprendimas taip pat atitiko 2012 m. kovo mėn. EFPM. Be to, Komisija pastebi, kad galutinę finansavimo trūkumo sumą Graikijos valdžios institucijos atidžiai įvertino, atsižvelgdamos į teisės aktais nustatyto auditoriaus parengtą vertinimo ataskaitą. Įnašas visiškai atitiko tikrosios perduoto turto vertės ir perduotų įsipareigojimų vertės skirtumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti kapitalo poreikius, neviršijančius 9 % perduoto turto vertės, apskaičiuotos Graikijos banko. Faktas, kad iš dviejų pasiūlymų teikėjų tik Bankas sutiko peržiūrėti savo pasiūlymą, patvirtina išvadą, kad įnašas nebuvo per didelis.

(217) Be to, „FB Bank“ nuosavas kapitalas perduotas nebuvo, todėl jis buvo paliktas likviduojamam subjektui, t. y. „FB Bank“. Taigi akcininkai patirs visus nuostolius, o HFSF įnašo jų sanavimo sąnaudos nedidina.

(218) Kalbant apie atlygį už pagalbą, kaip pirmiau minėta (195) konstatuojamojoje dalyje, HFSF greičiausiai visų skirtų lėšų neatgaus (120). Todėl akivaizdu, kad HFSF jokio atlygio negauna ir jo įnašas prilyginamas dotacijai. Kaip nurodyta Kapitalo atkūrimo komunikato 44 punkte, nepakankamas atlygis už rekapitalizavimą gali būti priimtas tik sunkumų patiriančių bankų, kurie negali mokėti jokio atlygio, atveju. Komisija mano, kad taip yra „FB Bank“ atveju. Pagal Kapitalo atkūrimo komunikatą tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas.

(219) Taigi kaip sanavimo pagalba FB4 ir FB5 priemonės savo sumomis ir forma yra būtinos siekiant apriboti Graikijos bankų sistemos ir visos ekonomikos sutrikimus.

6.2.3.2.3. Proporcingumas

(220) Komisija pažymi, kad „FB Bank“ nebeegzistuoja taip kaip anksčiau. Dėl to, kad pagalba sanuojama perduota veikla, teoriškai gali būti iškraipoma konkurencija. Tačiau Komisija teigiamai vertina tai, kad „FB Bank“ – nedidelis bankas, ir pardavimo procesą, kuriame konkurentai turėjo galimybę pateikti pasiūlymus dėl „FB Bank“ atrinkto turto ir įsipareigojimų. Be to, tuojau pat po perdavimo „FB Bank“ ekonominė veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą ir kaip atskira ekonominė ar konkuruojanti veikla nebėra vykdoma. Todėl Komisija daro išvadą, kad dėl pagalbos konkurencija nėra netinkamai iškraipoma.

Išvada dėl FB4 ir FB5 priemonių atitikties

(221) Daroma išvada, kad FB4 ir FB5 priemonės yra tinkamos ir būtinos, taip pat, atsižvelgiant į tai, kad „FB Bank“ yra nedidelis bankas ir jį visiškai integravus į Banką, jis nebėra savarankiškas konkurentas, jos yra proporcingos nustatytam tikslui pasiekti pagal 2008 m. Bankų komunikatą ir Kapitalo atkūrimo komunikatą.

6.2.4. Pagalbos priemonės atitiktis Restruktūrizavimo komunikatui

(222) Kalbant apie atlygį už FB4 priemonę, Komisija (218) konstatuojamojoje dalyje pažymėjo, kad HFSF greičiausiai atgaus ne visą 456,97 mln. EUR sumą, skirtą „FB Bank“ pertvarkyti (priemonė FB4). Tuo atveju, kai nemokamas atlygis, reikalingas esminis restruktūrizavimas tiek gyvybingumo atkūrimo priemonių, tiek konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių požiūriu.

6.2.4.1. Ilgalaikio „FB Bank“ veiklos gyvybingumo atkūrimas jį parduodant

(223) Restruktūrizavimo komunikato 21 punkte numatyta, kad jei sunkumų patirianti kredito įstaiga negali patikimai atkurti ilgalaikio gyvybingumo, turėtų būti svarstomas tinkamas jos likvidavimas arba pardavimas aukcione. Todėl valstybės narės gali skatinti negyvybingų rinkos dalyvių pasitraukimą iš rinkos ir sudaryti sąlygas pasitraukimo procesui įvykti per tinkamą laiką, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas.

(224) Vis dėlto „FB Bank“ savo gyvybingumo savarankiškai išlaikyti negalėjo, todėl buvo pradėtas jo likvidavimas. Šiuo atžvilgiu Restruktūrizavimo komunikato 17 punkte paaiškinama, kad „sunkumų patiriančio banko pardavimas kitai finansų įstaigai gali padėti atkurti ilgalaikį gyvybingumą ir pasitikėjimą rinka, jei perkantysis subjektas yra gyvybingas ir geba perimti sunkumų patiriantį banką“.

(225) Kaip nurodyta 7.5.2 skirsnyje, remiantis Banko restruktūrizavimo planu Bankas gali būti laikomas gyvybingu subjektu. Todėl tai, kad „FB Bank“ veikla perduota Bankui, leidžia atkurti ilgalaikį tos veiklos gyvybingumą. Be to, tai, kad „FB Bank“ veikla buvo visiškai integruota (121) į Banko veiklą ir „FB Bank“ nebeveikia kaip savarankiškas konkurentas, yra laikoma esminiu restruktūrizavimu, kaip reikalaujama nepakankamo atlygio už valstybės pagalbą atveju.

6.2.4.2. Nuosavas įnašas ir naštos pasidalijimas

(226) Kaip paaiškinta (216) konstatuojamojoje dalyje, pasirinktas „FB Bank“ pertvarkymo būdas užtikrina, kad restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos. Pirma, Graikijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į nepriklausomų auditorių ataskaitą, atidžiai įvertino finansavimo trūkumą. Be to, HFSF įsipareigojo padengti su perduodama veikla susijusius pirkėjo kapitalo poreikius tik iki teisės aktais nustatytos mažiausios būtinos sumos. Negana to, integravus „FB Bank“ ekonominę veiklą į didesnio subjekto veiklą ir kartu užtikrinus sąveiką, visų pirma racionalizavus „FB Bank“ filialų tinklą, konsolidavus IT infrastruktūrą ir sumažinus finansavimo sąnaudas, restruktūrizavimo sąnaudos būtų sumažintos iki mažiausios būtinos sumos, palyginti su scenarijumi, pagal kurį valstybė būtų mėginus atkurti „FB Bank“, kaip savarankiško subjekto, gyvybingumą.

(227) Nuosavas kapitalas ir subordinuotoji skola Bankui perduoti nebuvo, o palikti likviduojamam subjektui – „FB Bank“. Taigi, Komisijos vertinimu, buvo pasiektas tinkamas akcininkų dalijimasis našta, nes likvidavimo pajamos jiems priklauso tik tokiu atveju, jeigu jų pakaks pirmiausia grąžinti skolą HFSF, kurio pareiškimas dėl prioriteto turi viršenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tad atsižvelgiant į menką likviduojamą turtą, vargu, ar akcininkai atgaus savo investicijas.

6.2.4.3. Konkurencijos iškraipymą ribojančios priemonės

(228) Dėl konkurencijos iškraipymą ribojančių priemonių Restruktūrizavimo komunikato 30 punkte nustatyta, kad „Komisija, vertindama tokių priemonių poreikį, atskaitos tašku laiko banko veiklos, kurią atitinkamas bankas vykdys užbaigus patikimą restruktūrizavimo planą, […] dydį, mastą ir apimtį. Tokių priemonių pobūdis ir pavidalas priklausys nuo dviejų kriterijų: pirma, nuo pagalbos sumos, sąlygų ir aplinkybių, kuriomis suteikta pagalba, ir antra, nuo rinkos ar rinkų, kurioje (-se) pagalbą gaunantis bankas veiks, ypatybių“.

(229) Be Graikijos Vyriausybės 60 mln. EUR vertės vertybinių popierių (FB2 priemonė) ir 50 mln. EUR vertės valstybės garantijų (FB3 priemonė), visos kapitalo forma gautos pagalbos suma yra 606,97 mln. EUR (FB1, FB4 ir FB5 priemonės). FB1 priemonė atitiko 3,25 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2008 m. gruodžio 31 d. FB4 priemonė, t. y. finansavimo trūkumo, susidariusio „FB Bank“ veiklą perdavus Bankui, padengimas, atitiko maždaug 33,44 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto 2013 m. kovo 31 d. FB5 priemonė iš esmės atitiko 9 % pagal riziką įvertinto „FB Bank“ turto, perduoto Bankui. Tokių pagalbos sumų atveju, kai kartu nemokamas atlygis, turi būti smarkiai sumažinta pagalbos gavėjo užimama rinkos dalis.

(230) Kalbant apie rinką, kurioje „FB Bank“ vykdė savo veiklą, Komisija pažymi, kad „FB Bank“ buvo labai mažas bankas (jo turtas sudarė mažiau nei 0,5 % bendro Graikijos bankų turto, o Graikijos paskolų ir indėlių rinkos dalis nesiekė 1 %), tad Bankui perduotas „FB Bank“ turtas ir įsipareigojimai buvo maži, palyginti su Graikijos bankų sistemos dydžiu.

(231) Be to, „FB Bank“ veikla konkurentams buvo pasiūlyta atvirame aukcione. Po pardavimo „FB Bank“ nustojo veikęs kaip savarankiškas konkurentas, nes perduota jo veikla buvo visiškai integruota į Banko veiklą.

(232) Daroma išvada, kad, nepaisant labai didelės pagalbos sumos ir nemokamo atlygio, dėl mažo perduotos veiklos masto, viešo pardavimo proceso ir visiško „FB Bank“ veiklos integravimo į Banko veiklą nėra jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo.

6.2.4.4. Išvada dėl suderinamumo su Restruktūrizavimo komunikatu

(233) Remiantis tos analizės duomenimis, daroma išvada, kad atrinkto „FB Bank“ turto ir įsipareigojimų pardavimu ir jų integravimu į Banko veiklą atstatomas „FB Bank“ veiklos ilgalaikis gyvybingumas ir užtikrinama, kad pagalba būtų apribota iki mažiausios būtinos sumos ir nebūtų jokio netinkamo konkurencijos iškraipymo pagal Restruktūrizavimo komunikatą.

6.2.5. Išvada dėl „FB Bank“ suteiktos pagalbos suderinamumo su vidaus rinka

(234) Visos 10 lentelėje išvardytos pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka.

6.3. „PROBANK“ SUTEI