ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Airijai reikia spręsti su nedarbu (visų pirma ilgalaikiu ir jaunimo) susijusias problemas, taip pat yra daug darbingo amžiaus žemos kvalifikacijos žmonių, o dėl to atsiranda nelygybė ir gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis. Pastaruoju metu sustiprėjus darbo rinkai laipsniškai mažėjo ilgalaikis nedarbas, tačiau jo dalis palyginti su bendru nedarbo lygiu išlieka didelė – 2013 m. pabaigoje jis sudarė 61 % bendro nedarbo lygio. 2012 m. viduryje jaunimo nedarbo lygis buvo didžiausias ir sudarė daugiau kaip 30 %. Be to, nedirbančio, nesimokančio ir profesinių įgūdžių nelavinančio jaunimo dalis 2007–2012 m. padidėjo 8 procentiniais punktais ir sudarė 18,7 % prieš sumažėdamas iki 16,1 %, tačiau kol kas jis tebėra vienas didžiausių Sąjungoje. Siekiant įgyvendinti jaunimo garantijų iniciatyvos tikslus, keturių mėnesių laikotarpio principas turi galioti visiems jauniems žmonėms. Atkuriant ekonomikos pusiausvyrą atsirado gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktis, o švietimo ir profesinio rengimo sistemai tenka spręsti perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo problemas. Be to, dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose yra mažesnis negu ES vidurkis (2013 m. 7,3 %, palyginti su 10,7 %);
(12)

vyriausybės pasiūlytomis darbo rinkos reformomis siekiama didinti dalyvavimą ir judumą darbo rinkoje. Dalyvavimo įstatymu siekiama padidinti dalyvavimą darbo rinkoje. Tačiau reformos dar nėra įtvirtintos įstatymiškai. Be to, reikia papildomų priemonių, kad būtų mažinamos fiskalinės paskatos nedirbti ir būtų suteikta daugiau įsidarbinimo galimybių žmonėms, esantiems darbo rinkos paribyje, įskaitant moteris, migrantų kilmės asmenis, neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus žmones. Nyderlandai pranešė apie bedarbio pašalpų sistemos ir santykinai griežtų užimtumo apsaugos teisės aktų reformas, be kita ko, apie mokesčių paskatą, kuria didinamas dalyvavimas darbo rinkoje. Tačiau, nors šios priemonės tinkamos, jas visapusiškai įvertinti bus galima tik tuomet, kai jos bus faktiškai įgyvendintos. Sparčiau naikinant likusias neigiamas paskatas, kad antrasis šeimoje uždirbantis asmuo dirbtų daugiau valandų, galima toliau mažinti būsimą darbo jėgos pasiūlos trūkumą. Galiausiai geriau pasinaudojant esamu institucinės struktūros lankstumu, siekiant užtikrinti labiau diferencijuotą darbo užmokesčio didėjimą, galima paremti bendras namų ūkių pajamas, taigi ir vidaus paklausą, nemažinant konkurencingumo;
(9)

visoje euro zonoje reikia imtis struktūrinių reformų, kad pagerėtų produktų ir darbo rinkų veikimas siekiant skatinti konkurencingumą ir kad būtų paremtas vykstantis koregavimo procesas ir užtikrintas tvarus išteklių perskirstymas. Be to, struktūrinės reformos ypač svarbios sudarant palankias perbalansavimo ir finansinio įsiskolinimo mažinimo sąlygas. Deficito valstybėse narėse padidėjus konkurencingumui padidės grynasis eksportas ir tai padės augimo modelį labiau grįsti našesniais, darbui mažiau imliais, užsienio prekybai atvirais sektoriais, o kartu bus remiamas ekonomikos atsigavimas ir mažinamas skolos santykis. Be to, reformos, skirtos konkurencijai einamosios sąskaitos pertekliaus valstybėse narėse gerinti, galėtų padėti perskirstyti išteklius ir paskatinti investicijas užsienio prekybai uždaruose sektoriuose. Taip sustiprėtų vidaus paklausos vaidmuo augimo struktūroje ir koregavimas euro zonoje taptų simetriškesnis. Kartu krizės poveikis euro zonos valstybių narių užimtumui iš esmės buvo asimetriškas – labiausiai nukentėjo tos valstybės narės, kurių vidaus paklausa kardinaliai pasikeitus einamosios sąskaitos padėčiai susitraukė labiausiai. Jeigu ciklinis nedarbas nėra veiksmingai ir greitai absorbuojamas, gali įvykti histerezės reiškinys, kai nedarbas įsigali ir mažiau reaguoja į darbo užmokesčio dinamiką. Todėl struktūrinės reformos darbo rinkoje tebėra ypač svarbios siekiant sumažinti socialinei sanglaudai ir būsimo augimo potencialui euro zonoje kylančią riziką. 2012 m. kovo 2 d. pasirašiusios Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje euro zonos valstybės narės įsipareigojo ex ante aptarti ir atitinkamais atvejais koordinuoti nacionalinius pagrindinių ekonomikos reformų planus, siekiant nustatyti geriausios praktikos lyginamuosius standartus ir kurti glaudžiau koordinuojamą ekonominę politiką. Euro grupė turėtų stebėti jau patvirtintų priemonių poveikį siekdama prireikus skatinti imtis papildomų veiksmų ir su didesniu užmoju įgyvendinti reformas pagal konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas,
(12)

Jungtinėje Karalystėje K didėja nedarbo ir dalyvavimo darbo rinkoje problemos. Nedarbas Jungtinėje Karalystėje šiuo metu siekia 8,4 %. Jaunimo nedarbas daug didesnis – 22,2 %, daugiau kaip 38 % Jungtinės Karalystės bedarbių yra jaunesni kaip 25 m. asmenys. Be to, 17,7 % jaunimo (16–24 m.) nedirba ir nesimoko švietimo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose. Užimtumas privačiajame sektoriuje nežymiai augo, tačiau nepakankamai, kad atsvertų atleistų iš darbo viešajame sektoriuje žmonių skaičių ir darbo jėgos augimą. Jungtinėje Karalystėje yra perteklinė žemos kvalifikacijos darbuotojų pasiūla, jų paklausa mažėja, o trūksta aukštos kvalifikacijos profesinių ir techninių gebėjimų turinčių darbuotojų, kurių reikia prekių gamybos ir eksporto sektoriuose, kuriuose Jungtinės Karalystės veikla yra gana silpna. Profesinio rengimo ir mokymo (PRM) politikoje daugiausia dėmesio skiriama pagrindiniams gebėjimams ir 2 lygio kvalifikacijai, o rinkoje didėja aukštesnės PRM kvalifikacijos paklausa. Be to, Jungtinėje Karalystėje išlieka gana daug suaugusiųjų, kurių pagrindiniai raštingumo ir skaičiavimo gebėjimai yra labai menki ir kurie dėl to yra nepalankioje padėtyje, nes negali pasinaudoti profesinio mokymo galimybėmis. Mokyklos nebaigimo lygis nuo 2005 m. padidėjo 3,3 procentiniais punktais ir, būdamas 14,9 %, viršija ES vidurkį. Siekiant spręsti jaunų žmonių mokyklos nebaigimo problemą, labai svarbu toliau remti mažas pajamas gaunančias šeimas;
(12)

Dar vienas svarbus uždavinys – spręsti nedarbo reikšmingo didėjimo problemą, kol nedarbas netapo struktūrinis. Nedarbo lygis šiuo metu didesnis nei 14 %. 9,2 % ilgalaikio nedarbo lygis yra didžiausias ES; kartu šaliai būdingi dideli regioniniai skirtumai ir įgūdžių neatitikimo problema. Slovakijos darbo rinkos lankstumas gali būti prilyginamas ES vidurkiui; vyriausybė lankstumą planuoja didinti iš dalies keisdama darbo kodeksą. Ypač aukštas žemos kvalifikacijos darbuotojų nedarbo lygis, o jų užimtumas – vienas mažiausių ES. Tai iš dalies galbūt susiję su palyginti dideliu mažai uždirbantiems darbuotojams susidarančiu mokesčių pleištu (34 %, t. y. 67 % vidutinio atlyginimo), o tai neskatina samdyti žemos kvalifikacijos darbuotojų. Be to, tikslinė ir gerai parengta aktyvios darbo rinkos politika gali būti labai svarbi siekiant įdarbinti bedarbius. Tokiai politikai skiriamų lėšų lygis – vienas žemiausių ES; be to, tokios politikos įgyvendinamas menkai stebimas ar vertinamas. Iki šių metų pabaigos vyriausybė planuoja darbo rinkos paslaugų ir aktyvios darbo rinkos politikos reformą.
(10)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui Slovėnijoje gerokai didesnis už ES vidurkį. Be to, vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimo darbo rinkoje ir užimtumo rodikliai labai maži (36,5 % ir 35 %, palyginti su ES vidurkiu (atitinkamai 49,7 % ir 46,3 %), daugiausia dėl mažo pensinio amžiaus ir nepakankamų paskatų aktyviam senėjimui. Siekdamas padidinti pensinį amžių ir kartu išsaugoti tinkamas pensijas, parlamentas neseniai patvirtino pensijų reformą. Pagal stabilumo programą tai leistų iki 2030 m. stabilizuoti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas ir tai būtų pirmas reikšmingas žingsnis siekiant pensijų sistemos tvarumo. Ši reforma atmesta per 2011 m. birželio 5 d. surengtą referendumą. Pensijų sistemos tvarumo problema išlieka, todėl reikia rasti kitų jos sprendimo būdų. Remiantis Komisijos vėliausiu vertinimu, rizika, susijusi su viešųjų finansų ilgalaikiu fiskaliniu tvarumu, yra didelė.
(8)

Galimo nestabilumo šaltinis – dabartinė padėtis būsto ir hipotetinio kreditavimo rinkose. Per finansų krizės piką įvykus trumpai ir švelniai korekcijai, būsto kainos Švedijoje, kitaip nei kitose šalyse, vėl pradėjo tvirtai kilti – ši tendencija būdinga nuo XX a. dešimtojo dešimtmečio antros pusės ir šiuo metu kainos yra aukštesnės negu kada nors anksčiau. Didelis būsto kainų didėjimas atitinka didėjantį namų ūkių įsiskolinimą, kuris 2010 m. viduryje sudarė apie 170 % disponuojamų pajamų – tai yra rekordinis dydis. Be to, už didelę hipotekinių paskolų dalį mokamos kintamosios palūkanos ir jų amortizacija maža. Dėl to Švedijos namų ūkiai tampa labai neatsparūs palūkanų normų didėjimui arba užimtumo problemoms. Didelė būsto rinkos korekcija galėtų turėti neigiamų pasekmių makroekonominiam stabilumui, nes namų ūkiai būtų priversti stabdyti vartojimą, kad subalansuotų savo biudžetus, ir Švedijos bankams išaugtų finansavimo sąnaudos.
(18)

Graikijos bankai atrodo gana patikimi pelningumo ir kapitalo pakankamumo atžvilgiu. Bankų sektoriaus atsparumas patvirtintas plačiai atlikus testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Be to, Graikijos bankai yra išdavę nedaug neveiksnių paskolų (maždaug 7,2 % paskolų portfelio), o paskolų ir indėlių santykis santykinai žemas. Tačiau Graikijos bankų sektorius yra susidūręs su sunkumais vertinant likvidumą didmeninėse rinkose, todėl yra itin priklausomas nuo Eurosistemos skolinimo. Apibendrinant, nors Graikijos bankų sistema apskritai yra patikima ir nuo pasaulinės finansų krizės nukentėjo mažiau nei kai kurios kitos valstybės narės, vargu, ar jai pavyks išlikti apsaugotai nuo Graikijos viešųjų finansų sunkumų. Be to, nerimą kelia ekonominių ir finansinių problemų kai kuriose kaimyninėse Graikijos šalyse poveikis.
(8)

Saulės spinduliuotę sudaro, inter alia, (trumpesni) ultravioletiniai B spinduliai („UVB spinduliai“) ir (ilgesni) ultravioletiniai A spinduliai („UVA spinduliai“). Svarbiausia odos uždegimo („nudegimo nuo saulės“) ir dėl to paraudusios odos (eritemos) priežastis yra UVB spinduliai. Kalbant apie vėžio riziką, nors pagrindinė priežastis yra UVB spinduliai, UVA spindulių keliamos rizikos negalima nepaisyti. Be to, UVA spinduliai spartina odos senėjimą. Tyrimų rezultatai taip pat rodo, kad per didelė UVB spindulių dozė kartu su UVA spinduliais daro poveikį organizmo imuninei sistemai.
d)

3 dalis pakeičiama taip: „3. 2 dalies b–e punktuose nurodytiems subjektams ir vadovaujantis Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 19 straipsniu, dienos paskola apribojama atitinkama diena, ir pratęsimas į vienos nakties paskolą negalimas. Nukrypdama nuo bendros taisyklės, Valdančioji taryba, iš anksto priimdama motyvuotą sprendimą, gali nuspręsti tam tikroms tinkamoms pagrindinėms sandorio šalims (PSŠ) suteikti prieigą prie ribinio skolinimosi galimybės laikantis Sutarties 139 straipsnio 2 dalies c punkto kartu su ECBS statuto 18 ir 42 straipsniais ir Gairių (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1 straipsnio 1 dalimi. Tokiomis tinkamomis PSŠ yra tos PSŠ, kurios bet kuriuo metu: a) yra tinkami subjektai pagal 2 dalies e punktą, jeigu tie tinkami subjektai yra pagal taikytinus Sąjungos ar nacionalinius teisės aktus leidimą gavusios PSŠ; b) yra įsteigtos euro zonoje; c) joms taikoma kompetentingų institucijų priežiūra ir (arba) stebėjimas; d) atitinka stebėjimo reikalavimus infrastruktūrų, teikiančių paslaugas eurais, buvimo vietai, kurie yra kartkartėmis iš dalies pakeičiami ir skelbiami ECB interneto svetainėje (**); e) turi sąskaitas TARGET2 mokėjimų modulyje (MM); f) turi teisę gauti dienos paskolą. (**) Eurosistemos dabartinė politika dėl infrastruktūros vietos įtvirtinta šiuose pareiškimuose, kuriuos visus galima rasti ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu: a) „1998 m. lapkričio 3 d. politinis pareiškimas dėl ne euro zonoje esančių euro mokėjimo ir atsiskaitymo sistemų“ (Policy statement on euro payment and settlement systems located outside the euro area); b) „2001 m. rugsėjo 27 d. Eurosistemos politikos kryptis dėl pagrindinių sutarties šalių vykdomo konsolidavimo tarpuskaitos srityje“ (The Eurosystem's policy line with regard to consolidation in central counterparty clearing); c) „2007 m. liepos 19 d. Eurosistemos politikos principai dėl mokėjimus eurais vykdančių infrastruktūrų vietos ir veikimo“ (The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling in eurodenominated payment transactions); d) „2008 m. lapkričio 20 d. Eurosistemos politikos principai dėl mokėjimus eurais vykdančių infrastruktūrų vietos ir veikimo: sąvokų „teisiškai esančios“ ir „veikiančios euro zonoje“ patikslinimas (The Eurosystem policy principles on the location and operation of infrastructures settling eurodenominated payment transactions: specification of „legally and operationally located in the euro area“) ir e) „2011 m. liepos mėn. Eurosistemos priežiūros politikos pagrindai“ (The Eurosystem oversight policy framework), atsižvelgiant į 2015 m. kovo 4 d. Sprendimą Jungtinė Karalystė/Europos Centrinis Bankas, T-496/11, ECLI:ES:T:2015:496.“;"
2.

16 dalyje 3 lentelė pakeičiama taip: „Išsiųsta Gauta Papildomi straipsniai Operacijų skaičius Operacijų vertė Operacijų skaičius Operacijų vertė Operacijos pagal mokėjimo priemonės tipą Kredito pervedimai Inicijuoti elektroniniu būdu iš jų: Inicijuoti kaip vienkartinis mokėjimas iš jų: Per internetinę bankininkystę atliekami el. mokėjimai Geo 1 Geo 1 — — Sąskaitos kreditavimas paprastu įrašu Geo 0 Geo 0 — — Sąskaitos debetavimas paprastu įrašu Geo 0 Geo 0 — — — — Piniginė perlaida Geo 3 Geo 3 Geo 2 Geo 2 Operacijos, atliekamos per telekomunikacijų, skaitmeninį arba IT įrenginį Geo 1 Geo 1 Geo 2 Geo 2 Kitos paslaugos (nenumatytos Mokėjimo paslaugų direktyvoje) Geo 4 Geo 4 — —“
Is In securities issues statistics (SEC)

Is In the Eligible Assets Database

Per metus faktiškai išmokamos paskutinės atkarpos palūkanos (last coupon rate) procentais (per metus gautinos palūkanos).

Diena, kai faktiškai išmokamos paskutinės atkarpos palūkanos (last coupon rate). Šis požymis leidžia nustatyti, ar faktiškai išmokėtos paskutinės atkarpos palūkanos (last coupon rate) įeina į ataskaitinį laikotarpį.

Last coupon frequency (Paskutinės atkarpos dažnumas)

Dažnumas per metus, per kuriuos išmokamos paskutinės atkarpos palūkanos (last coupon rate): „metinės“ – AN, „pusmečio“ – SA ir t. t.

√

√

√
9.3.

Preliminarios išvados apie pagrindinį PG posėdžio rezultatą paskelbiamos ECB svetainėje per tris darbo dienas po posėdžio. Šios preliminarios išvados skelbiamos pirmininko atsakomybe, neįtraukiant PG; apie tai jose pažymima. Po kiekvieno PG posėdžio sekretorius taip pat parengia veiksmų sąrašą, kuriame nurodomi tame posėdyje paskirti uždaviniai ir jų įvykdymo terminai. Per šešias darbo dienas po posėdžio sekretorius parengia ir išplatina PG nariams PG posėdžio santraukos projektą. PG narių pastabos dėl santraukos projekto turi būti gautos per tris darbo dienas. Galutinė santrauka skelbiama po to, kai ją patvirtina PG. Ji pakeičia pirmininko preliminarias išvadas, kurios pašalinamos iš svetainės po to, kai paskelbiama santrauka. Santraukoje nurodomi svarstyti klausimai ir diskusijų rezultatai.
Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomosios įstaigos 2021 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita

(2021/C 114/18)

ĮPLAUKOS

Antraštinė dalis Skyrius Išlaidų kategorija 2021 finansiniai metai 2020 finansiniai metai 2019 finansiniai metai 2 KOMISIJOS SUBSIDIJA 2 0 KOMISIJOS SUBSIDIJA 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,— 2 antraštinė dalis - Iš viso 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,— 9 KITOS PAJAMOS 9 0 KITOS PAJAMOS p.m. p.m. p.m. 9 antraštinė dalis - Iš viso p.m. p.m. p.m. BENDRA SUMA 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,—

IŠLAIDOS

Antraštinė dalis Skyrius Išlaidų kategorija 2021 finansiniai metai 2020 finansiniai metai 2019 finansiniai metai 1 DARBUOTOJŲ IŠLAIDOS 1 1 DARBO UŽMOKESČIAI, IŠMOKOS IR MOKESČIAI 33 468 186 37 357 000 34 582 681 ,— 1 2 KVALIFIKACIJOS TOBULINIMAS IR SOCIALINĖS VEIKLOS IŠLAIDOS 2 015 765 2 368 400 2 285 000 ,— 1 antraštinė dalis - Iš viso 35 483 951 39 725 400 36 867 681 ,— 2 INFRASTRUKTŪROS IR VEIKLOS IŠLAIDOS 2 1 PASTATŲ IŠLAIDOS 5 300 000 5 448 154 5 957 500 ,— 2 2 IRT IŠLAIDOS 2 632 000 2 140 000 2 376 000 ,— 2 3 KILNOJAMASIS TURTAS IR EINAMOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS 266 600 206 000 373 750 ,— 2 antraštinė dalis - Iš viso 8 198 600 7 794 154 8 707 250 ,— 3 PAGALBOS VYKDANT PROGRAMĄ IŠLAIDOS 3 1 PROGRAMOS VALDYMO IŠLAIDOS 2 527 000 1 721 250 3 022 734 ,— 3 antraštinė dalis - Iš viso 2 527 000 1 721 250 3 022 734 ,— BENDRA SUMA 46 209 551 49 240 804 48 597 665 ,—

ETATŲ PLANAS

Kategorija ir lygis (1) 2021 2020 Pagal Sąjungos biudžetą leidžiamas pareigybių skaičius Užimtų pareigybių skaičius 2019 m. gruodžio 31 d. duomenimis Pagal Sąjungos biudžetą leidžiamas pareigybių skaičius Nuolatiniai etatai Laikini etatai Nuolatiniai etatai Laikini etatai Nuolatiniai etatai Laikini etatai AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 5 — 5 — 5 AD 13 — 6 — 2 — 6 AD 12 — 5 — 6 — 5 AD 11 — 6 — 4 — 6 AD 10 — 12 — 15 — 12 AD 9 — 13 — 5 — 13 AD 8 — 8 — 6 — 8 AD 7 — 8 — 7 — 8 AD 6 — 18 — 23 — 18 AD 5 — 31 — 21 — 31 tarpinis skaičiu AD — 112 — 94 — 112 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — — — — — — AST 6 — 2 — — — 2 AST 5 — 8 — 10 — 8 AST 4 — 4 — 2 — 4 AST 3 — — — 1 — — AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — tarpinis skaičiu AST — 14 — 13 — 14 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — tarpinis skaičiu AST/SC — — — — — — Iš viso — 126 — 107 — 126 Bendra Suma 126 107 126 (1)

Numatomas sutartinių darbuotojų (išreikšta pilną darbo dieną dirbančiųjų ekvivalentu) ir deleguotų nacionalinių ekspertų skaičius

Sutartiniai darbuotojai 2021 2020 FG IV 204 FG III 139 FG II 35 FG I 2 Iš viso FG 380 Deleguoti nacionaliniai ekspertai — Iš viso 380

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios įstaigos 2021 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita

(2021/C 114/27)

ĮPLAUKOS

Antraštinė dalis Skyrius Išlaidų kategorija 2021 finansiniai metai 2020 finansiniai metai 2019 finansiniai metai 9 EUROPOS SĄJUNGOS SUBSIDIJA 9 2 EUROPOS SĄJUNGOS SUBSIDIJA 51 319 000 52 178 495 51 517 840 ,— 9 9 KITOS PAJAMOS p.m. p.m. p.m. 9 antraštinė dalis - Iš viso 51 319 000 52 178 495 51 517 840 ,— BENDRA SUMA 51 319 000 52 178 495 51 517 840 ,—

IŠLAIDOS

Antraštinė dalis Skyrius Išlaidų kategorija 2021 finansiniai metai 2020 finansiniai metai 2019 finansiniai metai 1 DARBUOTOJŲ IŠLAIDOS 1 1 DARBO UŽMOKESČIAI, IŠMOKOS IR MOKESČIAI 37 823 983 40 020 000 38 463 000 ,— 1 2 KVALIFIKACIJOS TOBULINIMAS IR SOCIALINĖS VEIKLOS IŠLAIDOS 2 252 440 1 983 858 2 299 850 ,— 1 antraštinė dalis - Iš viso 40 076 423 42 003 858 40 762 850 ,— 2 INFRASTRUKTŪROS IR VEIKLOS IŠLAIDOS 2 1 PASTATŲ IŠLAIDOS 6 559 379 6 246 899 5 854 240 ,— 2 2 INFORMACIJOS IR RYŠIŲ TECHNOLOGIJOS (IRT) 2 629 480 2 080 080 1 850 000 ,— 2 3 KILNOJAMASIS TURTAS IR EINAMOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS 283 130 295 750 339 350 ,— 2 antraštinė dalis - Iš viso 9 471 989 8 622 729 8 043 590 ,— 3 PROGRAMOS PAGALBINĖS VEIKLOS IŠLAIDOS 3 1 PROGRAMOS VALDYMO IŠLAIDOS 1 770 588 1 551 908 2 711 400 ,— 3 antraštinė dalis - Iš viso 1 770 588 1 551 908 2 711 400 ,— BENDRA SUMA 51 319 000 52 178 495 51 517 840 ,—

Etatų planas

Kategorija ir lygis (1) 2021 2020 Pagal Sąjungos biudžetą leidžiamas pareigybių skaičius Užimtų pareigybių skaičius 2019 m. gruodžio 31 d. duomenimis Pagal Sąjungos biudžetą leidžiamas pareigybių skaičius Nuolatiniai etatai Laikini etatai Nuolatiniai etatai Laikini etatai Nuolatiniai etatai Laikini etatai AD 16 — — — — — — AD 15 — — — — — — AD 14 — 11 — 5 — 10 AD 13 — 6 — 8 — 7 AD 12 — — — 2 — — AD 11 — 11 — 2 — 4 AD 10 — 50 — 32 — 38 AD 9 — 15 — 36 — 34 AD 8 — 7 — 10 — 11 AD 7 — 15 — 13 — 20 AD 6 — 18 — 18 — 9 AD 5 — — — — — — tarpinis skaičiu AD — 133 — 126 — 133 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — — — — — — AST 6 — — — — — — AST 5 — — — — — — AST 4 — — — — — — AST 3 — — — — — — AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — tarpinis skaičiu AST — — — — — — AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — tarpinis skaičiu AST/SC — — — — — — Iš viso — 133 — 126 — 133 Bendra Suma 133 126 133 (1)

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.
—

visų Jungtinio tyrimų centro (JRC) veiklai naudojamų išteklių išlaidoms. Jos apima: — JRC institutų valdymo ir veikimo išlaidas, patiriamas atliekant periodišką pastatų, techninės infrastruktūros ir mokslinės įrangos priežiūrą; naudojamas medžiagas ir skysčius; šildymą, vėsinimą ir vėdinimą; praktinių seminarų medžiagas ir įrangą; padalinių, kelių ir pastatų valymą; atliekų tvarkymą ir pan., — JRC institutų administracinės paramos išlaidas, patiriamas perkant baldus, raštinės reikmenis; telekomunikacijas; dokumentus ir leidinius; transporto priemones; kitas atsargas; bendrąjį draudimą ir pan., — padalinių saugos ir saugumo išlaidas, patiriamas užtikrinant sveikatą ir saugą darbe; radiacinę saugą; priešgaisrinę saugą ir pan., — IT išlaidas, patiriamas teikiant kompiuterių sales; techninę ir programinę įrangą; tinklų paslaugas; informacines sistemas; pagalbos ir paramos vartotojams tarnybų paslaugas ir pan., — vienkartines išlaidas. Šis punktas taikomas JRC padalinių renovacijos, rekonstrukcijos ir statybos darbams. Pagal jį padengiamos tokios išlaidos, kaip išskirtinės priežiūros sąnaudos, renovacijos darbai, pritaikymas naujiems standartams ir pan. Be to, pagal jį gali būti finansuojami mokslinių tyrimų darbai, kurie nėra padengiami pagal 10 01 05 04 punktą.
33.

be to, pažymi, kad pagal akredituotų Parlamento narių padėjėjų įdarbinimo vidaus taisykles akredituotiems Parlamento narių padėjėjams leidžiama medicinos pažymą ir kitus dokumentus, kurie reikalingi sutarčiai sudaryti, pateikti per tris mėnesius nuo tos dienos, kai įsigalioja jų pirminio įdarbinimo sutartis, ir, kadangi ši nukrypti leidžianti nuostata prieštarauja KTĮS 128 ir 129 straipsnių nuostatoms, tie straipsniai turėtų būti pritaikyti prie taisyklių, taikomų akredituotiems padėjėjams; taip pat pažymi, kad nė vienu iš dešimties tikrintų atvejų į bylą nebuvo įtraukti dokumentai, patvirtinantys, kad buvo atliktos patikros, skirtos patikrinti, ar laikomasi su kalbų mokėjimu susijusio reikalavimo;
39.

mano, kad būsima EIVT veiklos apžvalga suteikia galimybę išsamiai išanalizuoti turimų išteklių ir EIVT vykdytinų funkcijų suderinamumą ir bet kokius reikiamus pokyčius siekiant užtikrinti kuo didesnį šios tarnybos veiklos efektyvumą; laikosi nuomonės, kad atliekant EIVT naudojamos nuosavybės įvertinimą turėtų būti lyginama su kitomis toje pačioje vietovėje veikiančiomis diplomatinėmis misijomis, o ne su EIVT įstaigomis šalyse, kurių padėtis labai skiriasi; mano, kad vertinant nekilnojamojo turto kainas reikėtų aktyviai stebėti sutartis Sąjungos gautos naudos aspektu ir kad prireikus turėtų būti daromi pakeitimai; mano, kad atliekant šį vertinimą turėtų būti aišku, ar turtas naudojamas kitais nei būsto tikslais, ir nustatyta, kuri nekilnojamojo turto dalis naudojama, kokį laikotarpį ir kaip; be to, mano, kad neturėtų būti būsto skirtumų, būstai turėtų būti palyginami, be piktnaudžiavimo apraiškų, kad su būsto sąlygomis susijusi gyvenimo kokybė būtų panaši skirtinguose regionuose, atsižvelgiant į prieinamą nekilnojamąjį turtą ir jo kainą; ragina pateikti daugiametį planą, susijusį su Sąjungos pastatais ir darbuotojų sauga bei pastatų saugumu visose trečiosiose šalyse, kuriose veikia Sąjungos delegacijos;