Oficialusis leidinys L 208 , 18/08/2000 p. 0008 - 0023



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/2000 2000 m. rugpjūčio 11 d. įvedantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikinąjį muitą, įvestą importuojamoms tam tikroms kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės šalis yra Brazilija, Čekijos Respublika, Japonija, Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Tailandas EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį ir 10 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS (1) Komisija Reglamentu (EB) Nr. 449/2000 [2] (toliau – laikinasis reglamentas) įvedė laikinąjį antidempingo muitą į Bendriją importuojamoms tam tikroms kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurių kilmės šalis yra Brazilija, Čekijos Respublika, Japonija, Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Tailandas; kadangi muitas nebuvo įvestas importui, kurio kilmės šalis yra Kroatija ir Jugoslavijos Federacinė Respublika, nes laikinosiose išvadose buvo nustatyta, kad jų rinkos dalys yra de minimis. B. PASKESNĖ PROCEDŪRA (2) Paskelbus svarbiausius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo nuspręsta įvesti laikinąjį antidempingo muitą importui iš Brazilijos, Čekijos Respublikos, Japonijos, Kinijos Liaudies Respublikos, Korėjos Respublikos ir Tailando ir neskirti laikinųjų priemonių importui, kurio kilmės šalis yra Kroatija ir Jugoslavijos Federacinė Respublika, to prašiusioms suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė būti išklausytoms Komisijos. Jos taip pat raštu išdėstė savo požiūrį į laikinąsias išvadas. (3) Komisija toliau kaupė ir tikrino informaciją, kuri jos manymu buvo būtina galutinėms išvadoms pateikti. (4) Buvo atlikti patikrinamieji apsilankymai šių importuotojų ar prekiautojų, kurie atsakė į klausimyną, patalpose: - Jannone SA, Ispanija, - Nefit BV, Nyderlandai, - Thisa SA, Ispanija. (5) Visoms šalims buvo pranešta apie svarbiausius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinį antidempingo muitą ir galutinai rinkti sumas, užtikrintas laikinuoju muitu. Joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti nusiskundimus po šio atskleidimo. (6) Buvo atsižvelgta į žodinius ir rašytinius šalių argumentus, ir prireikus laikinosios išvados buvo atitinkamai keičiamos. C. TYRIMO INICIJAVIMAS (7) Kai kurios suinteresuotos šalys pakartojo savo pretenziją dėl to, kad tam tikros trečiosios šalys, būtent Bulgarija, Lenkija, Turkija ir Jungtinės Amerikos Valstijos, nebuvo įtrauktos į tyrimą, nes toks neįtraukimas yra diskriminuojamojo pobūdžio ir todėl tyrimo inicijavimą daro negaliojančiu. (8) Patvirtinama, kad nebuvo galima pradėti tyrimo dėl Bulgarijos ir Lenkijos, nes, remiantis informacija apie Bulgarijos ir Lenkijos produktų normaliąją vertę ir eksporto kainas, kurią skundėjas pateikė tokiu pat būdu kaip ir informaciją apie kitas šiame tyrime nagrinėjamas šalis, jokio dempingo nebuvo. Dėl importo iš Jungtinių Amerikos Valstijų ir Turkijos, turima informacija rodė, kad importo lygiai yra de minimis. Todėl ši pretenzija atmetama. D. NAGRINĖJAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Nagrinėjamas produktas (9) Laikinajame reglamente nagrinėjamas produktas apibrėžtas kaip kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamosios detalės su įsriegtais sriegiais ("kaliosios jungiamosios detalės" arba "jungiamosios detalės"), kurios yra jungiamos srieginėmis jungimo sistemomis ir yra klasifikuojamos KN kodu 73071910. Šis apibrėžimas patvirtinamas. (10) Po laikinųjų išvadų paskelbimo viena suinteresuota šalis pareiškė, kad be KN kodo 73071910, į tyrimo taikymo sritį turėtų būti įtraukti ir kiti KN kodai, nes nagrinėjamas produktas buvo importuojamas į Bendriją ir pagal tokius kodus. Be to, ji teigė, kad tyrimas turėtų būti išplėstas ir apimti jungiamąsias detales be įsriegtų sriegių, nes jos yra importuojamos į Bendriją, čia joms įsriegiami sriegiai ir jos parduodamos. (11) Dėl pirmojo punkto: importuojamos kaliosios jungiamosios detalės, kurios buvo tikrintos tyrimo metu, visais atvejais buvo importuotos pagal KN kodą 73071910, kuris, kaip pažymėta pranešime apie inicijavimą, identifikuoja nagrinėjamą produktą. Vadinasi šiame tyrime naudoti importo duomenys tinkamai siejasi su nagrinėjamu produktu. Jei pasitaiko atvejų, kai kaliosios jungiamosios detalės importuojamos pagal kitus KN kodus, tai laikytina neteisingu klasifikavimu ir muitinės pareigūnų dėmesys bus tinkamai atkreiptas į šį klausimą. (12) Dėl antrojo punkto: jungiamosios detalės be įsriegtų sriegių nepatenka į nagrinėjamo produkto apibrėžimą. Tiesą sakant, jos yra tarpinis produktas, kuriam reikia tolesnių gamybos etapų, suteikiančių nagrinėjamam produktui vieną iš esminių jo savybių, t. y. jungiantįjį mechanizmą. Vadinasi jungiamosios detalės be įsriegtų sriegių kaip tokios nekonkuruoja su nagrinėjamu produktu ir nėra jį pakeičiančios. Be to, tyrimas parodė, kad sriegių darymas yra svarbus gamybos procesas, nes suteikia kaliosioms jungiamosios detalėms pridėtinės vertės, ypač atsižvelgiant į didelį šiam etapui reikalingo darbo kiekį. Todėl negalima manyti, kad jos yra vienas ir tas pats produktas kaip kaliosios jungiamosios detalės su įsriegtais sriegiais, t. y. nagrinėjamas produktas. (13) Atsižvelgiant į tai, kad pasakyta pirmiau, laikinosios išvados dėl nagrinėjamo produkto patvirtinamos. 2. Panašus produktas (14) Laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje Komisija nustatė, kad kaliosios jungiamosios detalės, gaminamos Bendrijos pramonės ir parduodamos Bendrijos rinkoje, bei kaliosios jungiamosios detalės, gaminamos nagrinėjamose šalyse ir eksportuojamos į Bendriją, yra panašūs produktai, nes esamos skirtingų tipų kaliosios jungiamosios detalės nesiskiria savo pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis bei naudojimo būdais. (15) Po laikinųjų išvadų paskelbimo kai kurios suinteresuotos šalys pareiškė, kad Bendrijoje gaminamos kaliosios jungiamosios detalės nėra panašus produktas į importuojamąsias iš nagrinėjamų šalių, nes Bendrijoje pagamintose jungiamosiose detalėse naudojamas baltos šerdies, o importuojamosiose – juodos šerdies ketus. (16) Tyrimas parodė, kad juodos šerdies ir baltos šerdies jungiamosioms detalėms taikomas skirtingas grūdinimo procesas. Baltos šerdies jungiamosios detalės grūdinamos nuo 80 iki 120 valandų 1100o temperatūroje. Juodos šerdies jungiamosios detalės grūdinamos nuo 50 iki 80 valandų 900o temperatūroje. Dėl šių procesų skirtingumo gaunamas skirtingas anglies kiekis: iš baltos šerdies jungiamųjų detalių ji beveik visai pašalinama, o anglies kiekis juodos šerdies jungiamosiose detalėse sumažinamas mažiau. Dėl to baltos šerdies ketaus jungiamosios detalės paprastai yra kiek elastingesnės, atsparesnės ir lengviau cinkuojamos nei juodos šerdies jungiamosios detalės, kuriose, kita vertus, lengviau įsriegti sriegius, jos kiek labiau tinka įrenginiams, kuriuose svarbus slėgio sandarumas. (17) Tačiau tyrimas parodė, kad rinka nemato skirtumo tarp juodos ir baltos šerdžių ketaus jungiamųjų detalių, nes visais atžvilgiais, išskyrus anglies kiekį, jų savybės labai panašios, jų galutiniai naudojimai vienodi, taigi jos gali pakeisti viena kitą. Šią išvadą patvirtino ir tai, kad importuotojai ar prekiautojai, kurie perka ir juodos šerdies kaliąsias jungiamąsias detales iš nagrinėjamų šalių, ir baltos šerdies kaliąsias jungiamąsias detales iš Bendrijos pramonės, parduoda jas naudotojams nedarydami skirtumo tarp šių metalo rūšių. Tyrimas taip pat patvirtino, kad nagrinėjamo produkto vartotojai taip pat nedaro didesnio skirtumo tarp juodos ir baltos šerdies jungiamųjų detalių. (18) Šią išvadą patvirtina ir tai, kad ir baltos, ir juodos šerdies jungiamosios detalės yra įtrauktos į Europos standartą EN 10242 ir Tarptautinį standartą ISO 49, kuriuose nurodomi kaliųjų jungiamųjų detalių konstrukcijos ir charakteristikos reikalavimai. Kalbant apie naudojamos medžiagos rūšį, leidžiama naudoti ir baltos, ir juodos šerdies ketų. (19) Atsižvelgiant į tai ir kadangi šiuo klausimu nebuvo pateikta jokios naujos informacijos, laikinosios išvados dėl panašaus produkto patvirtinamos. E. IŠVADOS DĖL KROATIJOS IR JUGOSLAVIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS (20) Dėl Kroatijos ir Jugoslavijos Federacinės Respublikos patvirtinama, kad importas, kurio kilmės šalis yra šios šalys, sudarė atitinkamai 0,4 % ir 0,3 % viso Bendrijos vartojimo. Kadangi pagal 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) 9 straipsnio 3 dalį tokie importo kiekiai laikomi nereikšmingais, importo, kurio kilmės šalis yra šios dvi šalys, tyrimas turėtų būti nutrauktas. F. DEMPINGAS 1. Rinkos ekonomikos šalys 1.1. Normalioji vertė 1.1.1 Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas (21) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 3.4 skirsnyje, tik viena Japonijos bendrovė ir su ja susijęs importuotojas atsakė į Bendrijos klausimyną eksportuojantiems gamintojams. Tačiau šios Japonijos bendrovės suteikta informacija buvo nepilna ir tam tikrais atvejais neteisinga, todėl išvados turėjo būti daromos pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Priėmus laikinąsias priemones, šios išvados buvo svarstomos iš naujo. Dėl to laikinosiose išvadose nustatytas normaliosios vertės vertinimas buvo iš esmės peržiūrėtas. (22) Tailando eksportuojantis gamintojas, kuriam normalioji vertė buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį (žr. laikinojo reglamento 96 konstatuojamąją dalį), pareiškė, kad Komisija turėtų iš naujo svarstyti savo sprendimą kaip turimus faktus naudoti didžiausią dempingo skirtumą, nustatytą šio eksportuotojo sandoriuose, kai nebuvo turima jokios kitos Tailando bendrovės normalioji vertė. (23) Šis argumentas buvo atmestas. Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas šiuo atveju laikomas tinkamu ir būtinu norint išvengti paskatinimo už vengimą bendradarbiauti ir užtikrinti teisingą kitų šalių, kurios pilnai bendradarbiavo tyrime, traktavimą. 1.1.2. Pardavimais vidaus rinkoje grindžiama normalioji vertė (24) Brazilijos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalis įpareigoja Komisiją tirti, ar produkto tipų, parduodamų mažesniais kiekiais nei 5 % į Bendriją eksportuojamo kiekio, pardavimų vidaus rinkoje kainos yra tipiškos Brazilijos rinkai. Jis taip pat tvirtino, jog, kadangi vidutinis tokių pardavimų pelno skirtumas buvo pakankamai didelis, tokių pardavimų kainos buvo tipiškos ir turėtų būti naudojamos normaliajai vertei nustatyti. (25) Bendrijos institucijos laikosi nuoseklios praktikos nenaudoti produktų ar produkto tipų, kurie nėra parduodami tipiškais kiekiais, kainų normaliajai vertei nustatyti. Tik jei pardavimų kiekiai yra lygūs ar didesni nei 5 % slenkstis, Komisija manys, kad pardavimai yra pakankamai tipiški normaliosios vertės pagrindui sudaryti. Nebuvo rasta jokių veiksnių, kurie pateisintų nukrypimą nuo įprastinės praktikos naudojant mažesnius nei 5 % slenkstis pardavimų kiekius. (26) Brazilijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisija naudoja skirtingas ir nenuoseklias metodologijas siekdama nustatyti procentinį finansinių sąnaudų ir kitų pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų dydį remdamasi, vienu atveju, panašaus produkto apyvarta ir, kitu atveju, visa apyvarta. (27) Su šiuo argumentu negalima sutikti. Tyrimas atskleidė, kad eksportuojantys gamintojai negalėjo parodyti skaičių, pateiktų atsakymuose į klausimyną, teisingumo ir patikimumo, todėl Komisija neturėjo kitos išeities kaip remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, kad nustatytų finansinių sąnaudų ir kitų pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų dydį. Be to, nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad Komisijos naudotas metodas pagrįstai neatspindi sąnaudų, patirtų parduodant panašų produktą (28) Čekijos eksportuojantis gamintojas užprotestavo tai, kad Komisija gaminančią bendrovę, kuri tuo pačiu metu prekiavo vidaus rinkoje, ir jos susijusią ir pilnai valdomą pardavimų vidaus rinkoje bendrovę laikė vienu ekonominiu subjektu. Jis teigė, kad Komisija neturėjo susumuoti abiejų bendrovių pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų siekdama nustatyti gamybos išlaidas, remdamasi tuo, kad abi bendrovės pardavinėjo nagrinėjamą produktą skirtingiems prekybos lygiams. (29) Dėl pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų: Bendrijos institucijų įprasta praktika yra atsižvelgti į visas su nagrinėjamo produkto gamyba ir pardavimu susijusias išlaidas, nepriklausomai nuo to, ar tas išlaidas patyrė viena bendrovė, ar dvi ar daugiau vieną subjektą sudarančių bendrovių. Be to, tyrimas parodė, kad vienas iš dviejų aptariamų susijusių bendrovių bruožų yra aiškaus skirtumo tarp atitinkamų subjektų sąnaudų nebuvimas. Ši išvada buvo aiškiai patvirtinta patikrinimo metu, kai buvo nustatyta, kad susijusi pardavimų bendrovė savo buhalteriniuose įrašuose žymėjo sąnaudas, kurios iš tiesų buvo susijusios su gaminančiosios bendrovės veikla. Todėl laikinajame etape taikytas metodas yra patvirtinamas. 1.1.3. Apskaičiuotoji normalioji vertė (30) Brazilijos eksportuojantis gamintojas užprotestavo metodą, naudotą pelno skirtumui nustatyti, kai buvo apskaičiuojama normalioji vertė. Jis teigė, kad reikia atsižvelgti tik į tokius produkto tipų pardavimus vidaus rinkoje, kurie buvo atlikti tipiškais kiekiais eksportuojamųjų kiekiu atžvilgiu. Be to, jis teigė, kad vidaus rinkoje parduoti produkto tipai, kurie visai nebuvo eksportuojami, ir tam tikri produkto tipai, kurie buvo parduodami vidaus rinkoje, bet yra įsriegti kitaip nei eksportuojamieji į Bendriją, turėjo būti išskirti. Be to, ši bendrovė teigė, kad bent jau reikėjo koreguoti pastarųjų tipų pelno skirtumą, nes jų pelno skirtumas tariamai yra aukštesnis. Galiausiai ji teigė, kad siekiant nustatyti pelno skirtumą nereikėjo išskirti nuostolingų pardavimų. (31) Normaliajai vertei apskaičiuoti naudotas pelno skirtumas buvo nustatytas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, būtent remiantis faktiniais duomenimis apie panašaus produkto pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis, atliktus nagrinėjamojo Brazilijos eksportuojančio gamintojo. Siekdamos nustatyti, ar pardavimai iš tiesų buvo atlikti įprastomis prekybos sąlygomis, Bendrijos institucijos taikė nuoseklią savo praktiką, aprašytą laikinojo reglamento 23 konstatuojamojoje dalyje, kuri numato, kad nuostolingi konkretaus produkto tipo pardavimai yra įtraukiami į pelno apskaičiavimą, išskyrus jei jie sudaro 20 % ar daugiau vidaus rinkoje parduoto viso to produkto kiekio. Nebuvo suteikta jokios informacijos, kuri būtų pateisinusi nukrypimą nuo įprastos praktikos, ir todėl laikinosios išvados yra patvirtinamos. (32) Bendradarbiavusi Korėjos bendrovė užprotestavo Komisijos metodologiją vidaus pardavimų pelno skirtumui apskaičiuoti ir teigė, kad dėl tokio apskaičiuotųjų normaliųjų verčių skaičiavimo būdo gauti nepagrįstai aukšti skirtumai. (33) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį ir nuoseklią Bendrijos institucijų praktiką, apskaičiuotojoje vertėje naudotas pelno skirtumas yra tiksliai įvertintas ir faktinis pelnas, gautas iš visų pardavimų vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. (34) Ta pati Korėjos bendrovė pareiškė, kad tam tikros pardavimo sąnaudos, susijusios su pardavimais vidaus rinkoje, turėtų būti išskirtos iš vidaus pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų, įtrauktų į apskaičiuotąją normaliąją vertę. (35) Iš tiesų tokios pardavimo sąnaudos, patirtos parduodant vidaus rinkoje, būtent pakavimo ir transportavimo išlaidos, jau buvo išskaičiuotos, siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą. Tai buvo padaryta remiantis koregavimais, kurių buvo prašyta ir kurie buvo suteikti toms sąnaudoms vidaus nuolaidų pavidalu. Todėl teisinga metodika, taikyta laikinajame reglamente, yra patvirtinama. (36) Korėjos bendrovė teigė, kad tam tikrų eksportuojamų produkto tipų, kurie nebuvo parduodami vidaus rinkoje, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuojama remiantis labai panašių produkto tipų pardavimo vidaus rinkoje kainomis. (37) Iš principo su šiuo argumentu galima sutikti. Tačiau nustatyta, jog kai produkto tipai, kurie buvo parduodami vidaus rinkoje pakankamais kiekiais ir buvo pateikti kaip palyginami su produkto tipais, kurie nebuvo parduodami vidaus rinkoje, yra labai skirtingi ir savo gamybos išlaidomis, ir savo fizinėmis savybėmis, pvz., svoriu, angų dydžiu ir pan. Kad Komisija galėtų naudoti šias kainas normaliajai vertei nustatyti, būtų tekę įvertinti ir taikyti labai daug ir didelių koregavimų. Todėl buvo prieita išvados, kuri dabar patvirtinama, kad apskaičiuotųjų normaliųjų verčių naudojimas tokiais atvejais yra tiksliausias ir tinkamiausias pagrindas normaliajai vertei nustatyti. 1.2. Eksporto kaina (38) Brazilijos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad eksporto pardavimai, atlikti per susijusį importuotoją Bendrijoje, buvo išskirti be jokio pagrindo. (39) Laikinojo reglamento 41 konstatuojamojoje dalyje buvo pažymėta, kad šie pardavimai sudaro nereikšmingą eksporto dalį ir todėl negali turėti didesnės įtakos išvadoms. Faktiškai dempingo apskaičiavimai išskiriant per susijusį importuotoją parduotus kiekius apima daugiau nei 97 % viso į Bendriją eksportuoto kiekio, t. y. visiškai tipišką kiekį. Todėl manoma, kad yra pagrįsta tokius pardavimus išskirti. 1.3. Palyginimas (40) Brazilijos eksportuojantis gamintojas užprotestavo tai, kad Komisija nenaudojo klausimyne siūlytų produkto tipus identifikuojančių produkto kontrolės numerių (PKN) lyginti normaliosioms vertėms ir eksporto kainoms. (41) Patvirtinama, kad iš pradžių pasiūlytų PKN buvo atsisakyta. Taip padaryta todėl, kad patikrinimai parodė, jog produkto tipai su skirtingomis fizinėmis savybėmis, dėl kurių skiriasi išlaidos ir rinkos vertės, buvo grupuojami tais pačiais PKN. Siekiant teisingai ir tiksliai palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje, naudotas bendrovės vidinis produktų grupavimas. Taip buvo palygintos identiškų produkto tipų normaliosios vertės ir eksporto kainos. a) Fizinės savybės (42) Brazilijos eksportuojantis gamintojas taip pat pareikalavo koregavimo dėl vidaus rinkoje parduodamų ir eksportuojamų produkto tipų fizinių savybių skirtumų. (43) Reikia pažymėti, kad kai Bendrijos institucijos lygino identiškų produkto tipų vidaus rinkos normaliąją vertę ir eksporto kainas, jokios tolesnės nuolaidos dėl fizinių savybių skirtumų nebuvo teikiamos. Produktų tipų, kuriems identiškų tipų nebuvo parduota vidaus rinkoje tipiškais kiekiais ir įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis eksportuojamų tipų gamybos kaina, kad ir tiems tipams nebūtų tolesnių fizinių skirtumų, ir todėl tolesnis koregavimas nebuvo teikiamas. (44) Vienas Tailando eksportuojantis gamintojas prieštaravo Bendrijos institucijų sprendimui atmesti prekybos lygio koregavimą (žr. laikinojo reglamento 105 konstatuojamąją dalį). Jis teigė, kad egzistuoja tam tikrų produkto tipų kainų skirtumai, priklausantys nuo jų fizinių savybių. (45) Nors ši bendrovė apibūdino savo pretenziją kaip prekybos lygio koregavimą, iš tiesų ji prašė nuolaidos už fizinių savybių skirtumus. Po laikinųjų Komisijos išvadų paskelbimo, ši bendrovė reikšmingai pakeitė atsakyme į klausimyną pateiktą pretenziją, kad ji nurodytų kitas fizines savybes, nei nurodytosios iš pradžių. Bendrijos institucijos nebegalėjo patikrinti šio naujo tariamo kainų skirtumo turinio šiame vėlyvame tyrimo etape. Todėl reikia pažymėti, jog eksportuotojui išsiųstame klausimyne buvo aiškiai nurodyta, kad būtina pateikti pretenziją tiksliai ir laiku, kad Komisija galėtų ją išnagrinėti. Vadinasi, pretenzija atmetama, o laikinosios išvados patvirtinamos. b) Importo mokesčiai ir netiesioginiai mokesčiai ("muito grąžinimas") (46) Kaip paskelbta laikinojo reglamento 47 konstatuojamojoje dalyje, buvo toliau tiriamas Brazilijos eksportuojančio gamintojo reikalavimas koreguoti normaliąją vertę atsižvelgiant į tam tikrų netiesioginių mokesčių grąžinimą. Šis tyrimas padėjo prieiti išvados, kad toks bendrovės reikalavimas yra perdėtas ir nepagrįstas. Suma, kuri buvo faktiškai grąžinama už eksporto pardavimus Bendrijoje, tačiau negrąžinama, jei tie produktai vartojami Brazilijoje, sudarė tik labai mažą dalį reikalautos sumos. Todėl laikinosiose išvadose suteikta nuolaida buvo atitinkamai peržiūrėta. c) Prekybos lygis (47) Brazilijos ir Čekijos eksportuojantys gamintojai pakartojo savo pretenziją daryti nuolaidą normaliajai vertei, atsižvelgiant į prekybos lygio skirtumus pardavimuose OEM (originalus įrangos gamintojas) klientui Bendrijoje. (48) Remiantis abiejų bendrovių pateiktais paaiškinimais buvo atlikti koregavimai. Tai padaryta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunktį, nes bendrovės neprekiavo abiem aptariamais lygiais savo vidaus rinkose. d) Kredito išlaidos (49) Bendradarbiavusi Korėjos bendrovė tvirtino, kad ji nepatyrė kredito išlaidų eksporto pardavimuose ir todėl reikia atitinkamai koreguoti apskaičiavimus. (50) Nustatyta, jog šis reikalavimas prieštarauja bendrovės atsakymui į klausimyną. Komisija atsižvelgė į mokėjimo sąlygas, sutartas su klientais Bendrijoje ir Korėjoje, apie kurias bendrovė pati pranešė savo atsakyme į klausimyną. Todėl reikalavimas atmestas. e) Valiutos konvertavimas (51) Brazilijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisija turėjo naudoti kasdienius valiutos keitimo kursus, o ne vidutinius mėnesio kursus. (52) Atsižvelgiant į žymų Brazilijos realo nuvertėjimą 1999 m. sausį ir didelę reikšmę dempingo skaičiavimams, šis argumentas buvo priimamas, o galutiniams dempingo skaičiavimams išimties tvarka naudoti kasdieniai valiutos keitimo kursai. (53) Tas pats eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Komisija turėjo naudoti valiutos keitimo kursus, buvusius sąskaitos faktūros apmokėjimo dieną, o ne sąskaitos faktūros dieną. (54) Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punkte numatyta, kad valiuta konvertuojama pagal pardavimo dienos valiutų keitimo kursą, kuri laikoma sąskaitos faktūros diena. Kitos galimos datos yra sutarties diena, užsakymo diena ir užsakymo patvirtinimo diena, bet tik jei jos tinkamiau atspindi svarbias pardavimo sąlygas. Tačiau negalima naudoti mokėjimo dienos valiutų keitimo kurso. Vadinasi, reikalavimą reikėjo atmesti. 2. Ne rinkos ekonomikos šalys 2.1. Individualus režimas (55) Kaip nurodyta laikinajame reglamente, Komisija toliau nagrinėjo vieno Kinijos gamintojo pateiktą prašymą suteikti individualų režimą. (56) Tiriamu laikotarpiu ši bendrovė didžiąją dalį eksportui skirtos savo produkcijos pardavė Kinijos valstybės valdomam prekiautojui. Vadinasi, ji negalėjo kontroliuoti savo eksporto pardavimų kainų, kiekių ar paskirties vietų. Šias užduotis pilnai kontroliavo valstybės valdomas prekiautojas. Be to, apie eksporto veiklą pateikta informacija buvo labai nepilna, ypač apie prekiautojo pardavimus klientams Bendrijoje, nes prekiautojas atsisakė bendradarbiauti. (57) Kitas Kinijos gamintojas teigė esąs visiškai nepriklausomas nuo valstybės kišimosi ir pabrėžė, kad privatus jo statusas panaikina visus apėjimo pavojus. (58) Kaip ir prieš tai aprašytu atveju ši bendrovė didžiąją dalį savo eksporto sandėrių sudarė per Kinijos valstybės valdomą prekiautoją ir neturėjo žinių apie kainas, kurias tas prekiautojas ėmė iš klientų Bendrijoje. Toks valstybės kišimasis buvo pakankamas, kad atsirastų pavojus, jog ateityje bus apeinamas visai šaliai įvestas muitas, jei ši bendrovė gautų individualią muito normą. Vadinasi, tokio prašymo negalima priimti. (59) Galiausiai, trečia bendrovė tvirtino, kad Komisija taiko individualaus režimo taisykles diskriminuojančiu būdu, atsisakydama suteikti jai tokį režimą, tačiau suteikdama individualų režimą kitu atveju, kuriame faktai buvo identiški. Ji tvirtino, jog priežastis, dėl kurios ji negavo individualaus režimo, yra tai, kad ji turi laikytis tam tikrų įstatymų dėl užsienio investicijų, kurie numato mokesčių lengvatas ir atlyginimo nustatymo taisykles, o kitoms bendrovėms kituose antidempingo tyrimuose individualus režimas buvo suteiktas, nors jos ir turėjo laikytis tokių pačių įstatymų. (60) Bendrovė buvo įkurta specialiai tam, kad gautų pajamų mokesčio lengvatą. Šią mokesčių lengvatą galėjo gauti tik bendrovės, kurios eksportuoja ne mažiau kaip 70 % savo produkcijos, o tyrimas parodė, kad šis slenkstis buvo pilnai taikomas praktikoje. Tuo remiantis buvo nuspręsta, kad ši bendrovė negali gauti individualaus režimo. Taip pat pažymima, kad, kalbant apie tariamą diskriminavimą, jokia panašiomis aplinkybėmis veikianti bendrovė negavo individualaus režimo. (61) Atsižvelgiant į tai, prieita išvados, kad minėtoms trims Kinijos bendrovėms nepavyko įrodyti nepriklausomumo nuo valdžios institucijų laipsnio, pakankamo pašalinti visai šaliai taikomo muito apėjimo pavojų. Todėl jų prašymai suteikti individualų režimą atmetami. 3. Nagrinėjamų bendrovių dempingo skirtumas (62) Kadangi suinteresuotos šalys nepateikė jokių pastabų, nuspręsta taikyti laikinajame reglamente pateiktus metodus bendradarbiavusioms ir nebendradarbiavusioms bendrovėms. (63) Galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti kaip procentinis CIF importo kainos Bendrijos pasienyje, dydis, yra tokie: 3.1. Brazilija Indústria de Fundiáo Tupy Ltda: 34,8 %, Kitos: 34,8 %. 3.2. Čekijos Respublika Moravské Zelezárny a.s.: 26,1 %, Kitos: 26,1 %. 3.3. Japonija Hitachi Metals Ltd: 47,3 %, Kitos: 65,7 %. 3.4. Korėja Yeong Hwa Metal Co. Ltd: 13,4 %, Kitos: 23,4 %. 3.5. Tailandas BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd: 22,1 %, Siam Fittings Co. Ltd: 12,4 %, Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd: 6,3 %, Kitos: 22,1 %. 3.6. Kinija Visos bendrovės: 49,4 %. Kroatija ir Jugoslavijos Federacinė Respublika (64) Atsižvelgiant į tai, jog nustatyta, kad nagrinėjamo produkto, kurio kilmės šalis yra Kroatija ir Jugoslavijos Federacinė Respublika, importo rinkos dalys yra de minimis, nuspręsta neskaičiuoti nagrinėjamo produkto importo iš tų šalių dempingo skirtumo. G. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS (65) Dvi suinteresuotos šalys pakartotinai tvirtino, kad, kadangi vienas Bendrijos gamintojas importavo nagrinėjamą produktą iš tam tikrų nagrinėjamų šalių, t. y. iš Kinijos ir Tailando, jis neturėtų būti laikomas priklausančiu Bendrijos pramonei. Be to, kai kurios suinteresuotos šalys tvirtino, kad tam tikri Bendrijos gamintojai importavo kaliąsias jungiamąsias dalis iš tam tikrų kitų trečiųjų šalių, būtent Bulgarijos ir Turkijos, ir todėl jie neturėtų būti laikomi Bendrijos pramonės dalimi. (66) Dėl pirmojo punkto: Komisija toliau nagrinėjo šį klausimą, tačiau nebuvo rasta jokių tokio importo įrodymų. (67) Dėl antrojo punkto: tyrimas patvirtino, kad šis importas, nors tam tikrais atvejais ir buvo vykdomas, buvo labai menkas lyginant su tų Bendrijos gamintojų Bendrijoje pagamintų produktų pardavimais, todėl tai neturi poveikio jų kaip panašaus produkto gamintojų Bendrijoje statusui. (68) Todėl šiuos argumentus reikia atmesti. Dėl šių priežasčių ir kadangi nėra jokios naujos informacijos, išvados dėl Bendrijos pramonės apibrėžimo, aprašytos laikinojo reglamento 133 ir 134 konstatuojamosiose dalyse, yra patvirtinamos. H. ŽALA 1. Importas iš nagrinėjamų šalių 1.1. Bendras nagrinėjamo importo poveikių vertinimas (69) Nagrinėjamos suinteresuotos šalys pakartojo savo argumentą, kad jų importas neturėtų būti vertinamas bendrai su kitu nagrinėjamu importu. Šie teiginiai buvo analizuojami remiantis sąlygomis, pateiktomis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje. 1.1.1. Brazilija (70) Brazilijos eksportuojantis gamintojas pakartojo savo teiginį, kad kaliųjų jungiamųjų detalių eksportas iš Brazilijos neturėtų būti sujungiamas su eksportu iš kitų nagrinėjamų šalių, nes skiriasi prekybos modeliai, ypač susiję su importo kiekiu ir kainodara. (71) Reikia pažymėti, kad Brazilijai nustatytas dempingo skirtumas yra didelis. Importo kiekis tiriamu laikotarpiu siekė 4188 tonas, tai atitinka 6,9 % rinkos dalies, todėl jis toli gražu nėra nereikšmingas. (72) Dėl konkurencijos sąlygų tarp importuojamų produktų ir konkurencijos sąlygų tarp importuojamų produktų ir panašaus Bendrijos produkto, tolesnė svarbių veiksnių analizė parodė, kad nors Brazilijos importo kiekių tendencijos ir kito importo iš kitų nagrinėjamų šalių importo kiekių tendencijos žalos tyrimo laikotarpiu ne visada sutapo, skirtumai tarp jų nebuvo pakankami pateisinti atskiram vertinimui. Iš tiesų nustatyta, kad Brazilijos importo tendencija buvo nestabili ir tuo panaši į tam tikrų kitų nagrinėjamų šalių, būtent Japonijos, Pietų Korėjos ir Tailando, tendenciją. Dėl importo iš Brazilijos kainų, panašiai nustatyta, kad ir jos nebuvo stabilios: nuo 1995 m. iki 1996 m. jos augo apie 13 %, vėliau, nuo 1996 m. iki 1998 m. jos palaipsniui krito iš viso apie 10 % ir galiausiai nuo 1998 m. iki TL išaugo apie 2 %. Panašus nestabilus modelis nustatytas ir beveik visoms kitoms nagrinėjamoms šalims. Todėl, nors kainos ne visada buvo identiškos ŽTL, jų skirtumai nėra pakankami atskiram vertinimui pateisinti. (73) Visos nagrinėjamos šalys dirba tais pačiais arba panašiais platinimo kanalais, ką patvirtina ir tai, kad tam tikri prekiautojai importavo arba pirko nagrinėjamą produktą ir iš įvairių nagrinėjamų šalių, ir iš Bendrijos gamintojų. (74) Dėl iš Brazilijos importuojamų produktų ir Bendrijoje pagamintų produktų suvokimo rinkoje, tyrimas patvirtino, kad jokio skirtumo nėra; šią išvadą patvirtina ir pirmiau minėti platinimo kanalų panašumai. (75) Dėl šių priežasčių daroma išvada, kad importo iš Brazilijos poveikis turi būti vertinamas bendrai su importu, kurio kilmės šalis yra kitos nagrinėjamos šalys. 1.1.2. Čekijos Respublika (76) Čekijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad kaliųjų jungiamųjų detalių eksportas iš Čekijos neturėtų būti vertinamas bendrai nei su eksportu, kurio kilmės šalis yra kitos nagrinėjamos šalys, nei su eksportu, kuris yra gaminamas ir parduodamas didžiosios dalies Bendrijos pramonės. Čekijos eksportuojantis gamintojas šiuo klausimu teigė, kad jo jungiamosios detalės daugiausia buvo parduodamos ribotoje Bendrijos rinkos dalyje. (77) Tačiau tyrimas parodė, kad didelė eksporto iš Čekijos dalis iš tiesų buvo nukreipiama į kelias valstybes nares. Be to, net ir manant, kad likusi eksporto iš Čekijos dalis yra koncentruota tik vienoje valstybėje narėje, to dar negalima laikyti elementu, kuriuo remiantis galima pateisinti atskirą vertinimą, atsižvelgiant į šios rinkos dydį, į reikšmingą importo iš kitų nagrinėjamų šalių dydį ir į tai, kad Bendrijos pramonė taip pat pardavė daug produkto šioje rinkoje. (78) Tuo remiantis laikinosios išvados dėl bendro importo iš Čekijos Respublikos vertinimo tinkamumo yra patvirtinamos. 1.1.3. Korėjos Respublika (79) Korėjos eksportuojantis gamintojas teigė, kad eksportas iš Korėjos Respublikos neturėtų būti vertinamas bendrai su eksportu iš kitų nagrinėjamų šalių, nes jos produktas pasižymi specifinėmis techninėmis savybėmis: jos produkte yra siaurėjantys išoriniai ir siaurėjantys vidiniai sriegiai (siaurėjančios-siaurėjančios jungiamosios detalės), o likusioje Bendrijos dalyje kaliosios jungiamosios detalės paprastai turi siaurėjančius išorinius sriegius ir lygiagrečius vidinius sriegius (siaurėjančios-lygiagrečios jungiamosios detalės). Teigta, kad importas iš Korėjos, kuris buvo skirtas tik Jungtinės Karalystės rinkai, konkuruoja tik su vieno Britanijos gamintojo jungiamosiomis detalėmis, kurios taip pat yra siaurėjančios-siaurėjančios. Be to, teigta, kad TL Jungtinės Karalystės rinkoje jungiamosios detalės su smailėjančiais-lygiagrečiais sriegiais sudarė tik nereikšmingą dalį. Todėl žalingas dempingas gali būti vertinamas tik regioniniu pagrindu, jei iš viso jis gali būti vertinamas. (80) Dėl žalingo dempingo vertinimo regioniniu pagrindu reikia pažymėti, kad ne visos pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte pateiktos sąlygos yra tenkinamos. Tiesą sakant, ŽTL ne tik Britanijos gamintojas, bet ir kiti Bendrijos gamintojai ir eksportuojantys gamintojai iš nagrinėjamų šalių bei kitų trečiųjų šalių, pardavinėjo nagrinėjamą produktą Jungtinės Karalystės rinkoje. Be to, tyrimas parodė, kad, ypač TL, Jungtinės Karalystės rinkoje buvo parduoti dideli siaurėjančių-lygiagrečių jungiamųjų detalių kiekiai, kurie sudaro daugiau nei 20 % nagrinėjamo produkto vietinio vartojimo dalies, ir tokio kiekio negalima laikyti nereikšmingu. (81) Tuo remiantis, bendro importo iš Korėjos ir iš kitų nagrinėjamų šalių vertinimo tinkamumas yra patvirtinamas. 1.1.4. Tailandas (82) Tailando eksportuojantis gamintojas pakartotinai tvirtino, kad kaliųjų jungiamųjų detalių eksportas iš Tailando neturėtų būtų sujungiamas su eksportu iš likusių nagrinėjamų šalių, nes importas iš Tailando, išreiškus jį bendro importo į Bendriją procentiniu dydžiu, t. y. apimant ir importą iš nagrinėjamų šalių, ir importą iš kitų trečiųjų šalių, ŽTL sumažėjo. (83) Pirmiausia reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalį turi būti atsižvelgiama į importo dempingo kaina kiekį, kuris, jei jis išreiškiamas santykinai, turi būti apskaičiuojamas atsižvelgiant į gamybą ar suvartojimą Bendrijoje. Šiame tyrime importas iš nagrinėjamų šalių buvo išreikštas lyginant su vartojimu Bendrijoje. Tuo remiantis Tailando rinkos dalis TL buvo didesnė nei 1 %, taigi nebuvo nereikšminga pagal Bendrijos teisės aktus. Antra, tiriamuoju laikotarpiu importas iš Tailando sudarė daugiau nei 3 % viso importo į Bendriją, taigi aiškiai buvo didesnis nei PPO nustatytas de minimis slenkstis. (84) Dėl ŽTL pastebėtų ir pirmiau parodytų importo tendencijų: importo iš Tailando raida nesiskyrė nuo tendencijų, pastebėtų kitose nagrinėjamose šalyse, todėl negalima pateisinti atskiro jo vertinimo. Todėl, papildomai atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, kuris yra reikšmingas, ir naudotų platinimo kanalų, importo iš Tailando bendro vertinimo su importu iš kitų nagrinėjamų šalių tinkamumas yra patvirtinamas. 1.1.5. Išvada dėl bendro vertinimo (85) Tuo remiantis tyrimas patvirtino, kad pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje pateiktos sąlygos dėl bendro vertinimo yra tenkinamos, nes visose nagrinėjamose šalyse nustatyti didesni nei de minimis lygis dempingo skirtumai ir reikšmingas importo kiekis. Be to, kalbant apie konkurencijos tarp importuojamų produktų sąlygas ir konkurencijos tarp importuojamų produktų ir panašaus Bendrijos produkto sąlygas, nustatyta, kad jos yra palyginamos. Iš tiesų tyrimas parodė, kad visais atvejais importuojami produktai ir Bendrijos pramonės produktai pasižymėjo tomis pačiomis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, kad kainodaros tendencijos yra panašios ir reikšmingai smukdančios Bendrijos pramonės kainas ir kad visi importuojami produktai ir Bendrijoje gaminami produktai yra parduodami tais pačiais arba panašiais platinimo kanalais. Todėl laikinosios išvados dėl bendro importo iš nagrinėjamų šalių vertinimo yra patvirtinamos. 1.2. Kainų smukdymas 1.2.1. Koregavimai atsižvelgiant į jungiamųjų detalių juodą ir baltą šerdis (86) Kai kurios suinteresuotos šalys teigė, kad reikia koreguoti importuojamų produktų (juodos šerdies jungiamosios detalės) ir Bendrijoje gaminamų produktų (paprastai – baltos šerdies jungiamosios detalės) kainų palyginimą, remiantis skirtingu suvokimu rinkoje ir gamybos proceso skirtingumu (ypač grūdinimo procese, nes baltos šerdies kaliosioms jungiamosioms detalėms reikia didesnių gamybos išlaidų, kadangi joms reikia didesnių energijos sąnaudų nei juodos šerdies kaliosioms jungiamosioms detalėms), kuris atsispindėjo pardavimo kainose. a) Suvokimas rinkoje (87) Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad, kaip aprašyta pirmiau (2.2 skirsnis), tais atvejais, kai ta pati šalis prekiavo ir juodos šerdies, ir baltos šerdies kaliosiomis jungiamosiomis detalėmis ir todėl bet koks suvokimo rinkoje skirtumas turėjo būti pastebimas, iš tiesų nepastebėta jokio tokio skirtumo, bent jau kainodaroje. Dėl nagrinėjamo produkto vartotojų, tyrimas patvirtino, kad jie nedaro skirtumo tarp baltos šerdies ir juodos šerdies jungiamųjų detalių. Todėl nebuvo galima atlikti koregavimus remiantis tariamu baltos ir juodos šerdies jungiamųjų detalių skirtumu. b) Gamybos išlaidos ir pardavimo kaina (88) Be to, kalbant apie gamybos išlaidų skirtumus ir jų poveikį pardavimo kainoms, turimi duomenys leido išsamiai patikrinti ir juodos, ir baltos šerdies jungiamųjų detalių gamybos išlaidų struktūrą. Nors energijos vartojimas siekiant pilnai pašalinti anglį iš baltos šerdies jungiamųjų detalių yra didesnis nei energijos vartojimas siekiant pašalinti tik dalį anglies iš juodos šerdies jungiamųjų detalių, tyrimas ne tik parodė, kad išlaidos energijai tesudaro labai mažą bendrų gamybos išlaidų dalį, bet ir atskleidė, kad, kalbant apie faktinį energijos suvartojimą ir su tuo susijusias išlaidas, dviejų procesų skirtumas nėra žymus ir labiau priklauso nuo nagrinėjamo produkto specifinės gamybos organizacijos ir jos energetinio našumo. (89) Be to, kalbant apie pardavimo kainas, nustatyta, kad kai Bendrijoje pagamintos juodos ir baltos šerdžių jungiamosios detalės buvo parduodamos tose pačiose rinkose, juodos šerdies jungiamųjų detalių kainos, priešingai nei teigė kaip kurios suinteresuotos šalys, kartais būdavo netgi didesnės. Be to, turima informacija rodė, kad kai didmenininkai ir platintojai pirkdavo ir juodos šerdies kaliąsias jungiamąsias detales iš nagrinėjamų šalių, ir baltos šerdies kaliąsias jungiamąsias detales iš Bendrijos pramonės, jie dažnai jas perparduodavo už tokias pat kainas ir nenurodydavo ketaus rūšių skirtumo. (90) Todėl šie argumentai atmetami. 1.2.2. Koregavimai atsižvelgiant į rinkos segmentus (91) Kai kurios suinteresuotos šalys teigė, kad kaliųjų jungiamųjų detalių rinka skyla į tris segmentus, priklausomai nuo tam tikrų Bendrijos gamintojų bei tam tikrų eksportuojančių gamintojų gaminamo produkto kainos kategorijos ir patikimumo. Todėl teigta, kad kainos turėtų būti lyginamos remiantis trimis skirtingais rinkos segmentais (aukštu, vidutiniu ir žemu), kuriuose dalyvavo skirtingi Bendrijos ir eksportuojantys gamintojai. (92) Nors nebuvo pateikta jokių elementų, leidžiančių objektyviai ir aiškiai dalinti rinką į tris specifinius segmentus, buvo nagrinėjama, ar kiti kainų lyginimo metodai, grindžiami tokiais tariamais rinkos segmentais, būtų davę kitokius kainų smukdymo rezultatus. Atlikus tokį tyrimą, nebuvo nustatyta jokių reikšmingų skirtumų lyginant su laikinajame etape naudota metodologija, t. y. kai vidutinės svertinės Bendrijos gamintojų ex works kainos buvo lyginamos su vidutinėmis svertinėmis kiekvieno eksportuojančio gamintojo kainomis kiekvienam kaliųjų jungiamųjų detalių tipui. (93) Taigi nors tyrimas parodė, kad tam tikrų skirtumų suvokiamuose segmentuose gali būti, tačiau nėra aiškių objektyvių kriterijų, leidžiančių atitinkamai grupuoti Bendrijos pramonę ir eksportuojančius gamintojus. Todėl laikinajame etape taikyta metodologija yra patvirtinama. 1.2.3. Išvados dėl kainų smukdymo (94) Atsižvelgiant į išvardytas aplinkybes, kainų smukdymo skirtumai buvo iš naujo svarstyti remiantis suinteresuotų šalių pateiktais įrodymais ir, tam tikrais atvejais, pakeisti. Iš naujo nustatytas Japonijos vidutinis svertinis kainos smukdymas, išreikštas kaip procentinis Bendrijos pramonės kainų dydis, sumažėjo iki 16,2 %. Kitų nagrinėjamų šalių laikinasis vidutinis svertinis kainos smukdymas, išreikštas kaip procentinis Bendrijos pramonės kainų dydis, yra patvirtinamas. 2. Bendrijos pramonės padėtis 2.1. Ekonominių rodiklių pasirinkimas (95) Dėl žalos vertinimo viena suinteresuota šalis teigė, kad importo dempingo kainomis poveikio nustatymas yra negaliojantis, nes nebuvo išnagrinėti tam tikri PPO Antidempingo susitarimo 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti veiksniai. (96) Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad PPO Antidempingo susitarime ir pagrindiniame reglamente nereikalaujama lygiai tokiu pat būdu išnagrinėti visus veiksnius. Be to, šiuo konkrečiu atveju vertinant žalą buvo atsižvelgta į visus svarbius veiksnius, laikytus turinčiais įtakos Bendrijos pramonės padėčiai. Todėl toks teiginys atmetamas. 2.2. Tendencijų analizė (97) Čekijos eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad Bendrijos pramonė nepatyrė materialios žalos kaip aprašyta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje, nes Komisija keliais atvejais ėmė 1995 metus kaip pradinį savo analizės tašką, o jei būtų pradėta vertinti nuo 1996 m., keli ekonominiai veiksniai būtų rodę teigiamą tendenciją. (98) Šiuo atžvilgiu pirmiausia reikia pažymėti, kad dempingas ir Bendrijos pramonės patirta žala turi būti nustatyti tiriamuoju laikotarpiu. Siekiant nustatyti, ar tokios žalos esama, inter alia, pokyčiai ir tendencijos, nustatytos metais prieš TL, yra naudojami tik siekiant geriau suprasti išvadas, susijusias su TL. Šiuo atveju, kadangi tiriamasis laikotarpis prasidėjo 1998 m. balandį, manyta, jog yra tinkama, siekiant gauti prasmingą žalos rodiklių evoliucijos vaizdą, atsižvelgti mažiausiai į trejus metus (1995–1997 m.) prieš TL. Antra, net ir imant 1996 m. kaip pradinį tašką, žalos analizės rezultatai nepakistų. Priešingai, Bendrijos pramonės patirta žala dar aiškiau matytųsi tam tikrų žalos rodiklių, pvz., pelningumo ir atsargų, raidoje. Kiti žalos rodikliai būtų rodę tokią pat neigiamą tendenciją, išskyrus investicijų ir gamybos kiekio rodiklius, kurių padidėjimas tesukėlė didesnes atsargas. (99) Dėl šių priežasčių minėti argumentai atmetami. 2.3. Išvada dėl žalos (100) Atsižvelgiant į išvardytus faktus, laikinosios išvados dėl Bendrijos pramonės patirtos materialios žalos, pateiktos laikinojo reglamento 160 konstatuojamojoje dalyje, yra patvirtinamos. I. PRIEŽASTINIS RYŠYS 1. Nagrinėjamo importo poveikis (101) Kai kurios suinteresuotos šalys teigė, kad priežastinio ryšio vertinimas buvo ydingas, nes Bendrijos pramonė TL galėjo padidinti savo kainas, o gamybos ir gamybos pajėgumo evoliuciją bei užimtumo sumažėjimą ir pelningumo stoką sukėlė kiti veiksniai, o ne dempingas importo kaina, ypač Bendrijos pramonės sprendimas racionalizuoti gamybą ir būtinybė laikytis Europos aplinkosauginių standartų. Be to, viena suinteresuota šalis suabejojo laikinąja išvada dėl Vokietijoje buvusios kaliųjų jungiamųjų detalių gamyklos uždarymo, teigdama, kad iš tiesų gamintojo įranga buvo perkelta į Austriją ir todėl šio elemento negalima laikyti Bendrijos patirtos žalos ženklu. (102) Kalbant bendrai, reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonės patirta žala turi būti vertinama remiantis TL. Ankstesni metai ir tais metais nustatytos tendencijos aiškina foną, pabrėžiantį nustatytą žalą. Šis tyrimas nustatė, kad Bendrijos pramonė pradėjo restruktūrizavimą 1995 m., ir tai sukėlė gamybos ir užimtumo sumažėjimą, aukštą investicijų lygį ir žemą pelningumo lygį tais konkrečiais metais (šie veiksniai taip pat ir liudija restruktūrizavimo pradžią). Šios restruktūrizacijos rezultatai pradėjo matytis 1996 m., juos rodo kylanti gamyba ir geresni finansiniai rezultatai (nuo 1995 m. iki 1996 m. pelningumas išaugo 3,6 procentiniais punktais). Tačiau šiuos rezultatus ir tolesnę naudą, kurios Bendrijos pramonė pagrįstai galėjo tikėtis iš tokios restruktūrizacijos, sužlugdė pokyčiai rinkoje. Nuo 1996 m. importo kiekiai iš nagrinėjamų šalių pradėjo augti, o jo kainos mažėti, todėl Bendrijos pramonės pardavimo apimtis ir rinkos dalis pradėjo nuolatos smukti, ir tai tęsėsi visą likusį ŽTL. Bendrijos pramonės pardavimų sumažėjimas išaugino jos atsargas ir sumažino pelningumą, kuris, nors ir kilo nuo 1995 m. iki 1996 m., vėliau sumažėjo 2,3 procentiniais punktais nuo 1996 ir TL – iki – 9 %. (103) Kalbant konkrečiau apie Bendrijos pramonės pardavimo kainų raidą, tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonės vidutinės pardavimų kainos kilimas 5 % nuo 1995 m. iki TL vyko dviem etapais: nuo 1995 m. iki 1996 m., kai visa rinka patyrė bendrą kainų augimą, ir nuo 1997 m. iki 1998 m., kai tik Bendrijos pramonė ir kitos trečiosios šalys padidino savo kainas, o nagrinėjamų šalių kainos gerokai sumažėjo. Šiuos kainų pokyčius reikia svarstyti atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamo importo kainų spaudimas turėjo įtakos Bendrijos pramonės pardavimų kiekiui ir rinkos dalims, o ne jos kainų lygiui. Susidūrusi su importu žema kaina, kurio kilmės šalis yra nagrinėjamos šalys, Bendrijos pramonė galėjo arba išlaikyti savo kainas ir rizikuoti prarasti rinkos dalis, arba sekti žemomis importo dempingo kainomis ir taip stengtis išlaikyti pardavimų kiekius. Ji nusprendė išlaikyti savo kainas, tačiau pasekmės pardavimų kiekiams paveikė pelningumą, kuris po 1996 m. virto neigiamu. (104) Antra, kalbant apie Bendrijos pramonės gamybos kiekių pokyčius, ypač apie Vokietijoje buvusios gamyklos uždarymą, tyrimas patvirtino, kad ši gamykla tikrai buvo uždaryta 1995 m. pabaigoje ir kad susijusi įranga nebuvo perkelta į Austriją, kaip teigė viena suinteresuota šalis. Į Austriją buvo perkelta tik nedidelė dalis atsargų. (105) Remiantis šiais faktais, laikinojo reglamento 170 konstatuojamojoje dalyje aprašytos išvados yra patvirtinamos. 2. Importas iš kitų trečiųjų šalių (106) Kai kurios suinteresuotos šalys suabejojo laikinosiomis Komisijos išvadomis dėl nagrinėjamo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių, būtent Turkijos, Bulgarijos ir Lenkijos, poveikio Bendrijos pramonės padėčiai. (107) Remiantis Eurostato duomenimis, ŽTL importo iš kitų trečiųjų šalių kiekis sumažėjo apie 14 %, o rinkos dalys sumažėjo maždaug 1 procentiniu punktu. Kainos išaugo vidutiniškai apie 15 % ir buvo 17 % didesnės nei vidutinės importo iš nagrinėjamų šalių kainos. 2.1. Turkija (108) Kalbant konkrečiai apie Turkiją, TL vidutinė svertinė jos importo kaina buvo apie 10 % didesnė nei vidutinė svertinė nagrinėjamo importo kaina, o TL jos rinkos dalis liko stabili ir sudarė maždaug 1 % Bendrijos vartojimo. 2.2. Bulgarija (109) Nors importo iš Bulgarijos kiekiai ŽTL išaugo nuo 43 iki 1109 tonų, santykinai šis importas nėra pakankamas pakeisti išvadoms dėl priežastinio ryšio tarp Bendrijos pramonės patirtos žalos ir importo iš nagrinėjamų šalių: tiriamuoju laikotarpiu jis sudarė 1,8 % visos rinkos, o nagrinėjamas importas sudarė 28,6 %. Be to, ŽTL jo kaina išaugo maždaug 11 % ir TL buvo maždaug 5 % didesnė nei vidutinė svertinė nagrinėjamo importo kaina. 2.3. Lenkija (110) Lenkijos rinkos dalys ŽTL liko gana stabilios, o vidutinė svertinė kaina buvo maždaug 27 % didesnė nei vidutinė svertinė nagrinėjamo importo kaina. 2.4. Išvada dėl kitų trečiųjų šalių (111) Taigi atsižvelgiant į išvardytus faktus, net jei importas iš kitų trečiųjų šalių ir prisidėjo prie materialios žalos, kurią patyrė Bendrijos pramonė, patvirtinama, kad jis nėra pakankamas nutraukti priežastiniam ryšiui tarp dempingo ir nustatytos žalos. 3. Pakeitimo poveikis (112) Kai kurios suinteresuotos šalys suabejojo laikinosiomis išvadomis dėl jungiamųjų detalių, pagamintų iš tokių medžiagų kaip varis ir plastmasė, pakeitimo pagamintomis iš kaliojo ketaus ir dėl šio tariamo pakeitimo poveikio Bendrijos pramonės padėčiai. (113) Šis klausimas buvo toliau tiriamas ir patvirtinta, kad iš tiesų ketaus pakeitimas kitokiomis medžiagomis, pvz., variu ir plastmase, iš tiesų vyko, daugiausia devintajame dešimtmetyje. Po to pakeitimo poveikis sulėtėjo, ir kaliųjų jungiamųjų detalių naudojimas liko stabilus, ypač tiems naudojimo būdams, kuriems reikia fizinio patvarumo, atsparumo bei specifinės tempimo stiprumo ribos ir ilgėjimo. Todėl pakeitimo poveikis negalėjo žymiai prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos, nes tai liudija ir palyginti stabilus vartojimas, nustatytas atliekant šį tyrimą. 4. Išvada dėl priežastinio ryšio (114) Atsižvelgiant į išvardytus faktus, laikinojo reglamento 155–170 konstatuojamosiose dalyse aprašytos laikinosios išvados yra patvirtinamos. J. BENDRIJOS INTERESAS 1. Vartotojų interesas (115) Viena suinteresuota šalis teigė, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į priešgaisrinės apsaugos pramonės interesą. (116) Reikia pažymėti, kad tyrimo metu apie save nepranešė nė vienas vartotojas, priklausantis priešgaisrinės apsaugos pramonei. Šį faktą galima laikyti ženklu, kad šis sektorius nėra labai suinteresuotas antidempingo priemonių įvedimu ar neįvedimu. Šią išvadą patvirtina ir duomenys, nustatyti apie kitiems sektoriams priklausančius bendradarbiavusius vartotojus, kuriems nagrinėjamas produktas sudaro apie 1 % jų visų išlaidų. 2. Išvada dėl Bendrijos intereso (117) Kadangi nėra naujos informacijos apie Bendrijos interesą ir remiantis turimais faktais, laikinojo reglamento 171–179 konstatuojamosiose dalyse aprašytos išvados yra patvirtinamos. K. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS 1. Žalos likvidavimo lygis (118) Siekiant nustatyti priemonių, kurios bus galutinai įvestos, lygį, patvirtinama, kad importo dempingo kaina kainas reikia padidinti iki nežalingo lygio. Remiantis taip nustatytu žalos skirtumu ir aptiktais dempingo skirtumais, žiūrint, kurie iš jų yra mažesni pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalį, tuomet nustatomas muito lygis. Kadangi negauta naujos informacijos, patvirtinama laikinojo reglamento 181 konstatuojamojoje dalyje aprašyta metodologija, naudota žalos skirtumui nustatyti. 2. Kroatija ir Jugoslavija (119) Kadangi nustatyta, jog rinkos dalys yra de minimis, siūloma neįvesti jokio antidempingo muito kaliųjų jungiamųjų detalių importui iš Kroatijos ir Jugoslavijos bei nutraukti tyrimą dėl importo, kurio kilmės šalis yra šios dvi šalys. 3. Galutiniai muitai (120) Atsižvelgiant į anksčiau pateiktus faktus, manoma, kad galutinis antidempingo muitas turėtų būti įvestas importui, kurio kilmės šalis yra likusios nagrinėjamos šalys. (121) Dėl likutinio muito, kuris bus taikomas nebendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams, tais atvejais, kai bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, likutinis muitas nustatytas kaip lygis didžiausio antidempingo muito, nustatyto bendradarbiavusiems eksportuojantiems gamintojams. Tais atvejais, kai bendradarbiavimo lygis buvo žemas, likutinis muitas nustatytas kaip lygis didžiausio dempingo arba žalos skirtumo, nustatyto bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų eksportuotų tipų tipiškam diapazonui, žiūrint, kuris žemesnis. (122) Remiantis išvardytais faktais, siūlomos galutinio muito normos, išreikštos kaip CIF kaina Bendrijos pasienyje prieš apmuitinimą, yra tokios: Šalis | Bendrovė | Galutinis muitas (%) | Brazilija | Indústria de Fundição Tupy Ltda | 34,8 | Kitos | 34,8 | Čekijos Respublika | Moravské Zelezárny a.s. | 26,1 | Kitos | 26,1 | Japonija | Hitachi Metals Ltd | 26,9 | Kitos | 33,6 | Korėjos Respublika | Yeong Hwa Metal Co. Ltd | 13,4 | Kitos | 23,4 | Tailandas | BIS Pipe Fitting Industry Company Ltd | 22,1 | Siam Fittings Co. Ltd | 12,4 | Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd | 6,3 | Kitos | 22,1 | Kinija | Visos bendrovės | 49,4 | (123) Su prašymais suteikti šias individualių įmonių antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus juridinio asmens pavadinimui ar įsteigus naujus juridinius asmenis gamybai ar pardavimo veiklai vykdyti) turėtų nedelsiant būti kreipiamasi į Komisiją [3], nurodant visą svarbią informaciją, visų pirma apie visus su gamyba, pardavimu savo šalyje ir eksporto pardavimu susijusius bendrovės veiklos pasikeitimus, pavyzdžiui, susijusius su minėtais pavadinimo ar gamybos ir pardavimų juridinių asmenų pasikeitimais. Jei tikslinga, pasitarusi su Patariamuoju komitetu, Komisija iš dalies atitinkamai pakeičia reglamentą, patikslindama bendrovių, kurioms suteiktos individualios muito normos, sąrašą. 4. Įsipareigojimai (124) Primenama, kad eksportuojantis gamintojas Čekijos Respublikoje pasiūlė kainos įsipareigojimą pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Po laikinųjų antidempingo priemonių įvedimo ir eksportuojantis gamintojas Korėjoje bei vienas eksportuojantis gamintojas Tailande taip pat pasiūlė kainos įsipareigojimus pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Komisija mano, kad pasiūlytus įsipareigojimus galima priimti, nes jie pašalina žalingą dempingo poveikį. Be to, reguliarios ir išsamios ataskaitos, kurias tos bendrovės pasižadėjo teikti Komisijai, leis veiksmingai jas stebėti. Be to, tų eksportuotojų pardavimų struktūra yra tokia, kad, Komisijos nuomone, pavojus, jog pasiūlyti įsipareigojimai bus apeinami, yra mažas. (125) Japonijos eksportuojantis gamintojas taip pat pasiūlė įsipareigojimą. Tačiau šios bendrovės bendradarbiavimo lygis viso tyrimo metu ir jos suteiktų duomenų tikslumas ir patikimumas buvo menki (žr. 21 konstatuojamąją dalį). Todėl Komisija nebuvo įtikinta, kad šios bendrovės įsipareigojimą galima veiksmingai stebėti. Be to, bendrovės eksporto pardavimų sektoriaus, kuriame dalyvauja daugiau nei vienas susijęs importuotojas, struktūra laikyta keliančia apėjimo pavojų. Todėl pasiūlymas buvo atmestas. (126) Siekiant užtikrinti veiksmingą įsipareigojimų laikymąsi ir stebėjimą, kai pateikiamas prašymas išleisti laisvai cirkuliuoti pagal įsipareigojimą, atleidimas nuo muito suteikiamas, tik jei atitinkamos valstybės narės muitinei pateikiama galiojanti įsipareigojimo sąskaita faktūra, išduota eksportuojančių gamintojų, iš kurių priimti įsipareigojimai, kurioje turi būti priede išvardyta informacija. Jei tokia sąskaita faktūra nepateikiama arba jei ji neatitinka muitinei pateikto produkto, bus mokama tinkama antidempingo muito norma, siekiant išvengti įsipareigojimų apėjimo. (127) Jei įsipareigojimai yra pažeidžiami arba atsiimami, gali būti įvedamas antidempingo muitas pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį ir 10 straipsnį, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Galutinis antidempingo muitas yra įvedamas kaliojo luitinio ketaus vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių su įsriegtais sriegiais, kurie klasifikuojami pagal KN kodą ex73071910 (TARIC kodas 7307191010) ir kurių kilmės šalis yra Brazilija, Čekijos Respublika, Japonija, Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika ir Tailandas, importui. 2. Galutinio antidempingo muito, taikomo grynajai franko Bendrijos pasienyje kainai prieš apmuitinimą, norma yra kaip nurodyta toliau produktams, kurių kilmės šalis yra: Šalis | Galutinis muitas (%) | Papildomas TARIC kodas | Brazilija | 34,8 | – | Čekijos Respublika | 26,1 | A999 | Japonija | 33,6 | A999 | Kinijos Liaudies Respublika | 49,4 | – | Korėjos Respublika | 23,4 | A999 | Tailandas | 22,1 | A999 | 3. Pirmiau nurodytos normos netaikomos produktams, gaminamiems toliau išvardytų bendrovių, kurioms taikomos tokios antidempingo muito normos: Šalis | Bendrovė | Galutinis muitas (%) | Papildomas TARIC kodas | Japonija | Hitachi Metals Ltd Seavans North 2-1, Shibaura 1-Chome Minato-Ku Tokyo 105-8614 Japonija | 26,9 | A092 | Korėjos Respublika | Yeong Hwa Metal Co., Ltd 363-6, Namyang-dong, Chinhae Kyongman Korėjos Respublika | 13,4 | A093 | Tailandas | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Rd, Omnoi, Kratumban Samutsakorn 74130 Tailandas | 22,1 | A094 | Siam Fittings Co. Ltd 100/1-100/2, Moo 2, Settakit 1 Road, Omnoi, Krathumban Samutsakorn 74130 Tailandas | 12,4 | A095 | Thai Malleable Iron & Steel Co. Ltd 469/19 Rama III Road, Yannawa, Bangkok 10120 Tailandas | 6,3 | A096 | 4. Nepaisant 1 straipsnio 1 dalies, galutinis muitas netaikomas importui, kuris išleidžiamas laisvai cirkuliuoti pagal 2 straipsnio nuostatas. 5. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų. 2 straipsnis 1. Importuojamos prekės atleidžiamos nuo 1 straipsniu įvedamų antidempingo muitų, jei jas gamina ir parduoda eksportui į Bendriją bendrovės, nurodytos straipsnio 3 dalyje, jos yra deklaruojamos pagal tinkamą TARIC papildomą kodą ir yra vykdomos straipsnio 2 dalyje nurodytos sąlygos. 2. Jei pateikiamas prašymas išleisti laisvai cirkuliuoti, atleidimas nuo muito suteikiamas tik jei kompetentingai valstybės narės muitinei pateikiama galiojanti "Įsipareigojimo sąskaita faktūra", išduota straipsnio 3 dalyje nurodytų eksportuojančių bendrovių, kurioje yra esminiai šio reglamento priede išvardyti elementai. Atleidimas nuo muito taip pat išduodamas, tik jei deklaruojamos ir muitinei pateikiamos prekės tiksliai atitinka "Įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje" esantį aprašymą. 3. Importuojamos prekės su "Įsipareigojimo sąskaita faktūra" deklaruojamos pagal tokius papildomus TARIC kodus: Šalis | Bendrovė | Papildomas TARIC kodas | Čekijos Respublika | Moravské Zelezárny a.s. Repcinska 86 77900 Olomouc 9 Čekijos Respublika | A097 | Korėjos Respublika | Yeong Hwa Metal Co., Ltd 363-6, Namyang-dong, Chinhae Kyongman Korėja | A093 | Tailandas | BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd 107 Moo 4, Petchkasem Road, Omnoi, Kratumban Samutsakorn 74130 Tailandas | A094 | 3 straipsnis Sumos, užtikrintos laikinaisiais antidempingo muitais pagal Reglamentą (EB) Nr. 449/2000, renkamos taikant galutinai įvestų muitų normą. Sumos, užtikrintos didesne negu galutinio antidempingo muito norma, yra grąžinamos. Jei įvesta galutinio muito norma yra didesnė už laikino muito normą, galutinai turėtų būti surenkamos tik taikant laikino muito normą užtikrintos sumos. 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2000 m. rugpjūčio 11 d. Tarybos vardu Pirmininkas H. Védrine [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/98 (OL L 128, 1998 4 30, p. 18). [2] OL L 55, 2000 2 29, p. 3. [3] European CommisionDirektorate-General for TradeDirektorate CDEM 24 8/38Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Briuselis -------------------------------------------------- PRIEDAS Elementai, kurie turi būti nurodyti 2 straipsnio 2 dalyje nurodytoje įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje: 1. Taric papildomas kodas, pagal kurį sąskaitoje faktūroje nurodytoms prekėms taikomos muitinės procedūros Bendrijos pasienyje (kaip nurodyta Reglamente). 2. Tikslus prekių aprašas, įskaitant: - produkto ataskaitos kodo numerį (nustatomas įsipareigojime, pasiūlytame to eksportuojančio gamintojo), įskaitant tipo numerį, skersmenį ir paviršių, - KN kodą, - kiekį (nurodomas vienetais). 3. Pardavimo sąlygų aprašymas, įskaitant: - vieneto kainą, - taikomas mokėjimo sąlygas, - taikomas pristatymo sąlygas, - visas nuolaidas ir lengvatas. 4. Nesusijusio importuotojo, kuriam bendrovė tiesiogiai išduoda sąskaitą faktūrą, pavadinimas, 5. Bendrovės pareigūno, išdavusio įsipareigojimo sąskaitą faktūra, vardas ir pavardė bei toks pasirašytas pareiškimas: "Aš, toliau pasirašiusysis, patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodytų prekių pardavimas tiesioginiam eksportui į Europos bendriją yra atliekamas pagal … (bendrovė) pasiūlyto ir Europos Komisijos, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 449/2000 arba Sprendimu C(2000)XXX, priimto įsipareigojimo taikymo sritį ir sąlygas. Pareiškiu, kad šioje sąskaitoje faktūroje nurodyta informacija yra išsami ir teisinga." --------------------------------------------------