LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 282/14

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1934

2015 m. spalio 27 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

1.1. Galiojančios priemonės

(1) Antidempingo priemonės tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba Kinija) ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau – VVJD arba nagrinėjamasis produktas) buvo iš pradžių nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 584/96 (2) (toliau – pradinės priemonės) ir paskutinį kartą pratęstos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 803/2009 (3) (toliau – galiojančios priemonės).

(2) Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį pradinių priemonių taikymas buvo išplėstas iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamoms importuojamoms prekėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms atitinkamai kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės, Tarybos reglamentais (EB) Nr. 964/2003 (4), (EB) Nr. 2052/2004 (5), (EB) Nr. 2053/2004 (6) ir (EB) Nr. 655/2006 (7).

(3) Visoms bendrovėms taikomi 58,6 % antidempingo muitai.

1.2. Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims

(4) Šiuo metu antidempingo priemonės taikomos importuojamoms Rusijos ir Turkijos (8) kilmės VVJD ir importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės (9) VVJD. Tailandui taikomos priemonės nustojo galioti 2014 m. rugsėjo 4 d. (10).

1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

(5) 2013 m. gruodžio 14 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir siunčiamoms iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms atitinkamai kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos arba Filipinų kilmės, galiojimo pabaigą (11).

(6) 2014 m. birželio 2 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

(7) Prašymą pateikė Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % viso Sąjungoje pagaminamo produkto, vardu. Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi.

(8) 2014 m. rugsėjo 3 d. Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (12).

1.4. Suinteresuotosios šalys

(9) Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams, importuotojams, eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti.

(10) Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabų dėl peržiūros inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

1.4.1. Atranka

(11) Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

a) Sąjungos gamintojų atranka

(12) Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Bendrovės atrinktos remiantis panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą; atrinktos trys Sąjungos bendrovės ir (arba) bendrovių grupės, turinčios gamyklas Austrijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Italijoje. Pastabų negauta, taigi preliminariai atrinktos bendrovės pasirinktos galutinai.

(13) Vėliau vienas atrinktas Sąjungos gamintojas negalėjo išsamiai atsakyti į klausimyno klausimus, todėl buvo pakeistas kitu Sąjungos gamintoju. Galutinai atrinktos trys bendrovės ir (arba) bendrovių grupės pagamina 57 % viso nagrinėjamojo produkto Sąjungoje, joms tenka 58 % Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir jos turi gamyklas keturiose skirtingose valstybėse narėse (Austrijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Italijoje). Suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos. Laikoma, kad atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

b) Importuotojų atranka

(14) Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Iš informaciją pateikusių dvylikos importuotojų tik šeši importavo nagrinėjamąjį produktą iš Kinijos. Iš šių šešių bendrovių buvo atrinktos kelios bendrovės remiantis nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, užtikrinant geografinį pasiskirstymą; atrinkti trys importuotojai, veikiantys Vokietijoje, Graikijoje ir Italijoje.

(15) Visi apie save pranešę importuotojai buvo informuoti apie siūlomas atrinktas bendroves. Pastabų negauta. Atrinkti importuotojai importavo 15 % viso nagrinėjamojo produkto.

c) Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka

(16) Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

(17) Tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas iš pradžių apie save pranešė ir pateikė atrankos formoje prašomą informaciją. Todėl atranka nebuvo būtina. Vėliau, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, šis eksportuojantis gamintojas nustojo bendradarbiauti.

1.4.2. Klausimyno atsakymai

(18) Komisija klausimynus nusiuntė visiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems Sąjungos importuotojams ir pirmiau minėtam eksportuojančiam Kinijos gamintojui.

(19) Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupė ir trys atrinkti nesusiję importuotojai.

(20) Eksportuojantis Kinijos gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė.

1.4.3. Tikrinamieji vizitai

(21) Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį atlikti šių bendrovių patalpose: a) Sąjungos gamintojų: — „Erne Fittings GmbH“ ir susijusios bendrovės „Siekmann Fittings GmbH“, Šlinsas, Austrija, — „Vallourec Fittings S.A.“, Mobežas, Prancūzija, — „Virgilio Cena & Figli S.P.A.“, Breša, Italija. b) Importuotojų: — „Biagini Piero & C.“, Malalbergo Altedas, Italija, — „General Commercial & Industrial S.A.“, Atėnai, Graikija, — „Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH“, Gelzenkirchenas, Vokietija.

1.5. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

(22) Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2013 m. liepos 1 d.–2014 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

(23) Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.6. Faktų atskleidimas

(24) Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Jokių pastabų nebuvo pateikta.

2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1. Nagrinėjamasis produktas

(25) Peržiūrimasis produktas yra tas pats kaip ir per 2009 m. rugpjūčio mėn. atliktą priemonių galiojimo termino peržiūrą (13), t. y. Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams, kurių KN kodai šiuo metu yra 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80.

2.2. Panašus produktas

(26) Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios: — nagrinėjamojo produkto, — Saudo Arabijos (kuri naudota kaip panaši šalis) vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir — Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto.

(27) Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

3.1. Pirminės pastabos

(28) Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas tęsis arba pasikartos.

(29) Kaip minėta 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse, nors klausimynas buvo išsiųstas per atranką apie save pranešusiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui, vėliau šis eksportuojantis gamintojas nepateikė klausimyno atsakymų. Taigi nė vienas iš eksportuojančių Kinijos gamintojų nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, todėl reikėjo remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

(30) Atsižvelgiant į tai Kinijos valdžios institucijoms ir minėtam per atranką apie save pranešusiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui buvo tinkamai pranešta apie tai, kad atsakymų į klausimyną nepateikimą Komisija laikys nebendradarbiavimu, todėl Komisija gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl išvadų, susijusių su Kinija. Kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija negavo jokio atsakymo į klausimyną.

(31) Tuo remiantis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo pagrįstos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir turimais Eurostato statistiniais duomenimis, palygintais su importo statistiniais duomenimis, surinktais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį (toliau – pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurta duomenų bazė), ir su informacija, surinkta per nesusijusių importuotojų patikrinimus vietoje. Taip pat išnagrinėti Kinijos eksporto statistinių duomenų bazės duomenys. Tačiau iš analizės rezultatų buvo matyti, kad duomenų bazėje nurodytos importo apimtys gerokai viršijo kituose turimuose šaltiniuose, visų pirma pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurtoje duomenų bazėje, nurodytas apimtis. Taip pat joje nurodytos vidutinės kainos gerokai viršijo kituose šaltiniuose nurodytas vidutines kainas, įskaitant vidutinę kainą, apie kurią pranešė bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai. Taigi, nors visuose kituose turimuose šaltiniuose esantys duomenys nežymiai skyrėsi, nustatyta, kad Kinijos duomenų bazėje pateikti duomenys labai skyrėsi nuo duomenų visuose kituose Komisijos išanalizuotuose šaltiniuose. Todėl šiuo atveju Kinijos eksporto statistikos duomenų bazėje esantys duomenys laikyti nepatikimais.

3.2. Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

a) Panaši šalis

(32) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuota verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. Todėl reikėjo atrinkti rinkos ekonomikos trečiąją šalį (toliau – panaši šalis).

(33) Tailandas buvo pasirinktas panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą. Per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą panašia šalimi buvo pasirinktos Jungtinės Amerikos Valstijos, kadangi Tailando gamintojai nebendradarbiavo.

(34) Atlikdama dabartinį tyrimą Komisija pranešimu apie inicijavimą informavo suinteresuotąsias šalis, kad ji numatė Korėjos Respubliką kaip galimą panašią šalį, nes Korėjos Respublika, priešingai nei Jungtinės Valstijos, neturėjo prekybos apsaugos priemonių ir eksportuojantis Korėjos gamintojas bendradarbiavo atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl 4 konstatuojamoje dalyje nurodytų galiojančių priemonių, taikomų iš Malaizijos ir Korėjos Respublikos importuojamoms VVJD. Komisija paragino šalis pateikti pastabų dėl šio pasirinkimo tinkamumo, tačiau nė viena jų nepateikė jokių pastabų.

(35) Komisija rinko informaciją apie VVJD gamintojus kitose galimose panašiose šalyse, visų pirma Bosnijoje ir Hercegovinoje, Indijoje, Izraelyje, Japonijoje, Saudo Arabijoje, Taivane ir Tailande, ir paragino visus žinomus VVJD gamintojus šiose šalyse, įskaitant Korėjos Respublikos gamintoją, pateikti reikiamą informaciją. Tik vienas gamintojas iš Saudo Arabijos bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.

(36) Kaip minėta 26 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Saudo Arabijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų VVJD pagrindinės fizinės, cheminės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios kaip ir eksportuojančių Kinijos gamintojų gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo produkto.

(37) Atlikus tyrimą nenustatyta jokių iškraipymų Saudo Arabijos vidaus rinkoje. Nors buvo tik vienas gamintojas, tačiau nebuvo jokių galiojančių prekybos apsaugos priemonių ir vidaus gamintojas konkuravo su importuotojais iš Kinijos, Pietų Korėjos, Tailando ir Japonijos. Remiantis šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad konkurencijos lygis Saudo Arabijos rinkoje buvo patenkinamas.

(38) Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Saudo Arabijos vidaus rinkoje pagaminami ir parduodami kiekiai buvo tipiški, juos palyginus su bendru Kinijos eksportu į Sąjungą pagal Eurostato duomenis.

(39) Kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Saudo Arabijos gamintojo VVJD pardavimas vidaus rinkoje vidutiniškai buvo nuostolingas. Nepaisant to, vidutinės gamybos sąnaudos buvo tokio paties lygio kaip Sąjungos pramonės, o audito metu patikrintos finansinės ataskaitos buvo parengtos remiantis veiklos tęstinumo prielaida. Tuo remiantis manyta, kad bendrovė artimiausioje ateityje bus gyvybinga.

(40) Atsižvelgiant į tai Saudo Arabija laikyta tinkama panašia šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

b) Normalioji vertė

(41) Iš Saudo Arabijos bendradarbiaujančio gamintojo gauta informacija panaudota kaip pagrindas eksportuojančių Kinijos gamintojų normaliajai vertei apskaičiuoti.

(42) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendradarbiaujančio Saudo Arabijos gamintojo visas vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

(43) Pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas tipišku, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Visa pardavimo eksportui apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje. Tuo remiantis Saudo Arabijos pardavimas vidaus rinkoje buvo laikytas tipišku.

(44) Komisija toliau nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

(45) Atlikus tyrimą nustatyta, kad ilgą laiką vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina buvo mažesnė už vidutines svertines gamybos sąnaudas. Todėl jis negali būti laikomas atliktu įprastomis prekybos sąlygomis. Taigi, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų suma ir pelnas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

(46) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginiu sakiniu PBA išlaidos buvo nustatytos remiantis duomenimis, gautais iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo. Nesant jokios informacijos apie faktinį eksportuojančio gamintojo pelną, naudotas pagrįstas pelno lygis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. 5 % pelnas metalo apdirbimo pramonėje buvo laikomas pagrįstu. Dempingo skirtumas buvo 136 %.

c) Eksporto kaina

(47) Eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato statistiniais duomenimis, kurie buvo palyginti su prašyme pareiškėjo pateikta informacija, pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurta duomenų baze ir bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų pateiktais duomenimis.

d) Palyginimas

(48) Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, eksporto kaina ir normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo pakoreguotos atsižvelgiant į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Remiantis patikrinta nesusijusių importuotojų pateikta informacija atlikti koregavimai, atsižvelgiant į transporto (jūrų frachto), draudimo išlaidas ir muitinio įforminimo mokesčius.

e) Dempingo skirtumas

(49) Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pirmiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis. Kadangi eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, kokių rūšių produktai eksportuojami iš Kinijos. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal produktų rūšis.

(50) Tuo remiantis dempingo skirtumų svertinis vidurkis išreikštas CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, viršijo 136 %

3.3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

a) Pirminė pastaba

(51) Atsižvelgdama į peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padarytas išvadas dėl dempingo Komisija išnagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebūtų taikomos. Buvo išnagrinėti šie elementai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, Kinijos eksporto praktika kitose trečiosiose šalyse ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

b) Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

(52) Kinijos gamyba, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai buvo nustatyti remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija visa Kinijos gamybos apimtis siekė 435 000 tonų, o visi gamybos pajėgumai – 612 000 tonų. Taigi, visi Kinijos nepanaudoti pajėgumai buvo įvertinti 177 000 tonų ir beveik tris kartus viršijo Sąjungos suvartojimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Kaip paaiškinta 53–56 konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis bus nukreipta į Sąjungą.

c) Kinijos eksporto praktika kitose trečiosiose šalyse

(53) Kadangi nebuvo jokios viešai prieinamos informacijos ir eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo įmanoma nustatyti vidutinių Kinijos eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygio. Tačiau eksportuojantys Kinijos gamintojai vykdė nesąžiningos prekybos praktiką JAV rinkoje, kurioje nuo 1992 m. galioja VVJD taikomos antidempingo priemonės. Remiantis šia informacija ir atsižvelgiant į ankstesnę bei esamą dempingo praktiką Sąjungos rinkoje, nėra priežasčių manyti, kad Kinijos eksportuotojai artimiausiu metu pakeis eksporto kainų praktiką.

d) Sąjungos rinkos patrauklumas

(54) NET esant muitams eksportuojantys Kinijos gamintojai padidino savo eksporto į Sąjungą apimtį ir Sąjungos rinkos dalį – tai rodo, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nenustojo domėtis Sąjungos rinka. Tai taip pat patvirtina ankstesnė priemonių vengimo praktika perkraunant VVJD per Taivaną, Indoneziją, Šri Lanką ir Filipinus (žr. 2 konstatuojamąją dalį).

(55) NET ir atsižvelgiant į tai, kad vidaus suvartojimas Kinijoje ir kitose trečiosiose šalyse galėtų padidėti, dėl didelių perteklinių gamybos pajėgumų Kinijoje, gerokai viršijančių visą suvartojimą Sąjungoje, galima daryti prielaidą, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuojantys gamintojai vis dar turės didelius kiekius, kuriuos galės eksportuoti į Sąjungos rinką. Atsižvelgiant į tai, kad JAV – kita didelė VVJD rinka – taiko griežtas antidempingo priemones iš Kinijos importuojamoms VVJD, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis bus nukreipta į Sąjungą.

(56) Atsižvelgiant į ankstesnę ir dabartinę eksportuojančių Kinijos gamintojų dempingo praktiką, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad iš Kinijos į JAV rinką importuojamoms VVJD taikomos antidempingo priemonės, laikoma, kad Sąjungos rinka ir toliau bus patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

3.4. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

(57) Atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu produktai iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuoti labai mažomis dempingo kainomis. Atsižvelgdama į didelius Kinijos nepanaudotus pajėgumus (beveik tris kartus didesnius už Sąjungos suvartojimo lygį), eksporto į JAV rinką praktiką ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija padarė išvadą, kad yra dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos.

4. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

(58) Sąjungos pramonėje nebuvo esminių struktūrinių pokyčių palyginti su paskutiniu priemonių galiojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, nurodytu 1 konstatuojamojoje dalyje. Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino 22 žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

(59) Per PTL nustatyta visa Sąjungos gamyba – 48 868 tonos. Komisija šią sumą nustatė remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, kurie buvo palyginti su patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis.

(60) Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, trys Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupės buvo galutinai atrinkti. Atrinktoms bendrovėms ir (arba) bendrovių grupėms teko 57 % Sąjungos gamybos ir 58 % Sąjungos pardavimo apimties (žr. 13 konstatuojamąją dalį). Atranka laikyta tipiška Sąjungos pramonės atžvilgiu.

4.2. Sąjungos suvartojimas

(61) Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal Eurostato duomenis. Kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad Kinijos eksporto statistinių duomenų bazėje pateikti duomenys buvo nepatikimi, todėl jie nebuvo naudojami eksporto apimčiai iš Kinijos nustatyti.

(62) Sąjungos suvartojimo raida: 1 lentelė Sąjungos suvartojimas (tonomis) 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Bendras Sąjungos suvartojimas 57 897 59 916 60 503 58 113 Indeksas 100 103 104 100 Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir Eurostatas

(63) 2012 m. ir 2013 m. suvartojimas, palyginti su 2011 m., šiek tiek padidėjo – atitinkamai 3 % ir 4 % iki 59 916 tonų 2012 m. ir 60 503 tonų 2013 m. Per PTL jis sumažėjo iki šiek tiek didesnio lygio nei 2011 m., t. y. iki 58 113 tonų. Taigi, apskritai Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pastovus.

4.3. Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1. Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

(64) Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Kaip parodyta tolesnėje lentelėje bendra importo iš Kinijos apimtis – tai Kinijos kilmės importuojamos VVJD ir iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD, siekiant išplėsti priemonių taikymą iš šių šalių siunčiamoms importuojamoms prekėms, kaip nurodyta 2 konstatuojamojoje dalyje.

(65) Importo iš Kinijos į Sąjungą raida: 2 lentelė Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Kinijos kilmės VVJD 3 739 6 789 7 091 8 058 Iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD 1 051 1 168 1 342 1 377 Bendra importo iš Kinijos apimtis 4 790 7 957 8 433 9 435 Indeksas 100 166 176 197 Rinkos dalis 8 % 13 % 14 % 16 % Šaltinis: Eurostatas

(66) Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš Kinijos apimtis nuolat didėjo ir beveik padvigubėjo – nuo 4 790 tonų 2011 m. iki 9 435 tonų per PTL. Kinijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu kito panašiai ir išaugo dvigubai – nuo 8 % 2011 m. iki 16 % per PTL.

4.3.2. Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

(67) Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Vidutinė importo kaina, kaip parodyta tolesnėje lentelėje, apima Kinijos kilmės VVJD ir dėl tų pačių priežasčių, kaip nurodyta 64 konstatuojamoje dalyje, iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamas VVJD. Tuo remiantis vidutinė importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kaina kito kaip toliau nurodyta. 3 lentelė Importo kainos (EUR/t) 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Kinijos kilmės VVJD 1 347 1 646 1 299 1 179 Iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD 2 200 2 700 2 633 2 623 Kinijos vidurkis 1 534 1 801 1 511 1 388 Indeksas 100 117 98 90 Šaltinis: Eurostatas

(68) Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina labai svyravo. Pirmiausia kaina padidėjo 17 % – nuo 1 534 EUR/t 2011 m. iki 1 801 EUR/t 2012 m. 2013 m. importo kaina sumažėjo iki 1 511 EUR/t, o per PTL – iki 1 388 EUR/t. Importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 10 %.

(69) Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su vidutinėmis importo iš nagrinėjamosios šalies pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje kainomis, nustatytomis remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kaina pagal Eurostato duomenis ir pakoreguotomis atsižvelgiant į muitą ir išlaidas po importo.

(70) Kaip minėta 49 konstatuojamojoje dalyje, kadangi eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, kokių rūšių produktai eksportuojami iš Kinijos. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal rūšis. Buvo lyginamos to paties prekybos lygio sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 20,5 %.

4.3.3. Importas iš trečiųjų šalių

(71) Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės šio importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu. 4 lentelė Importas iš trečiųjų šalių 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Importas iš trečiųjų šalių Kiekis tonomis 9 078 11 560 11 273 11 556 Indeksas 100 127 124 127 Rinkos dalis 16 % 19 % 19 % 20 % Vidutinė kaina (EUR/t) 2 596 2 473 2 584 2 442 Indeksas 100 95 100 94 Šaltinis: Eurostatas

(72) Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo nuo maždaug 9 078 tonų 2011 m. iki maždaug 11 556 tonų per PTL, t. y. 27 %. Importas padidėjo daugiausia 2011–2012 m., po to importo apimtis iki PTL pabaigos išliko gana pastovi. Toks padidėjimas matyti ir pažvelgus į šių importuojamų produktų rinkos dalį – ji padidėjo nuo 16 % 2011 m. iki 19 % 2012 m., o vėliau išliko palyginti stabili ir tik šiek tiek padidėjo iki 20 % per PTL. Vidutinė importo kaina 2012 m. sumažėjo 5 %, o 2013 m. padidėjo 5 %. Per PTL ji vėl sumažėjo 6 %. Vidutiniškai šios kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.

(73) Per PTL produktai daugiausia importuoti iš Vietnamo, Kambodžos, Tailando ir Izraelio. Importas kito, kaip nurodyta toliau. 5 lentelė Importo iš kitų pagrindinių trečiųjų šalių apimtis (tonomis) Importo iš kiekvienos šalies apimtis 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Vietnamas 1 158 1 602 2 635 2 562 Indeksas 100 138 228 221 Kambodža 0 0 365 1 368 Indeksas 100 100 365 1 368 Tailandas 2 520 2 559 1 974 1 357 Indeksas 100 102 78 54 Izraelis 128 547 745 973 Indeksas 100 427 582 760 Šaltinis: Eurostatas

(74) Importo iš Vietnamo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padvigubėjo iki maždaug 2 562 tonų per PTL. Importo iš Tailando apimtis nuo 2011 m. gerokai sumažėjo (47 %) ir per PTL pasiekė 1 357 tonas. Galiausiai, importas iš Kambodžos ir Izraelio nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo iki atitinkamai 1 368 ir 973 tonų per PTL.

4.4. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1. Bendrosios pastabos

(75) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

(76) Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis. Duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir su atrinktais Sąjungos gamintojais susijusiais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai yra tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.

(77) Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų panaudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

(78) Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą. Su mikroekonominiais rodikliais susiję skaičiai pagrįsti tik patikrintais atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių duomenimis.

4.4.2. Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

(79) Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 6 lentelė Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Gamybos apimtis (tonomis) 53 797 54 951 54 572 48 868 Indeksas 100 102 101 90 Gamybos pajėgumai (tonomis) 184 220 164 220 164 220 164 220 Indeksas 100 89 89 89 Pajėgumų panaudojimas 29 % 33 % 33 % 29 % Šaltinis: prašymas

(80) Gamybos apimtis 2011–2013 m. buvo gana stabili, tačiau per PTL sumažėjo 10 % iki 48 868 tonų.

(81) 2011 m. 11 % sumažėję Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai nuo 2012 m. išliko 164 220 tonų. Pagal šios konkrečios pramonės įprastą praktiką ir ankstesniuose tyrimuose, nurodytuose 4 konstatuojamojoje dalyje, taikytą metodą pirmiau pateiktoje lentelėje nurodyti pajėgumai buvo pagrįsti teoriniais didžiausiais pajėgumais dirbant 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Tačiau faktiškai ši pramonė veikia tik 2 pamainas per parą, 5 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Todėl nurodyti pajėgumai nebūtinai tiksliai atspindi faktinius pajėgumus per PTL.

(82) Pajėgumų panaudojimas per PTL buvo nedidelio 29 % lygio. Pajėgumų panaudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki 33 %. 2012 m. ir 2013 m. Tai rodo, kad tais metais šiek tiek padidėjo gamybos apimtis. Kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje, nedidelį pajėgumų panaudojimo lygį iš dalies lėmė bendrų pajėgumų apskaičiavimo būdas.

4.4.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

(83) Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 7 lentelė Pardavimo apimtis ir rinkos dalis 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis) 44 030 40 399 40 797 37 121 Indeksas 100 92 93 84 Rinkos dalis 76 % 67 % 67 % 64 % Šaltinis: prašymas

(84) Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje 2012 m., palyginti su 2011 m., sumažėjo 8 %. Ji tik šiek tiek padidėjo 2013 m. ir per PTL vėl sumažėjo iki 37 121 tonų, t. y. bendra pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, palyginti su 2011 m.

(85) Sumažėjus Sąjungos pramonės pardavimui sumažėjo ir jos rinkos dalis – 12 procentinių punktų nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 76 % 2011 m. iki 64 % per PTL.

4.4.2.3. Užimtumas ir našumas

(86) Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį: 8 lentelė Užimtumas ir našumas 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Darbuotojų skaičius 1 092 1 006 962 947 Indeksas 100 92 88 86 Našumas (vienetais darbuotojui) 49 55 57 52 Indeksas 100 112 116 106 Šaltinis: prašymas

(87) Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius palaipsniui sumažėjo 14 % – nuo 1 092 darbuotojų 2011 m. iki 947 darbuotojų per PTL. Kadangi 2012 ir 2013 m. gamyba išliko to paties lygio, Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertintas kaip vieno darbuotojo išdirbis (tonomis) per metus, padidėjo atitinkamai 12 % ir 16 %, palyginti su 2011 m. Per PTL našumas sumažėjo dėl sumažėjusios gamybos, tačiau 6 % viršijo 2011 m. lygį.

4.4.3. Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1. Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

(88) Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 9 lentelė Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Vidutinė vieneto pardavimo bendroje Sąjungos rinkoje kaina (EUR/t) 2 774 2 902 2 808 2 892 Indeksas 100 105 101 104 Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t) 3 081 3 100 3 042 3 118 Indeksas 100 101 99 101 Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

(89) Pardavimo Sąjungoje kainos išliko palyginti stabilios ir būta tik nedidelių svyravimų. 2012 m. jos padidėjo 5 %, 2013 m. sumažėjo 4 % ir per PTL vėl padidėjo 3 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos iš viso padidėjo 4 % Vieneto gamybos sąnaudų tendencija buvo tokia pati, t. y. 2012 m. sąnaudos padidėjo, tada 2013 m. sumažėjo ir per PTL vėl padidėjo. Tačiau šie svyravimai buvo nedideli – tik nuo 1 iki 2 %. Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso padidėjo 1 %. Todėl dėl šiek tiek padidėjusių pardavimo kainų nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo Sąjungos gamintojų pelningumas, kuris vis tiek išliko neigiamas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 94 konstatuojamojoje dalyje.

4.4.3.2. Darbo sąnaudos

(90) Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 10 lentelė Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR) 53 347 54 409 55 868 55 715 Indeksas 100 102 105 104 Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

(91) Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Nuo 2011 m. iki PTL vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 4 % iki 55 715 EUR. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrovės sumažino darbuotojų skaičių 14 %, tačiau tai joms nepadėjo tiesiogiai sutaupyti, nes teko padengti su sutarčių nutraukimu susijusias išlaidas.

4.4.3.3. Atsargos

(92) Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 11 lentelė Atsargos 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) 6 657 6 851 6 807 5 749 Indeksas 100 103 102 86 Laikotarpio pabaigos atsargos kaip produkcijos procentinė dalis 22 % 21 % 29 % 21 % Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

(93) Laikotarpio pabaigos atsargos 2012 m. iš pradžių šiek tiek padidėjo, o po to nuo 2012 m. iki 2013 m. vėl sumažėjo 1 %, ir nuo 2013 m. iki PTL – 16 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso sumažėjo 14 %. Palyginti su gamybos lygiu laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2011 m. iki PTL sumažėjo 1 procentiniu punktu.

4.4.3.4. Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą

(94) Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 12 lentelė Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža 2011 m. 2012 m. 2013 m. PTL Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) – 11,2 % – 5,5 % – 8,3 % – 9,1 % Grynųjų pinigų srautas (EUR) – 7 791 330 – 518 192 – 2 540 656 – 1 790 761 Indeksas 100 1 504 307 435 Investicijos (EUR) 2 388 945 3 111 518 4 339 627 3 362 845 Indeksas 100 130 182 141 Investicijų grąža – 21,4 % – 18,8 % – 13,6 % – 15,3 % Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

(95) Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

(96) Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. 2011 m. pramonė patyrė – 11,2 % nuostolį, kuris 2012 m. sumažėjo iki – 5,5 %, o 2013 m. ir per PTL vėl padidėjo atitinkamai iki – 8,3 % ir – 9,1 %.

(97) Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Nepaisant pagerėjimo, ypač 2012 m., grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau buvo neigiamas.

(98) Investicijos toliau didėjo ir buvo skirtos gamybos proceso saugumui gerinti, energijos vartojimui mažinti ir konkurencingumui bei VVJD kokybei didinti. 2012 m. ir 2013 m. investicijos padidėjo, o per PTL vėl sumažėjo. Palyginti su 2011 m. investicijos padidėjo 30 % 2012 m., 82 % 2013 m. ir 41 % per PTL. Tačiau toks investicijų padidėjimas nelėmė teigiamos investicijų grąžos, kuri išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Ji svyravo nuo – 21,4 % 2011 m. iki – 15,3 % per PTL.

4.4.3.5. Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

(99) Per tyrimą nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršija de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

(100) Tačiau Sąjungos pramonė vis dar buvo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo, susijusio su importuojamomis Rusijos, Turkijos, Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD.

4.5. Išvada dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties

(101) Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis sumažėjo 9 %, o gamybos pajėgumai – 11 %. Sąjungos pramonė ir toliau turėjo didelių nuostolių per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nors padėtis šiek tiek pagerėjo, Sąjungos pramonės nuostoliai per PTL siekė – 9,1 %. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautas buvo nuolat neigiamas, o užimtumas sumažėjo maždaug 11 %. Taip pat pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 12 procentinių punktų.

(102) Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų padėtis šiek tiek pagerėjo – jos sumažėjo 14 %, o investicijos padidėjo 41 %. Tačiau investicijos buvo būtinos Sąjungos gamintojams, kad jie, be kita ko, galėtų konkuruoti rinkoje. Vien tik toks augimas nereiškia, kad nebuvo žalos, todėl jis turėtų būti vertinamas kaip vykdomo Sąjungos pramonės restruktūrizavimo dalis.

(103) Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5. ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

5.1. Numatomos importo apimties poveikis ir poveikis kainoms panaikinus priemones

(104) 57 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina tęstųsi.

(105) Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė per peržiūros tiriamąjį laikotarpį patyrė materialinę žalą, todėl, be kita ko, sumažėjo gamyba, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas ir toliau nebuvo gauta pelno, kaip nurodyta 101 konstatuojamojoje dalyje.

(106) Nepaisant didelių muitų, importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo ir Kinijos rinkos dalis padvigubėjo (žr. 65 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į tai, kad per PTL nustatyti dideli priverstinio kainų mažinimo skirtumai, spaudimas mažinti kainas Sąjungos rinkoje tebebuvo labai didelis.

(107) Be to, kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nepanaudoti Kinijos pajėgumai beveik tris kartus viršijo Sąjungos suvartojimą. Todėl, jei priemonės bus panaikintos, tikėtina, kad didelis nagrinėjamojo produkto kiekis pateks į Sąjungos rinką.

(108) Atsižvelgiant į buvusią ir dabartinę nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų kainų praktiką, manoma, kad ir toliau bus importuojama dempingo kainomis, todėl bus smarkiai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Importas dempingo kaina neabejotinai turėtų neigiamo poveikio Sąjungos pramonei. Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas, todėl Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai dar labiau pablogėtų. Šie importuojami produktai ir toliau užimtų rinkos dalį Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonės sąskaita. Dėl to Sąjungos pramonės pajėgumų panaudojimas, vienas svarbiausių veiksnių, lėmusių neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu, dar labiau sumažėtų.

(109) Todėl Komisija padarė išvadą, kad panaikinus galiojančias priemones, tikriausiai būtų daroma tolesnė žala Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.

6. SĄJUNGOS INTERESAI

(110) Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.

(111) Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

(112) Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo tęsimosi tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.

6.1. Sąjungos pramonės interesai

(113) Galiojančios antidempingo priemonės nesutrukdė importuoti į Sąjungą dempingo kaina ir Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė materialinę žalą.

(114) Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Pastangos racionalizuoti gamybos procesą ir padidinti konkurencingumą ir kokybę per PTL davė rezultatų – padidėjo našumas (6 %) ir sumažėjo gamybos pajėgumai (11 %). Tai taip pat buvo matyti iš investicijų (žr. 98 konstatuojamąją dalį). Be to, Sąjungos pramonės eksporto veiklos pelningumas kito teigiamai ir ji buvo konkurencinga trečiųjų šalių rinkose (nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų eksportas išaugo 10 %).

(115) Nustojus galioti priemonėms veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir dėl to dar labiau pablogėtų Sąjungos pramonės padėtis. Tikėtina, kad dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, būtų prarasta dar didesnė rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų panaudojimas ir apskritai dar labiau pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

(116) Todėl Komisija padarė išvadą, kad toliau taikant antidempingo priemones Kinijai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

6.2. Nesusijusių importuotojų ir naudotojų interesai

(117) Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo dvylika importuotojų, bet tik šeši pranešė apie VVJD importą iš nagrinėjamosios šalies. Atrinkti trys nesusiję importuotojai, kurie sudarė 15 % visos importo iš Kinijos apimties per PTL. Nagrinėjamasis produktas vidutiniškai sudarė tik apie 10 % viso jų pardavimo. Jų verslo veikla, susijusi su nagrinėjamuoju produktu, buvo pelninga. Atsižvelgiant į tai galiojančios priemonės neturėjo didelės įtakos patikrintiems importuotojams.

(118) Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importuotojai toliau dideliais kiekiais importavo nagrinėjamąjį produktą ir netgi padidino importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Dėl tų pačių priežasčių nepanašu, kad toliau taikant priemones jų ekonominė padėtis ateityje pablogėtų.

(119) Atliekant dabartinį tyrimą nė vienas naudotojas nebendradarbiavo ir nepranešė apie save. Tai, kad jie nebendradarbiavo, patvirtina pradinio tyrimo išvadas, kad VVJD sudaro labai mažą jų visų gamybos sąnaudų dalį ir kad dėl galiojančių priemonių jų konkurencingumas nesumažėjo.

6.3. Išvada dėl Sąjungos interesų

(120) Remdamasi pirmiau išdėstyta informacija Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, dėl kurių nebūtų galima pratęsti galiojančių antidempingo priemonių.

7. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

(121) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikroms importuojamoms Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

(122) Todėl importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamam produktui nustatytos priemonės turėtų būti toliau taikomos ir iš Taivano (14), Indonezijos (15), Šri Lankos (16) ir Filipinų (17) siunčiamam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės.

(123) Šis reglamentas atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1. Importuojamoms Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

Šalis Bendrovė Muito norma (%) Papildomi TARIC kodai Kinija Visos bendrovės 58,6 —

3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 27 d. Komisijos vardu Pirmininkas Jean-Claude JUNCKER

(1) OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2) 1996 m. kovo 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 584/96, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos, Kroatijos ir Tailando kilmės vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 84, 1996 4 3, p. 1).

(3) 2009 m. rugpjūčio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 803/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių (OL L 233, 2009 9 4, p. 1).

(4) 2003 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 964/2003, įvedantis galutinius antidempingo muitus tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Tailandas, bei siunčiamų iš Taivanio, nepaisant to, ar deklaruota jog kilmės šalis yra Taivanis, ar ne, importui (OL L 139, 2003 6 6, p. 1).

(5) 2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2052/2004, išplečiantis galutinio antidempingo muito, įvesto Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importuojamoms geležies arba plieno vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, taikymą geležies arba plieno vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurios yra siunčiamos iš Indonezijos, nepaisant to, ar nurodyta kilmės šalis Indonezija, ar ne (OL L 355, 2004 12 1, p. 4).

(6) 2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2053/2004, išplečiantis galutinių antidempingo muitų, įvestų Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui, taikymą vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, siunčiamų iš Šri Lankos, nepaisant to, ar deklaruota, kad kilmės šalis yra Šri Lanka, ar ne, importui (OL L 355, 2004 12 1, p. 9).

(7) 2006 m. balandžio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 655/2006, išplečiantis Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno importui nustatyto galutinio antidempingo muito taikymą vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno, įvežamų iš Filipinų, deklaruotų arba nedeklaruotų kaip Filipinų kilmės, importui (OL L 116, 2006 4 29, p. 1).

(8) 2013 m. sausio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 78/2013, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno (OL L 27, 2013 1 29, p. 1).

(9) 2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1283/2014, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 347, 2014 12 3, p. 17).

(10) OL C 297, 2014 9 4, p. 12.

(11) OL C 366, 2013 12 14, p. 35.

(12) OL C 295, 2014 9 3, p. 6.

(13) 2009 m. rugpjūčio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 803/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių (OL L 233, 2009 9 4, p. 1).

(14) Reglamentas (EB) Nr. 964/2003.

(15) Reglamentas (EB) Nr. 2052/2004.

(16) Reglamentas (EB) Nr. 2053/2004.

(17) Reglamentas (EB) Nr. 655/2006..