Aviacijos turbinų jėgainėse naudojamas distiliatas. Jam būdingos tos pačios distiliacijos ypatybės, t. y. 150–300 °C temperatūra (paprastai neviršijant 250 °C), o pliūpsnio temperatūra yra tokia pat kaip žibalo. Be to, jis turi ypatingų savybių (pvz., stingimo temperatūra), kurias nustato Tarptautinė oro transporto asociacija. Priskiriamos žibalo kompaundavimo sudedamosios dalys. Žibaliniai reaktyviniai degalai yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sumaišytus reaktyvinius biodegalus (žibalinių reaktyvinių degalų sudėtyje esančius reaktyvinius biodegalus) ir reaktyvinius ne biodegalus.

Kuro kiekis, per viršų su geležies rūda arba per apačioje esančius pūstuvus su karšto oro srautu patenkantis į aukštakrosnių talpyklas.

Nurodoma galia atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d. Įtraukiama tik elektros energijos gamybos įmonių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokų elektros energijos galia. Grynoji didžiausia elektros energijos galia – tai kiekvienos jėgainės grynosios didžiausios elektros energijos galios per nurodytą jėgainės eksploatavimo laikotarpį suma. Šių duomenų rinkimo tikslais laikoma, kad jėgainė eksploatuojama nuolat – faktiškai 15 ar daugiau valandų per dieną. Grynoji didžiausia galia – didžiausia galia darant prielaidą, kad tai vienintelė turima galia, kurią jėgainei veikiant visu pajėgumu galima nuolat tiekti (išleidimo į tinklą vietoje).

Nurodoma galia atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d. Įtraukiama tik elektros energijos gamybos įmonių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokų elektros energijos galia. Grynoji didžiausia elektros energijos galia turi būti nurodoma išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms. Grynoji didžiausia elektros energijos galia – tai kiekvienos jėgainės grynosios didžiausios elektros energijos galios per nurodytą jėgainės eksploatavimo laikotarpį suma. Šių duomenų rinkimo tikslais laikoma, kad jėgainė eksploatuojama nuolat – faktiškai 15 ar daugiau valandų per dieną. Grynoji didžiausia galia – didžiausia galia darant prielaidą, kad tai vienintelė turima galia, kurią jėgainei veikiant visu pajėgumu galima nuolat tiekti (išleidimo į tinklą vietoje).

Elektros energija laikoma importuota arba eksportuota, kai kertamos šalies politinės sienos, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas. Jei elektros energija per šalį siunčiama tranzitu, jos kiekis turėtų būti nurodomas ir kaip importas, ir kaip eksportas.

C PRIEDAS

ENERGETIKOS MĖNESINĖ STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama kas mėnesį renkamų energetikos statistinių duomenų aprėptis, vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnis, terminas ir pateikimo būdai.

Jei šiame priede terminai nepaaiškinti, taikomas A priedas.

Renkant visus šiame priede nurodytus duomenis, taikomos šios nuostatos:

a) ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – vienas kalendorinis mėnuo;

b) dažnumas: duomenys teikiami kas mėnesį;

c) pateikimo forma: pateikimo forma turi atitikti Eurostato nurodytą tinkamą keitimosi duomenimis standartą;

d) pateikimo būdas: duomenys perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą.

1. KIETASIS KURAS

1.1. Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje nustatoma, kokie duomenys turi būti teikiami apie toliau nurodytus produktus.

1.1.1. Juodosios akmens anglys

1.1.2. Rusvosios anglys

1.1.3. Durpės

1.1.4. Naftingieji skalūnai ir bitumingasis smėlis

1.1.5. Kokso krosnių koksas

1.2. Suvestinių rodiklių sąrašas

1.2.1. Pateikiami tokie juodųjų akmens anglių suvestiniai rodikliai:

1.2.1.1. Gamyba

1.2.1.2. Regeneruoti produktai

1.2.1.3. Importas

1.2.1.4. Importas iš ES nepriklausančių šalių

1.2.1.5. Eksportas

1.2.1.6. Visos ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esančios atsargos Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

1.2.1.7. Visos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esančios atsargos Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

1.2.1.8. Pristatymas pagrindinės veiklos gamintojams

1.2.1.9. Pristatymas kokso gamykloms

1.2.1.10. Pristatymas visai pramonei

1.2.1.11. Pristatymas geležies ir plieno pramonei

1.2.1.12. Kitas pristatymas (paslaugos, namų ūkiai ir t. t.) Juodųjų akmens anglių kiekis, pristatytas konkrečiai nenurodytiems sektoriams arba transformavimo, energetikos, pramonės ar transporto sritims nepriklausantiems sektoriams.

1.2.2. Pateikiami tokie rusvųjų anglių, durpių, naftingųjų skalūnų ir bitumingojo smėlio suvestiniai rodikliai:

1.2.2.1. Gamyba

1.2.2.2. Importas

1.2.2.3. Eksportas

1.2.2.4. Visos ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esančios atsargos Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

1.2.2.5. Visos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esančios atsargos Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

1.2.2.6. Durpės: vietoje viso atsargų kiekio ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje galima nurodyti atsargų pokyčius.

1.2.2.7. Pristatymas pagrindinės veiklos gamintojams

1.2.3. Pateikiami tokie kokso krosnių kokso suvestiniai rodikliai:

1.2.3.1. Gamyba

1.2.3.3. Importas

1.2.3.4. Importas iš ES nepriklausančių šalių

1.2.3.5. Eksportas

1.2.3.6. Visos ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esančios atsargos Tai gamintojų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

1.2.3.7. Visos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esančios atsargos Tai gamintojų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

1.2.3.8. Pristatymas geležies ir plieno pramonei

1.3. Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti kt (kilotonomis).

1.4. Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per 3 kalendorinius mėnesius nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

2. ELEKTROS ENERGIJA

2.1. Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje reglamentuojamas duomenų apie elektros energiją teikimas.

2.2. Suvestinių rodiklių sąrašas

Pateikiami tokie elektros energijos suvestiniai rodikliai:

2.2.1. Grynoji elektros energijos gamyba branduolinėse jėgainėse

2.2.2. Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant anglis

2.2.3. Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant naftą

2.2.4. Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant dujas

2.2.5. Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant degiuosius atsinaujinančiuosius energijos išteklius (pvz., kietąjį biokurą, biodujas, skystuosius biodegalus, atsinaujinančiąsias komunalines atliekas)

2.2.6. Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant kitą neatsinaujinantįjį degųjį kurą (pvz., neatsinaujinančiąsias pramonines ir komunalines atliekas)

2.2.7. Grynoji elektros energijos gamyba tik hidroenergijos gamybos įmonėse

2.2.8. Grynoji elektros energijos gamyba mišriose hidroenergijos gamybos įmonėse

2.2.9. Grynoji elektros energijos gamyba tik hidroakumuliacinėse elektrinėse

2.2.10. Grynoji elektros energijos gamyba sausumoje esančiose vėjo jėgainėse

2.2.11. Grynoji elektros energijos gamyba jūroje esančiose vėjo jėgainėse

2.2.12. Grynoji elektros energijos gamyba saulės fotovoltų energijos jėgainėse

2.2.13. Grynoji elektros energijos gamyba saulės šiluminės energijos jėgainėse

2.2.14. Grynoji elektros energijos gamyba geoterminės energijos jėgainėse

2.2.15. Grynoji elektros energijos gamyba naudojant kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius (pvz., potvynių, bangų, vandenyno energiją ir kitus nedegius atsinaujinančiuosius energijos išteklius)

2.2.16. Grynoji elektros energijos gamyba nenurodytos kilmės energijos jėgainėse

2.2.17. Importas

2.2.17.1. Iš jo: iš ES

2.2.18. Eksportas

2.2.18.1. Iš jo: į ES

2.2.19. Hidroakumuliacijai sunaudota elektros energija

2.3. Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti GWh (gigavatvalandėmis).

2.4. Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per 3 kalendorinius mėnesius nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

3. NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI

3.1. Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, renkami visų A priedo 3.4 dalyje „NAFTA (žalia nafta ir naftos produktai)“ išvardytų energetikos produktų duomenys.

Kategorijoje „Kiti produktai“ nurodomas ne tik A priedo 3.4 dalyje apibrėžtas kiekis, bet ir vaitspirito ir SBP, tepalų, bitumo ir parafino kiekis; šie produktai negali būti nurodomi atskirai.

3.2. Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, toliau nurodyti suvestiniai rodikliai teikiami visų ankstesniame punkte nurodytų energetikos produktų atžvilgiu.

3.2.1. ŽALIOS NAFTOS, NGL, NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ ŽALIAVOS, PRIEDŲ IR KITŲ ANGLIAVANDENILIŲ TIEKIMAS

Toliau nurodyti suvestiniai rodikliai teikiami tik žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavos, priedų ir (arba) oksigenatų, biodegalų ir kitų angliavandenilių atžvilgiu.

3.2.1.1. Vietos gamyba (netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams)

3.2.1.2. Gavimas iš kitų šaltinių (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai)

3.2.1.3. Grąžintas kiekis

Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Tai paprastai šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

3.2.1.4. Perkelti produktai

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

3.2.1.5. Importas

3.2.1.6. Eksportas

Pastaba dėl importo ir eksporto. Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios naftos ir NGL kilmė nurodoma pagal pirminę kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai nurodomi pagal paskutinę išsiuntimo šalį. Įtraukiami visi dujų kondensatai (pvz., SND), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.

3.2.1.7. Tiesioginis naudojimas

3.2.1.8. Atsargų pokyčiai

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius.

3.2.1.9. Faktinė naftos perdirbimo gamyklų apkrova

Tai bendras naftos kiekis (įskaitant kitus angliavandenilius ir priedus), kuris faktiškai pateko į naftos perdirbimo procesą (naftos perdirbimo gamykloms patiektas kiekis).

3.2.1.10. Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai

Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios naftos perdirbimo gamyklų produkcijos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garavimo distiliuojant. Nuostoliai nurodomi kaip teigiamas dydis. Galimas tūrio, bet ne svorio padidėjimas.

3.2.2. NAFTOS PRODUKTŲ TIEKIMAS

Pateikiami tokie žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo dujų, etano, SND, pirminio benzino, biobenzino, ne biobenzino, aviacinio benzino, benzininių reaktyvinių degalų, reaktyvinių biodegalų, reaktyvinių ne biodegalų, kito žibalo, biodyzelino, ne biogazolio ir (arba) ne biodyzelino, mažai sieringo mazuto, sieringo mazuto, naftos kokso ir kitų produktų suvestiniai rodikliai:

3.2.2.1. Pirminio produkto gavimas

3.2.2.2. Bendroji naftos perdirbimo gamyklų produkcija (netaikoma žaliai naftai ir NGL)

3.2.2.3. Perdirbti produktai (netaikoma žaliai naftai ir NGL)

3.2.2.4. Naftos perdirbimo gamyklų kuras (netaikoma žaliai naftai ir NGL)

A priedo 2.3 dalis. Energetikos sektorius – naftos perdirbimo gamyklos; Įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose sunaudotas kuras, skirtas parduodamai elektrai ir šilumai gaminti.

3.2.2.5. Importas (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai)

3.2.2.6. Eksportas (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai)

Pastaba. Taikoma 3.2.1 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto.

3.2.2.7. Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas (netaikoma žaliai naftai ir NGL)

3.2.2.8. Produktų perkėlimai

3.2.2.9. Perkelti produktai (netaikoma žaliai naftai ir NGL)

3.2.2.10. Atsargų pokyčiai (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai)

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius.

3.2.2.11. Faktinis bendrasis vidaus pristatymas

Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai.

3.2.2.11.1. Tarptautinė aviacija (taikoma tik aviaciniam benzinui, benzininiams reaktyviniams degalams, reaktyviniams biodegalams, reaktyviniams ne biodegalams)

3.2.2.11.2. Pagrindinės veiklos gamintojų jėgainės

3.2.2.11.3. Keliai (taikoma tik SND)

3.2.2.11.4. Vidaus laivyba ir geležinkeliai (taikoma tik biodyzelinui, ne biogazoliui ir (arba) ne biodyzelinui)

3.2.2.12. Naftos chemija

3.2.2.13. Grąžinimas į naftos perdirbimo gamyklas (netaikoma žaliai naftai ir NGL)

3.2.3. IMPORTAS PAGAL KILMĖS ŠALĮ – EKSPORTAS PAGAL PASKIRTIES ŠALĮ

Nurodomas importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taikoma 3.2.1 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto.

3.2.4. ATSARGŲ KIEKIS

Privaloma nurodyti toliau pateiktų visų energetikos produktų, įskaitant priedus ir (arba) oksigenatus, bet išskyrus naftos perdirbimo dujas, atsargas ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje.

3.2.4.1. Šalies teritorijoje esančios atsargos

Atsargos, laikomos šiose vietose: naftos perdirbimo gamyklų cisternose, laivų krovinių terminaluose, vamzdynų cisternose, baržose ir pakrančių tanklaiviuose (kai išvykimo uostas ir atvykimo uostas yra toje pačioje šalyje), valstybės narės uosto tanklaiviuose (jei jų krovinys iškraunamas uoste), žemyniniuose laivų bunkeriuose. Neįtraukiamos naftos atsargos, laikomos vamzdynuose, geležinkelių cisternose, automobilinėse cisternose, jūrų laivų bunkeriuose, degalinėse, mažmeninėse parduotuvėse ir jūros bunkeriuose.

3.2.4.2. Pagal dvišalius Vyriausybių susitarimus kitoms šalims laikomos atsargos

Šalies teritorijoje esančios atsargos, kurios priklauso kitai šaliai, garantuojant teisę jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių susitarimus.

3.2.4.3. Atsargos, kurių užsienio paskirties šalis yra žinoma

Į 3.2.4.2 punktą neįtrauktos šalies teritorijoje laikomos atsargos, kurios priklauso kitai šaliai ir yra jai skirtos. Šios atsargos gali būti laisvojoje zonoje arba už jos ribų.

3.2.4.4. Kitos atsargos, laikomos laisvosiose zonose

Įtraukiamos atsargos, kurios nėra nurodytos 3.2.4.2 arba 3.2.4.3 punktuose, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas.

3.2.4.5. Pagrindinių vartotojų turimos atsargos

Įtraukiamos atsargos, kurias kontroliuoja valdžios sektorius. Ši apibrėžtis netaikoma kitoms vartotojų atsargoms.

3.2.4.6. Uostuose esančiuose arba prisišvartavusiuose atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos

Atsargos, nepaisant to, ar buvo atliktas muitinis įforminimas. Šiai kategorijai nepriskiriamos atvirose jūrose esančių laivų atsargos.

Įtraukiama pakrančių tanklaiviuose laikoma nafta, jei tanklaivių išvykimo ir atvykimo uostai yra toje pačioje šalyje. Jei atvykstantys laivai iškrauna krovinį ne viename uoste, nurodyti tik tą kiekį, kuris buvo iškrautas duomenis teikiančioje šalyje.

3.2.4.7. Šalies teritorijoje valdžios sektoriaus laikomos atsargos

Įtraukiamos šalies teritorijoje valdžios sektoriaus laikomos nekarinės atsargos, kurios priklauso valdžios sektoriui ir yra jo kontroliuojamos ir laikomos išskirtinai nenumatytiems atvejams.

Neįtraukiamos valstybinių naftos bendrovių arba elektros įmonių atsargos arba pagal valdžios sektoriaus užsakymą naftos bendrovių tiesiogiai laikomos atsargos.

3.2.4.8. Atsargų laikymo organizacijų šalies teritorijoje laikomos atsargos

Valstybinių ir privačių bendrovių, įsteigtų atsargoms laikyti tik nenumatytiems atvejams, laikomos atsargos.

Neįtraukiamos privačiose bendrovėse laikomos privalomosios atsargos.

3.2.4.9. Visos kitos atsargos, laikomos šalies teritorijoje

Visos kitos atsargos, kurios atitinka 3.2.4.1 punkto sąlygas.

3.2.4.10. Pagal dvišalius Vyriausybių susitarimus užsienyje laikomos atsargos

Duomenis teikiančiai šaliai priklausančios, tačiau kitoje šalyje laikomos atsargos, garantuojant teisę jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių susitarimus.

3.2.4.10.1. Iš jų: valdžios sektoriaus atsargos

3.2.4.10.2. Iš jų: atsargų laikymo organizacijos atsargos

3.2.4.10.3. Iš jų: kitos atsargos

3.2.4.11. Užsienyje laikomos atsargos, kurios galiausiai skirtos importo atsargoms

Į 10 kategoriją neįtrauktos atsargos, kurios priklauso duomenis teikiančiai valstybei, tačiau iki importo laikomos kitoje valstybėje.

3.2.4.12. Kitos atsargos, laikomos laisvosiose zonose

Kitos šalies teritorijoje esančios atsargos, kurios nėra įtrauktos į pirmiau minėtas kategorijas.

3.2.4.13. Vamzdynų užpildas

Vamzdynuose esanti nafta (žalia nafta ir naftos produktai), būtina srovei vamzdynuose palaikyti.

Be to, privaloma pateikti pagal atitinkamas šalis suskirstytus kiekio duomenis:

3.2.4.13.1. ataskaitinio laikotarpio pabaigoje kitoms šalims pagal oficialius susitarimus laikomos atsargos, pagal gavėją,

3.2.4.13.2. ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pagal oficialius susitarimus kitoms šalims laikomos atsargos, iš jų – pateikiamos pagal reikalavimą, pagal gavėją,

3.2.4.13.3. ataskaitinio laikotarpio pabaigoje turimos atsargos, kurių užsienio paskirties šalis yra žinoma, pagal gavėją,

3.2.4.13.4. ataskaitinio laikotarpio pabaigoje užsienyje pagal oficialius susitarimus laikomos atsargos, pagal vietovę,

3.2.4.13.5. ataskaitinio laikotarpio pabaigos kitoms šalims pagal oficialius susitarimus laikomos atsargos, iš jų – pateikiamos pagal reikalavimą, pagal vietovę,

3.2.4.13.6. ataskaitinio laikotarpio pabaigoje užsienyje laikomos atsargos, kurių galutinė paskirtis – importas į duomenis teikiančią šalį, pagal vietovę.

Atsargos ataskaitinio laikotarpio pradžioje reiškia atsargas, turimas paskutinę mėnesio prieš ataskaitinį mėnesį dieną. Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje reiškia atsargas, turimas paskutinę ataskaitinio mėnesio dieną.

3.3. Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti kt (kilotonomis).

3.4. Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per 55 dienas nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

3.5. Geografinės pastabos

Tik statistinės atskaitomybės tikslais A priedo 1 skyriaus paaiškinimai taikomi su šiomis konkrečiomis išimtimis: Šveicarija, įskaitant Lichtenšteiną.

4. GAMTINĖS DUJOS

4.1. Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje reglamentuojamas duomenų apie gamtines dujas teikimas.

4.2. Suvestinių rodiklių sąrašas

Pateikiami tokie gamtinių dujų suvestiniai rodikliai:

4.2.1. VIETOS GAMYBA

Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija išgryninus ir pašalinus NGL (gamtinių dujų kondensatus) ir sierą. Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytų, išleistų arba deglo sudegintų dujų kiekis. Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis; kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse.

4.2.2. IMPORTAS (ĮVEŽIMAS)

4.2.3. EKSPORTAS (IŠVEŽIMAS)

Pastaba dėl importo ir eksporto. Nurodykite visą gamtinių dujų tūrį, kuris buvo fiziškai perduotas per šalies politines sienas, nepaisydami to, ar buvo atliktas muitinis įforminimas. Įtraukiami per jūsų šalį tranzitu vežami kiekiai; tranzitu vežami kiekiai turėtų būti įtraukiami kaip importas ir kaip eksportas. Į suskystintų gamtinių dujų importą turėtų būti įtraukiama tik sausa tinkama parduoti produkcija, įskaitant kiekius, savoms reikmėms sunaudotus per pakartotinio dujinimo procesus. Per pakartotinio dujinimo procesus savoms reikmėms sunaudoti kiekiai turėtų būti nurodyti skiltyje „Gamtinių dujų pramonės naudojimas savo reikmėms ir nuostoliai“ (žr. 4.2.11 punktą). Dujų kondensatai (pvz., SND), susidarę per importuotų SGD pakartotinio dujinimo procesą, turėtų būti nurodomi skiltyse „Gavimas iš kitų šaltinių“ ir „Kiti angliavandeniliai“, kaip nustatyta šio priedo 3 dalyje („NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI“).

4.2.4. ATSARGŲ POKYČIAI

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius.

4.2.5. FAKTINIS BENDRASIS VIDAUS PRISTATYMAS

Šiai kategorijai priskiriamos į vidaus rinką pristatytos tinkamos parduoti dujos, įskaitant dujų pramonėje šildymui ir savo įrangos eksploatavimui sunaudotą dujų kiekį (t. y. sunaudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamyklose); taip pat turėtų būti įtraukti perdavimo ir paskirstymo nuostoliai.

4.2.6. ATASKAITINIO LAIKOTARPIO PRADŽIOJE ŠALIES TERITORIJOJE ESANTIS ATSARGŲ KIEKIS

4.2.8. ATASKAITINIO LAIKOTARPIO PABAIGOJE ŠALIES TERITORIJOJE ESANTIS ATSARGŲ KIEKIS

4.2.9. ATASKAITINIO LAIKOTARPIO PRADŽIOJE UŽSIENYJE ESANTIS ATSARGŲ KIEKIS

4.2.10. ATASKAITINIO LAIKOTARPIO PABAIGOJE UŽSIENYJE ESANTIS ATSARGŲ KIEKIS

Pastaba dėl atsargų kiekio: įtraukiamos gamtinės dujos, laikomos dujiniu ir skystu pavidalu.

4.2.11. GAMTINIŲ DUJŲ PRAMONĖS NAUDOJIMAS SAVOMS REIKMĖMS IR NUOSTOLIAI

Savoms reikmėms dujų pramonėje šildymui ir įrangos eksploatavimui naudojamų dujų kiekis (t. y. naudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamyklose); įtraukiami perdavimo ir paskirstymo nuostoliai.

4.2.12. IMPORTAS (ĮVEŽIMAS) PAGAL KILMĖS ŠALĮ IR EKSPORTAS (IŠVEŽIMAS) PAGAL PASKIRTIES ŠALĮ

Nurodomas importas (įvežimas) pagal kilmės šalį ir eksportas (išvežimas) pagal paskirties šalį. Taikoma 4.2.3 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto. Nurodomas tik importas į kaimyninę šalį arba šalį, su kuria turima tiesioginė vamzdyno jungtis, ir eksportas iš tokios šalies, taip pat, kai tai susiję su SGD, importas iš šalies, dujas pakraunant į transportinį laivą, arba eksportas į tokią šalį.

4.3. Matavimo vienetai

Kiekis turi būti nurodomas dviem matų vienetais:

4.3.1. fiziniu kiekiu, išreikštu mln. m3 (milijonais kubinių metrų), darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa),

4.3.2. energijos kiekiu, išreikštu TJ (teradžauliais), grindžiamu viršutiniu šilumingumu.

4.4. Galutinis duomenų pateikimo terminas

Per 55 dienas nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.