Oficialusis leidinys L 357 , 31/12/2002 p. 0001 - 0071



Komisijos Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 2002 m. gruodžio 23 d. nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles TURINYS PIRMA DALIS Bendrosios nuostatos I ANTRAŠTINĖ DALI Objektas II ANTRAŠTINĖ DALIS Biudžeto principai 1 SKYRIUS Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai 2 SKYRIUS Metinio periodiškumo principai 3 SKYRIUS (Finansinio reglamento 4 skyrius) Apskaitos vieneto principas 4 SKYRIUS (Finansinio reglamento 5 skyrius) Universalumo principas 5 SKYRIUS (Finansinio reglamento 6 skyrius) Reikalavimų principai 6 SKYRIUS (Finansinio reglamento 7 skyrius) Gero finansų valdymo principas 7 SKYRIUS (Finansinio reglamento 8 skyrius) Skaidrumo principas III ANTRAŠTINĖ DALIS Biudžeto sudarymas ir struktūra 1 SKYRIUS Biudžeto sudarymas 2 SKYRIUS Biudžeto struktūra ir pateikimas IV ANTRAŠTINĖ DALIS Biudžeto vykdymas 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 2 SKYRIUS Biudžeto vykdymo metodai 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 2 skirsnis Specialiosios nuostatos 3 SKYRIUS Finansiniai pareigūnai 1 skirsnis Apskaitos pareigūnų teisės ir pareigos 2 skirsnis Leidimus išduodantis pareigūnas 3 skirsnis Apskaitos pareigūnas 4 skirsnis Avansinių lėšų administratorius 4 SKYRIUS Finansų pareigūnų atsakomybė 1 skirsnis Bendrosios taisyklės 2 skirsnis Įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams taikomos taisyklės 5 SKYRIUS Įplaukų operacijos 1 skirsnis Nuosavi ištekliai 2 skirsnis Gautinų sumų sąmata 3 skirsnis Gautinų sumų nustatymas 4 skirsnis Įgaliojimas išieškoti skolą 5 skirsnis Išieškojimas 6 SKYRIUS Išlaidų operacijos 1 skirsnis Išlaidų paskirties nustatymas 2 skirsnis Išlaidų patvirtinimas 3 skirsnis Leidimas išmokėjimams 4 skirsnis Išlaidų apmokėjimas 5 skirsnis Išlaidų operacijų terminai 7 SKYRIUS IT sistemos 8 SKYRIUS Vidaus auditorius V ANTRAŠTINĖ DALIS Viešieji pirkimai 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 skirsnis Taikymo sritis ir konkursų nugalėtojų nustatymo principai 2 skirsnis Skelbimas 3 skirsnis Viešųjų pirkimų procedūros 4 skirsnis Garantijos ir kontrolė 2 SKYRIUS Nuostatos, taikomos sutartims, kurias Bendrijos institucijos sudaro savo pačių sąskaita VI ANTRAŠTINĖ DALIS Dotacijos 1 SKYRIUS Taikymo sritis 2 SKYRIUS Dotacijų skyrimo principai 3 SKYRIUS Dotacijos skyrimo procedūra 4 SKYRIUS Dotacijos išmokėjimas ir kontrolė 5 SKYRIUS Įgyvendinimas VII ANTRAŠTINĖ DALIS Sąskaitų pateikimas ir apskaita 1 SKYRIUS Sąskaitų pateikimas 2 SKYRIUS (Finansinio reglamento 3 skyrius) Apskaita 1 skirsnis Sąskaitų organizacinė struktūra 2 skirsnis Apskaitos žurnalai 3 skirsnis Sąskaitų planas 4 skirsnis Registravimas 5 skirsnis Suderinimas ir tikrinimas 6 skirsnis Biudžetinės sąskaitos 3 SKYRIUS (Finansinio reglamento 4 skyrius) Turto inventoriniai sąrašai ANTRA DALIS Specialiosios nuostatos I ANTRAŠTINĖ DALIS (Finansinio reglamento II antraštinė dalis) Struktūriniai fondai II ANTRAŠTINĖ DALIS (Finansinio reglamento III antraštinė dalis) Moksliniai tyrimai III ANTRAŠTINĖ DALIS (Finansinio reglamento IV antraštinė dalis) Išorės veikla 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 2 SKYRIUS Veiklos įgyvendinimas 3 SKYRIUS Viešieji pirkimai 4 SKYRIUS Dotacijos 5 SKYRIUS Avansinės sąskaitos ir inventoriniai sąrašai IV ANTRAŠTINĖ DALIS (Finansinio reglamento V antraštinė dalis) Europos įstaigos V ANTRAŠTINĖ DALIS (Finansinio reglamento VI antraštinė dalis) Administraciniai asignavimai TREČIA DALIS Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos I ANTRAŠTINĖ DALIS Pereinamojo laikotarpio nuostatos II ANTRAŠTINĖ DALIS Baigiamosios nuostatos EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [1], ypač į jo 183 straipsnį, pasitarusi su Europos Parlamentu, Taryba, Europos Bendrijų Teisingumo Teismu, Audito Rūmais, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Regionų komitetu, ombudsmenu ir Europos duomenų apsaugos prižiūrėtoju, kadangi: (1) Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau − "finansinis reglamentas") nuostatos buvo supaprastintos taip, kad reglamentas apsiribotų pagrindiniais principais ir apibrėžimais, susijusiais su Europos Bendrijų bendrojo biudžeto (toliau − "biudžetas") sudarymu, vykdymu ir kontrole. (2) Todėl šios įgyvendinimo taisyklės turėtų ne tik papildyti finansinio reglamento nuostatas, kuriose aiškiai nurodomos įgyvendinimo taisyklės, bet ir nuostatas, kurių taikymui būtina iš anksto nustatyti įgyvendinimo priemones. Aiškumo sumetimais būtina pakeisti 1993 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentą (Euratomas, EAPB, EB) Nr. 3418/93, nustatantį išsamias 1977 m. gruodžio 21 d. finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles [2] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1687/2001 [3]. (3) Kad sektorių taisyklės neprieštarautų finansiniame reglamente išdėstytiems biudžeto principams, turėtų būti sudarytas visų reglamentuojančių dokumentų, susijusių su biudžeto vykdymu, inventorinis sąrašas ir numatyta, kad Komisija tą sąrašą parengtų ir pateiktų biudžeto valdymo institucijai. (4) Kalbant apie biudžeto principus, ypač apie vieningumo principą, reikalavimas, kad būtų nurodytos palūkanos už išankstinį finansavimą, kurias reikia grąžinti biudžetui, reiškia, kad turi būti nurodytos bet kokios išankstinio finansavimo sumos, kurios išlieka Bendrijų turtu. Tokios išankstinio finansavimo sumos išlieka institucijos turtu, jei pagrindinis teisės aktas, apibrėžtas finansinio reglamento 49 straipsnyje, nenumato kitaip, ir jei jos nėra išmokėtos pagal pirkimų sutartį arba institucijų darbuotojams ar nariams, arba valstybėms narėms. Ši taisyklė turėtų būti suformuluota, atsižvelgiant į valdymo tipą (tiesioginį ar netiesioginį centralizuotą valdymą ir pasidalytą valdymą). Ji netaikoma jungtiniam valdymui, nes tokiais atvejais Bendrijos lėšos būna sujungtos su tarptautinės organizacijos lėšomis. Kai išankstinio finansavimo sumos, kurios išlieka Bendrijos turtu, duoda palūkanas, šios palūkanos turi būti sumokėtos į biudžetą, priskiriant jas įvairioms įplaukoms. (5) Laikantis metinio periodiškumo principo svarbu išaiškinti metinių asignavimų prasmę ir įsipareigojimų procedūros, kurią užbaigus iki gruodžio 31 d., galima į kitus metus perkelti asignavimus įsipareigojimams, kuriuos bus privalu panaudoti iki kitų finansinių metų kovo 31 d., parengiamąsias stadijas. (6) Laikantis apskaitos vieneto principo, turėtų būti nurodyti taikytini euro ir kitų valiutų, kurių reikia pinigų srautų ir sąskaitų valdymui, kursai. (7) Taikant nukrypimus nuo universalumo principo, turėtų būti nurodyta, kaip biudžete turi būti traktuojamos asignuotos įplaukos, ypač valstybių narių arba trečiųjų šalių indėliai į tam tikras Bendrijos programas, ir nustatytos išlaidų bei įplaukų tarpusavio įskaitymo ribos. (8) Laikantis konkretumo principo turėtų būti tiksliai apibrėžta, kaip apskaičiuojamas asignavimų, kuriuos institucijoms leidžiama perkelti, naudojantis joms suteikta autonomija, procentas, ir turėtų būti numatyta nuostata, kad biudžeto valdymo institucijai būtina teikti išsamią informaciją, smulkiai paaiškinant tokių perkėlimų prašymus, kurie jai turi būti pateikti. (9) Laikantis gero valdymo principo, būtina nurodyti programų ir įvairios veiklos ex ante, tarpinio ir ex post vertinimo tikslus, kaip dažnai tokie vertinimai turi būti atliekami ir kokia informacija turi būti pateikta teisinėje finansinėje ataskaitoje. (10) Sudarant ir pateikiant biudžetą, būtina nustatyti bendro įvado į biudžetą turinį, darbo dokumentus, kuriais yra paremtas biudžetas, ir biudžeto paaiškinimus, siekiant užtikrinti, kad biudžeto valdymo institucija būtų išsamiai informuota. Pateikiant naująjį veikla paremtą biudžetą (VPB), taip pat turėtų būti apibrėžti ir suklasifikuoti administraciniai asignavimai. (11) Įgyvendinant biudžetą, tikslinga pirma paaiškinti, kokios formos gali būti pagrindiniai teisės aktai Bendrijos srityje ir srityse, kurioms taikoma Europos Sąjungos sutartis. Turėtų būti nustatytos didžiausios asignavimo sumos, kurias galima išleisti parengiamiesiems veiksmams ir bandomosioms schemoms, nesant pagrindinio teisės akto, ir turėtų būti išvardytos sutarčių nuostatos, kurios Komisijai suteikia konkrečius įgaliojimus. (12) Taip pat turėtų būti apibrėžti aktai, kurie gali sukelti interesų konfliktą, ir kartu turėtų būti apibrėžta procedūra, kurios tokiais atvejais reikia laikytis. (13) Taikant įvairius biudžeto vykdymo metodus, turėtų būti nustatyta, kad tais atvejais, kai Komisija savo departamentuose biudžeto tiesiogiai nevykdo, ji pirma privalo įsitikinti, kad subjektai, kuriems ji planuoja pavesti biudžeto vykdymo užduotis, turi valdymo procedūras ir kontrolės bei apskaitos sistemas, kurios yra pakankamos ir kurios atitinka gero finansų valdymo reikalavimus. (14) Taikant netiesioginį centralizuotą valdymą, tai yra, vykdomosioms žinyboms arba pagal Bendrijos teisę reglamentuojamoms struktūroms, arba nacionalinėms viešojo sektoriaus struktūroms, arba struktūroms, teikiančioms viešąsias paslaugas, Komisijos pavestą valdymą, taip pat būtina nustatyti tokio įgaliojimų pavedimo sistemą ir jos įgyvendinimo priemones pavedimo aktu ar susitarimu. Vykdomosios žinybos, kurios lieka Komisijos kontrolėje, turėtų būti pripažintos kaip leidimus Bendrijos biudžeto vykdymui tos institucijos pavedimu išduodantys pareigūnai. Kai biudžeto vykdymo veiksmus turi atlikti nacionalinės institucijos, jos turėtų pateikti pakankamas finansines garantijas ir turėtų būti parenkamos skaidriai, ekonomiškai atlikus analizę, rodančią, kodėl valdymas yra pavedamas tokiai institucijai. Prieš perduodama įgaliojimus nacionalinėms institucijoms, Komisija turėtų susipažinti su atitinkamo komiteto nuomone, vadovaudamasi pagrindiniu teisės aktu dėl atitinkamų asignavimų vykdymo. Privatinės teisės subjektai, atliekantys parengiamąsias ar pagalbines užduotis Komisijos vardu, turėtų būti parenkami, taikant pirkimų procedūras. (15) Taikant pasidalytą valdymą su valstybėmis narėmis arba decentralizuotą valdymą su trečiosiomis šalimis, sąskaitų patvirtinimo procedūrų stadijos ir tikslai turėtų būti nustatyti, nepažeidžiant specifinių nuostatų atitinkamuose sektorių reglamentuose. (16) Galiausiai, taikant jungtinį valdymą, turėtų būti aiškiai pasakyta, jog nereikia nurodyti kiekvieno donoro indėlio dalies į kiekvieną išlaidų tipą, bet subsidijuojama veikla vis dėlto turi būti išsamiai kontroliuojama; turėtų būti įvardytos tarptautinės organizacijos, kurios turi teisę taikyti šio tipo valdymą. (17) Dėl finansinių veikėjų vaidmens reikia pasakyti, kad finansų valdymo reforma, kartu atsisakant centralizuotos ex ante kontrolės, padidina leidimus išduodančių pareigūnų atsakomybę visose įplaukų ir išlaidų operacijose, įskaitant ir vidaus kontrolės sistemas. Ateityje biudžeto valdymo institucijai turėtų pranešama apie pavedimu leidimus išduodančio pareigūno paskyrimą arba šių jo pareigų nutraukimą. Dėl to taip pat turėtų būti nustatytos užduotys, atsakomybė ir procedūrų principai, kurių reikia laikytis. Ex ante kontrolės sutarptautinimas reikalauja visų pirma aiškiai skirti užduotis, susijusias su biudžeto vykdymo operacijų pradžia, ir užduotis, susijusias su tokių operacijų tikrinimu. Be to, kiekviena institucija turėtų priimti už ex ante ir ex post patikrinimus atsakingiems darbuotojams taikomą profesionalių normų kodeksą. Po to turėtų būti numatytas atsiskaitymas už prisiimtą atsakomybę institucijai teikiamoje metinėje ataskaitoje, kurioje inter alia turi būti pateikti ex post patikrinimų rezultatai; taip pat turėtų būti numatytos priemonės, kaip saugoti pirminius dokumentus, susijusius su atliktomis operacijomis. Galiausiai apie visas įvairias derybų dėl viešųjų konkurso laimėtojų formas, kadangi jos sudaro nukrypimus, turėtų būti pateikta speciali ataskaita institucijai ir komunikatas biudžeto valdymo institucijai. (18) Siekiant aiškiai apibrėžti atsakomybę, taip pat turėtų būti tiksliai apibrėžtos apskaitos pareigūno užduotys bei pareigos, susijusios su apskaitos sistemomis, iždo valdymu, banko sąskaitų tvarkymu ir trečiosios šalies bylomis. Taip pat turėtų būti nustatytos apskaitos pareigūno pareigų nutraukimo priemonės. (19) Taip pat turėtų būti nustatytos avansinių sąskaitų naudojimo sąlygos, t. y. valdymo sistema, kuri sudaro įprastos biudžeto procedūros išimtį, ir turėtų būti nustatytos smulkių išlaidų administratorių, leidimus duodančio pareigūno bei apskaitos pareigūno užduotys ir pareigos, susijusios su avansinių sąskaitų kontrole. Biudžeto valdymo institucijai turėtų būti pranešama apie visus paskyrimus ir pareigų nutraukimus. (20) Apibrėžus kiekvieno finansų veikėjo užduotis ir pareigas, finansiniai veikėjai atsako tik vadovaujantis sąlygomis, kurios yra nustatytos Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatuose ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygose. Tačiau kiekvienoje institucijoje turėtų būti tinkamai sudaryta nauja specializuota finansinių pažeidimų komisija, kuri turėtų nustatyti, ar yra įvykę finansinio pobūdžio pažeidimai. Taip pat turėtų būti nustatyta procedūra, pagal kurią leidimus išduodantis pareigūnas gali prašyti patvirtinti instrukciją ir taip būti atleistas nuo atsakomybės. (21) Įplaukų srityje, išskyrus specialų nuosavų išteklių atvejį, kuriam taikomas 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantis Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos [4], būtina nurodyti užduotis ir kontrolę, už kurią atsako leidimus išduodantys pareigūnai įvairiais procedūros etapais: vertinimo būdu nustatytų gautinų sumų nustatymas ir po to jų išieškojimo tvarka; debetinio rašto, pranešančio skolininkui, kad yra nustatyta gautina suma, išsiuntimas; bet kurių gautinų nesumokėtų palūkanų apskaičiavimas; ir galiausiai, prireikus, sprendimas atsisakyti kokios nors teisės, vadovaujantis kriterijais, kurie užtikrina, jog yra laikomasi gero finansų valdymo. Taip pat turėtų būti nustatytas apskaitos pareigūno vaidmuo renkant įplaukas ir suteikiant mokėjimui papildomo laiko. (22) Išlaidų srityje turėtų būti apibrėžtas finansinių sprendimų, globalinių įsipareigojimų ir individualių įsipareigojimų santykis bei jų įvairių etapų ypatybės. Globalinio įsipareigojimo ir individualaus įsipareigojimo skirtumas priklauso nuo to, kokiu mastu yra įvardyti naudos gavėjai ir kokiomis sumomis operuojama. Laikinieji įsipareigojimai apsiriboja eilinėmis administracinėmis išlaidomis ir išlaidomis, susijusiomis su Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondu (EŽŪOGF). Siekiant apriboti neveikiančių įsipareigojimų apimtį, asignavimai įsipareigojimams, kuriems trejus metus nėra išmokėta jokios sumos, turėtų būti atlaisvinami. (23) Būtina aiškiai nustatyti patvirtinimo, leidimo ir mokėjimo operacijų santykį bei leidimus išduodančio pareigūno vykdomą kontrolę, kai jis patvirtina išlaidas, užrašydamas "patvirtinta, išmokėti", ir kai, patikrinęs atleidimo nuo visokios atsakomybės galiojimą, leidžia mokėjimą, už kurį atsako tik leidimus išduodantis pareigūnas. Turėtų būti nurodyti dokumentai, kuriuos reikia pateikti, įrodant mokėjimus, ir nustatyti taisykles, pagal kurias leidžiamas išankstinis finansavimas ir tarpiniai mokėjimai. Galiausiai, turėtų būti nustatyti patvirtinimo ir mokėjimo operacijoms taikytini terminai, atsižvelgiant į 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotais komercinių sandorių apmokėjimais [5]. (24) Vidaus audito srityje būtina nustatyti auditoriaus skyrimo procedūrą ir užtikrinti jo nepriklausomumą jį paskyrusioje institucijoje, kuriai jis turi atsiskaityti apie savo veiklą; biudžeto valdymo institucijai turėtų būti pranešama apie visus paskyrimus arba pareigų nutraukimus. (25) Pirkimų srityje yra pasirinkta į šį reglamentą įterpti Tarybos direktyvų 92/50/EEB [6], 93/36/EEB [7] ir 93/37/EEB [8] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2001/78/EB [9], nuostatas, susijusias su viešųjų paslaugų, tiekimo ir darbų paraiškoms skelbtų konkursų laimėtojų nustatymo procedūromis. Todėl pirmiausia būtina apibrėžti įvairius pirkimo sutarčių tipus; taikytinas reklamavimo ir skelbimo priemones; sąlygas, kuriomis galima naudoti konkrečią procedūros formą, ir pagrindines esamų procedūrų ypatybes; laimėtojų išrinkimo kriterijus ir galimą laimėtojų nustatymo tvarką; taisykles, pagal kurias galima gauti konkurso dokumentus ir susižinoti su konkurso dalyviais ar kandidatais; ir tais atvejais, kai Komisija sudaro sutartis savo sąskaita, įvairias taikytinas ribas ir ketinamų pasirašyti sutarčių vertės įvertinimo taisykles. (26) Paraiškoms skelbtų konkursų laimėtojų nustatymo procedūrų tikslas – patenkinti institucijų poreikius kuo geriausiomis sąlygomis, kartu užtikrinant vienodas galimybes laimėti viešąsias sutartis, laikantis skaidrumo bei nediskriminavimo principų. Siekiant užtikrinti skaidrumą ir kandidatams vienodas sąlygas bei leidimus išduodančio pareigūno visišką atsakomybę už galutinį pasirinkimą, būtina nustatyti konkurso skelbimo ir po to paraiškų bei prašymų dalyvauti konkurse vertinimo procedūrą, pradedant komiteto sudarymu ir baigiant pagrįstu bei dokumentuotu sprendimu dėl laimėtojo išrinkimo, už kuriuos galiausiai atsako perkančioji organizacija. Taip pat turėtų būti nurodytos finansinės garantijos, kurių reikia Bendrijų finansiniams interesams apsaugoti. (27) Galiausiai, būtina apriboti perkančiųjų organizacijų galias skirti administracines baudas, siekiant užtikrinti, kad baudos būtų proporcingos bei efektyvios ir užtikrintų vienodą režimą įvairiose institucijose bei departamentuose. (28) Taip pat turėtų būti aiškiai nurodyta antraštinės dalies dėl negrąžintinos finansinės paramos taikymo sritis, ypač taikant įvairius biudžeto vykdymo metodus, bet taip pat nurodant, kokio tipo bendrų Europos interesų veikla ar institucija turi teisę gauti tokią negrąžintiną finansinę paramą. Turėtų būti nurodytos metinės darbo programos ir kvietimų teikti pasiūlymus ypatybės, taip pat galimos išimtys tokiame kontekste ir atgalinio poveikio galimybė, ypač humanitarinės pagalbos kontekste ir krizių valdymo situacijose, kur apribojimai būna labai specifiški. (29) Siekiant vykdyti skaidrumo reikalavimus, užtikrinti vienodą pareiškėjams taikomą režimą ir padidinti leidimus išduodančių pareigūnų atskaitomybę, komitetas iki to laiko, kai leidimus išduodantis pareigūnas priima galutinį tinkamai dokumentuotą sprendimą, turėtų nustatyti paraiškų konkurso laimėtojų nustatymo procedūrą, pradedant prašymu suteikti negrąžintiną finansinę paramą ir baigiant jo įvertinimu, atsižvelgdamas į anksčiau nurodytus laimėtojų atrankos ir nustatymo kriterijus. (30) Po to, laikantis gero finansų valdymo principų būtina, kad Komisija apsisaugotų tam tikromis garantijomis: gavusi pareiškimus negrąžintinai finansų paramai, pasirūpintų, kad būtų atliktas finansų auditas, kai prašoma didesnių sumų; po to, išmokant išankstinę finansavimo sumą, reikalautų išankstinių finansinių garantijų; ir galiausiai, išmokant galutines sumas, pasirūpintų, kad būtų atliktas prašymų suteikti didžiausias sumas ir prašymų, su kuriais yra susijusi didžiausia rizika, finansų auditas. Laikantis gero valdymo, pelno nesiekimo bei bendro finansavimo principų, taip pat būtina nustatyti taisykles, apribojančias galimą vienodos normos mokėjimų panaudojimą. Galiausiai, geras Bendrijos lėšų valdymas reiškia, kad negrąžintinos finansinės paramos gavėjai patys privalo laikytis skaidrumo principų ir taikyti vienodas sąlygas potencialiems rangovams, taip pat laikytis principo, kad sutartis turi būti sudaryta su tuo paraiškos pateikėju, kuris pateikia geriausią ekonominį pasiūlymą, kai veikla iš dalies yra pavedama subrangovui. (31) Galiausiai, įgaliojimai skirti baudas tame kontekste turėtų būti suderinti su įgaliojimais, suteikiamais pirkimų kontekste. (32) Nustatant sąskaitų tvarkymo ir pateikimo reikalavimus, būtina apibrėžti kiekvieną visuotinai priimtą apskaitos principą, kuriais turi remtis finansinės ataskaitos. Taip pat būtina nurodyti sandorio apskaitymo sąskaitose sąlygas ir turto bei įsipareigojimų įvertinimo ir atidėjinių darymo taisykles. (33) Turėtų būti nurodyta, kad kartu su institucijų sąskaitomis turi būti pateikta ataskaita apie biudžeto ir finansų valdymą bei išsami informacija apie elementų, sudarančių finansines ataskaitas (balansą, ekonominės produkcijos sąskaitą, pinigų srauto lentelę ir priedą) ir biudžeto vykdymo ataskaitas (biudžeto produkcijos sąskaitą ir priedą), turinį bei pateikimą. (34) Finansų apskaitos srityje turėtų būti nurodyta, kad kiekvienos institucijos finansų apskaitos pareigūnas privalo parengti dokumentus, kuriuose yra aprašyta tos institucijos sąskaitų organizacinė struktūra ir apskaitos procedūros, ir apibrėžti sąlygas, kurias privalo tenkinti kompiuterizuotos apskaitos sistemos, ypač duomenų prieinamumo srityje ir sistemoje padarytų pokyčių audito sekos klausimais. (35) Sąskaitų tvarkymo srityje būtina nurodyti principus, taikytinus apskaitos žurnalams, bandomajam balansui, visuminių sumų tame balanse reguliariam suderinimui su atsargomis, ir nurodyti Komisijos finansų apskaitos pareigūno priimto sąskaitų plano sudedamąsias dalis. Būtina nustatyti taisykles, taikomas operacijų registravimui, ypač dvejybinį metodą, taisykles, kaip perskaičiuojamos operacijos, kurios yra išreikštos ne eurais, ir apskaitos įrašų įrodomuosius dokumentus. Taip pat turėtų būti nurodytas apskaitos įrašų turinys. (36) Galiausiai, būtina nustatyti taisykles, susijusias su turto inventoriniu sąrašu, ir paaiškinti apskaitos pareigūnų bei pareigūnų, išduodančių leidimus, atitinkamą atsakomybę šioje srityje, taip pat turto, įrašyto į šį inventorinį sąrašą, perpardavimui taikytinas taisykles. (37) Struktūrinių fondų srityje būtina nurodyti, kad, grąžinus tam tikrai veiklai išmokėtas į sąskaitą sumas, neturi būti sumažintas iš to fondo tai veiklai skiriamas indėlis. (38) Turi būti nurodyta kokio tipo tiesioginė ar netiesioginė veikla tyrimų srityje gali būti finansuojama. (39) Išorės veiklos srityje įgyvendinimo taisyklėse ir pačiame finansiniame reglamente siekiama numatyti išimtis, kurios atspindi to sektoriaus specifinius veiklos bruožus, susijusius svarbiausia su pirkimu ir negrąžintinos finansinės paramos suteikimu. (40) Pirkimo srityje šios įgyvendinimo taisyklės perima 1999 m. lapkričio 10 d. Komisijos sprendimo dėl valdymo sistemų supaprastinimo, sudarant sutartis išorės santykių generalinių direktoratų vykdomų bendradarbiavimo programų sistemoje [10], nuostatų esmę, ir tokiu būdu sudarytos pirkimų taisyklės skiriasi nuo standartinių taisyklių nustatytomis skirtingomis ribomis ir valdymo procedūromis, kurios yra pritaikytos išorės veiklai. (41) Negrąžintinos finansinės paramos srityje būtina išvardyti veiklos tipus, kuriems leistina nukrypti nuo bendro finansavimo principo, nurodyto finansinio reglamento 109 straipsnyje. Tai pirmiausia taikytina humanitarinei pagalbai krizinėse situacijose ir veiklai, skirtai žmonių sveikatai ar pagrindinėms teisėms apsaugoti. (42) Siekiant užtikrinti gerą Bendrijos asignavimų valdymą, būtina nurodyti prielaidas ir taisykles, kurios turi būti numatytos susitarimuose, kai asignavimų valdymas yra decentralizuotas arba kai yra naudojamos avansinės sąskaitos. (43) Finansinio reglamento nuostatas, susijusias su Europos įstaigomis, būtina papildyti specifinėmis Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių leidyklai skirtomis taisyklėmis ir nuostatomis, leidžiančiomis leidimus išduodančiam Komisijos pareigūnui savo užduotis pavesti tų įstaigų darbuotojams. Taip pat būtina nustatyti operacijų procedūras banko sąskaitoms, kurias Europos įstaigoms gali būti leista atidaryti Komisijos vardu. (44) Administracinių asignavimų srityje kiekviena institucija biudžeto valdymo institucijai turėtų pranešti apie vykdomus didelius statybos objektus, tai yra, apie tokius statomus objektus, kurie padidina pastatų atsargas. (45) Būtina nurodyti institucijas, kurios gali gauti į biudžetą įtraukiamą negrąžintiną finansinę paramą ir kurioms turi būti nustatytos taisyklės, vadovaujantis finansinio reglamento 185 straipsnyje nustatytomis sąlygomis. (46) Įvairios ribos ir sumos, minimos šiame reglamente, turėtų būti reguliariai atnaujinamos siejant jas su Bendrijoje užregistruota infliacija, išskyrus ribas, taikytinas pirkimams, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: PIRMA DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS I ANTRAŠTINĖ DALIS OBJEKTAS 1 straipsnis Objektas(Finansinio reglamento 1 straipsnis) Šis reglamentas nustato Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau – "finansinis reglamentas") įgyvendinimo nuostatas. Šis reglamentas turi poveikį institucijoms ta prasme, kuri yra apibrėžta finansiniame reglamente. 2 straipsnis Įstatymo galią turinčių aktų, susijusių su biudžeto vykdymu, sąrašas(Finansinio reglamento 2 straipsnis) Komisija sudaro Finansinio reglamento 2 straipsnyje minėtų aktų sąrašą. Ji tą sąrašą atnaujina kasmet ir atitinkamai praneša biudžeto valdymo institucijai. II ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO PRINCIPAI 1 SKYRIUS Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai 3 straipsnis Išankstinio finansavimo, kuris išlieka Bendrijų nuosavybe, taikymo sritis(Finansinio reglamento 5 straipsnio 4 dalis) 1. Išankstinis finansavimas, kaip jis yra apibrėžtas 105 straipsnyje, išlieka Bendrijų nuosavybe, jei pagrindinis teisės aktas, apibrėžtas finansinio reglamento 49 straipsnio 1 dalyje, nenumato kitaip. Toji nuostata netaikoma išankstiniam finansavimui išmokėtam pagal sutartį finansinio reglamento 88 straipsnyje apibrėžta prasme arba valstybėms narėms, arba kaip pagalba pasirengimui narystei, arba kaip avansai, apibrėžti 265 straipsnyje. Ji netaikoma jungtiniam valdymui finansinio reglamento 53 straipsnyje apibrėžta prasme. 2. Tiesioginio centralizuoto valdymo, apibrėžto finansinio reglamento 53 straipsnyje, atveju, dalyvaujant keliems partneriams, šio straipsnio 1 dalyje nurodyta taisyklė taikoma tik pagrindiniam rangovui. 3. Decentralizuoto valdymo ir netiesioginio centralizuoto valdymo, apibrėžto finansinio reglamento 53 straipsnyje, atveju šio straipsnio 1 dalyje nurodyta taisyklė taikoma tik subjektui, kuris gauna išankstinį finansavimą tiesiai iš Komisijos. 4. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta taisyklė taikoma išankstinio finansavimo sumoms, išmokėtoms pagal sutartis ir susitarimus, sudarytus įsigaliojus šiam reglamentui. 5. Šio straipsnio 1–4 dalys nepakeičia taisyklės, kad išankstinio finansavimo sumos įrašomos finansinių ataskaitų turto pusėje, kaip nustatyta finansinio reglamento 133 straipsnyje numatytose apskaitos taisyklėse. Leidimus išduodantys pareigūnai apskaitos pareigūnui teikia informaciją, kuri padeda jam nustatyti išankstinio finansavimo sumas, kurios išlieka Bendrijų nuosavybe. 4 straipsnis Už Bendrijos lėšas gautų palūkanų įrašas biudžete(Finansinio reglamento 5 straipsnio 4 dalis) 1. Kai išankstinio finansavimo sumos, liekančios pagal 3 straipsnį Bendrijų nuosavybe, duoda palūkanas arba lygiavertę naudą, jos įmokamos į bendrąjį Europos Bendrijų biudžetą (toliau − "biudžetas") kaip įvairios įplaukos. 2. Leidimus išduodantys pareigūnai užtikrina, kad pagal sutartis ir susitarimus, sudarytus su gavėjais: a) tokios išankstinio finansavimo sumos būtų įmokamos į sąskaitas, kurios leidžia identifikuoti Bendrijų sumokėtas lėšas; ir b) gavėjai bent kartą per metus atsakingam leidimus išduodančiam pareigūnui praneštų visų gautų už tokias lėšas palūkanų ir lygiavertės naudos sumas, jei tokios palūkanos sudaro reikšmingas sumas, bet kuriuo atveju visuomet, kai yra prašoma išmokėti tarpines sumas ar likutines sumas, kuriomis išankstinis finansavimas baigiasi. 3. Vadovaudamasis 5 skyriaus IV antraštine dalimi, atsakingas leidimus išduodantysis pareigūnas, išmokėjus išankstinį finansavimą, sudaro gautinų sumų sąmatą, į kurią įeina visos išankstinio finansavimo sumų duodamos palūkanos ar lygiavertė nauda. Atsakingas leidimus išduodantysis pareigūnas pagal šio straipsnio 2 dalies b punkte nurodytą tvarkaraštį parengia 1 dalyje nurodytos palūkanų sumos susigrąžinimo orderį. 4. Kai išankstinio finansavimo sumos mokamos iš tos pačios biudžeto eilutės pagal tą patį pagrindinį teisės aktą gavėjams, kuriems taikoma ta pati išankstinio finansavimo skyrimo procedūra, leidimus išduodantis pareigūnas gali sudaryti vieną iš kelių skolininkų gautinų sumų sąmatą. 2 SKYRIUS Metinio periodiškumo principas 5 straipsnis Asignavimai finansiniams metams(Finansinio reglamento 8 straipsnio 3 dalis) Asignavimus įsipareigojimams ir asignavimus mokėjimams, kurie yra įrašyti į finansinių metų biudžetą ir kuriuos būtina išnaudoti tais metais, sudaro asignavimai, leistini tais finansiniais metais. Asignavimai, leistini finansiniams metams, yra šie: a) asignavimai, numatyti biudžete, įskaitant pataisančius biudžetus; b) iš kitų metų perkelti asignavimai; c) asignavimai, kuriuos vėl galima naudoti pagal finansinio reglamento 157 straipsnį ir 181 straipsnio 5 dalį; d) asignavimai, atsirandantys iš sugrąžintų mokėjimų į sąskaitą pagal 228 straipsnį; e) asignavimai, suteikti gavus paskirtąsias įplaukas finansiniais metais arba ankstesniais metais, kurie nėra panaudoti. 6 straipsnis Asignavimų perkėlimas į kitus metus(Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalis) 1. Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punkte minėti asignavimai įsipareigojimams gali būti perkelti į kitus metus tik tuo atveju, jei įsipareigojimų nebuvo galima padaryti iki finansinių metų gruodžio 31 d. dėl priežasčių, nepriklausomų nuo leidimus išduodančio pareigūno, ir jei parengiamieji etapai yra pakankamai toli pažengę, kad būtų galima manyti, jog įsipareigojimas bus padarytas ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d. 2. Finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punkte minėti parengiamieji etapai, kurie turi būti užbaigti iki finansinių metų gruodžio 31 d., kad būtų galima perkelti į kitus metus, yra pirmiausia šie: a) bendro pobūdžio įsipareigojimams, apibrėžtiems finansinio reglamento 76 straipsnyje − sprendimo dėl finansavimo priėmimas arba atitinkamų kiekvienos institucijos skyrių konsultacijų dėl sprendimo priėmimo užbaigimas iki tos dienos; b) individualiems įsipareigojimams, apibrėžtiems finansinio reglamento 76 straipsnyje − toli pažengęs sutarčių arba susitarimų parengiamasis etapas. Toli pažengęs sutarčių arba susitarimų parengiamasis etapas reiškia, kad yra baigta potencialių rangovų ir gavėjų atranka. 3. Asignavimai, perkelti į kitus metus pagal finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies a punktą, kurie nėra priskirti iki kitų finansinių metų kovo 31 d., panaikinami automatiškai. Komisija iki balandžio 15 d. biudžeto valdymo institucijai praneša apie šiuo būdu panaikintus asignavimus. 4. Asignavimai, perkelti į kitus metus pagal finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies b punktą, gali būti naudojami iki kitų finansinių metų gruodžio 31 d. 5. Šiuo būdu perkelti asignavimai nurodomi finansinėse ataskaitose. 6. Asignavimai darbuotojų išlaidoms, minėti finansinio reglamento 9 straipsnio 6 dalyje – tai asignavimai institucijų darbuotojų ir narių atlyginimams bei kitoms išmokoms. 3 SKYRIUS (Finansinio reglamento 4 skyrius) Apskaitos vieneto principas 7 straipsnis Euro ir kitų valiutų kursas(Finansinio reglamento 16 straipsnis) 1. Nepažeidžiant konkrečių nuostatų, atsirandančių taikant įvairių sektorių nuostatus, eurai perskaičiuojami į kitą valiutą ir atvirkščiai, taikant tos dienos euro kursą, paskelbtą Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijoje. 2. Jei reikiamos valiutos dienos kurso nėra paskelbta Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, Komisija taiko apskaitos kursą, nurodytą šio straipsnio 3 dalyje. 3. Finansinio reglamento 132–137 straipsniuose minėtoms sąskaitoms, atsižvelgiant į 213 straipsnį, euro ir kitos kurios nors valiutos santykiui taikomas euro mėnesinis apskaitos kursas. Tą apskaitos kursą nustato Komisija bet kuriame, jos nuomone, patikimame informacijos šaltinyje pagal ankstesnio mėnesio, ėjusio prieš tą mėnesį, kuriam nustatomas kursas, priešpaskutinės darbo dienos kursą. 8 straipsnis Taikytinas euro ir kitų valiutų kursas(Finansinio reglamento 16 straipsnis) 1. Nepažeidžiant konkrečių nuostatų, atsirandančių taikant įvairių sektorių nuostatus, eurus perskaičiuojant į kitas valiutas ir atvirkščiai, taikomas tos dienos kursas, kurią leidimus duodantis pareigūnas parengia mokėjimo pavedimą arba išieškojimo pavedimą. 2. Avansinių sąskaitų eurais atveju, taikytinas kursas nustatomas pagal banko mokėjimo datą. 3. Avansinių sąskaitų nacionalinėmis valiutomis, minėtų finansinio reglamento 16 straipsnyje, atveju taikytinas kursas yra to mėnesio, kurį iš avansinės sąskaitos daromos išlaidos. 4. Išlaidoms, kurias finansuoja Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyrius, taikytinas kursas mėnesį "n", kurio tokios išlaidos buvo paskelbtos pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 296/96 [11] 3 straipsnį − tai kursas, kuris galiojo mėnesio "1 + n" dešimtą dieną arba vieną dieną prieš tą dieną, kurios kursas yra paskelbtas. Šis kursas taip pat taikomas atitinkamiems avansams, numatytiems Reglamento (EB) Nr. 296/96 4 ir 5 straipsniuose. 9 straipsnis Informacija apie Komisijos daromus pinigų perkėlimus iš vienos valiutos į kitą(Finansinio reglamento 16 straipsnis) Kiekvieną ketvirtį Komisija valstybėms narėms atsiunčia ataskaitą apie perkėlimus iš vienos valiutos į kitą. 4 SKYRIUS (Finansinio reglamento 5 skyrius) Universalumo principas 10 straipsnis Struktūra, skirta paskirtoms įplaukoms ir atitinkamų asignavimų skyrimui atspindėti(Finansinio reglamento 18 straipsnis) 1. Nepažeidžiant 12 ir 13 straipsnių, struktūrą paskirtosioms įplaukoms atspindėti biudžete sudaro: a) kiekvienos institucijos skyriaus įplaukų ataskaitoje: biudžeto eilutė, į kurią įrašomos įplaukos; b) išlaidų ataskaitoje: paaiškinimuose nurodoma, į kurias eilutes galima įrašyti asignavimus, atitinkančius turimas paskirtąsias įplaukas. Šio straipsnio pirmos dalies a punkte minėtu atveju, jei galima numatyti tokių įplaukų sumą, ji įrašoma į eilutę. Jei sumos numatyti negalima, daromas simbolinis įrašas (p.m.), o vertinimo būdu nustatytos įplaukos nurodomos paaiškinimuose pateiktoje informacijoje. 2. Asignavimus, atitinkančius asignuotąsias įplaukas, galima skirti kaip asignavimus įsipareigojimams ir asignavimus mokėjimams, kai institucija gauna įplaukas, išskyrus finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalyje numatytą atvejį. Asignavimai skiriami automatiškai, išskyrus mokėjimų į sąskaitą grąžinimų atveju, minėtu finansinio reglamento 156 straipsnyje, ir finansinių ištaisymų, susijusių su struktūriniais fondais, atveju. 11 straipsnis Valstybių narių įnašai į mokslinių tyrimų programas(Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies a punktas) 1. Valstybių narių įnašai į tam tikrų papildomų mokslinių tyrimų programų finansavimą, numatyti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 5 straipsnyje, įmokami taip: a) septynios dvyliktosios į biudžetą įrašytos sumos įmokamos ne vėliau kaip iki einamųjų finansinių metų sausio 31 d.; b) likusios penkios dvyliktosios įmokamos ne vėliau kaip iki einamųjų finansinių metų liepos 15 d. 2. Kai biudžetas nėra galutinai priimtas iki finansinių metų pradžios, šio straipsnio 1 dalyje numatytos sumos remiasi į ankstesniųjų finansinių metų biudžetą įrašyta suma. 3. Visi įnašai ir papildomos sumos, kurias valstybės narės yra skolingos biudžetui, įrašomos į Komisijos sąskaitą ar sąskaitas per trisdešimt kalendorinių dienų nuo lėšų pareikalavimo. 4. Įmokėtos sumos įrašomos į Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 numatytą sąskaitą, ir joms taikomos tame reglamente nustatytos sąlygos. 12 straipsnis Asignuotosios įplaukos, atsirandančios dėl ELPA valstybių dalyvavimo tam tikrose Bendrijos programose(Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies d punktas) 1. Biudžeto struktūra, skirta ELPA valstybių dalyvavimui tam tikrose Bendrijos programose atspindėti, yra tokia: a) įplaukų ataskaitoje įrašoma eilutė su simboliniu įrašu (p. m.), kuri yra skirta visai ELPA valstybių įnašo sumai atitinkamais finansiniais metais atspindėti. Vertinimo būdu nustatyta suma parodoma biudžeto paaiškinimuose; b) išlaidų ataskaitoje: i) kiekvienos eilutės, susijusios su Bendrijos veikla, kurioje dalyvauja ELPA valstybės, paaiškinimuose informacijos tikslais nurodoma vertinimo būdu nustatyta dalyvavimo suma; ii) priede, kuris sudaro biudžeto sudedamąją dalį, išvardijamos visos eilutės, taikomos Bendrijos veiklai, kurioje dalyvauja ELPA valstybės. Pirmos pastraipos b punkto ii papunktyje minėtas priedas atspindi ir sudaro dalį struktūros, kuri yra skirta tokį dalyvavimą atitinkantiems asignavimams atspindėti, kaip numatyta šio straipsnio 2 dalyje, ir leisti vykdyti išlaidas. 2. Pagal Susitarimo dėl Europos ekonominės erdvės (EEE) 82 straipsnį, iš ELPA valstybių metinio dalyvavimo sumų, patvirtintų Komisijos EEE jungtinio komiteto pagal to susitarimo 32 protokolo 1 straipsnio 5 dalį, finansinių metų pradžioje skiriamos visos atitinkamų asignavimų įsipareigojimams ir asignavimų mokėjimams sumos. 3. Jei finansiniais metais papildomi asignavimai yra numatyti biudžeto eilutėse, kuriose dalyvauja ELPA valstybės, bet tais metais ELPA valstybės negali atitinkamai patikslinti savo įnašų, kad galėtų laikytis "proporcingumo veiksnio", numatyto Susitarimo dėl Europos ekonominės erdvės 82 straipsnyje, Komisija kaip laikiną ir išimtinę priemonę gali naudoti savo pinigų išteklius EFTA valstybių daliai iš anksto finansuoti. Kai tik yra skirti tokie papildomi asignavimai, Komisija kuo skubiau pareikalauja atitinkamų įnašų iš EFTA valstybių. Kiekvienais metais Komisija biudžeto valdymo institucijai praneša apie visus tokius priimtus sprendimus. Išankstinis finansavimas sureguliuojamas kitų finansinių metų biudžete kuo skubiau. 4. Vadovaujantis finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies d punkto, EFTA valstybių finansiniai įnašai sudaro asignuotąsias įplaukas. Apskaitos pareigūnas imasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad įplaukų iš tokių įnašų ir atitinkamų asignavimų naudojimas būtų stebimas atskirai. Finansinio reglamento 131 straipsnio 2 dalyje numatytoje ataskaitoje Komisija atskirai nurodo įplaukų ir išlaidų dalyje įgyvendinimo, atitinkančio EFTA valstybių dalyvavimą, etapą. 13 straipsnis Įplaukos iš valstybėms narėms, pripažintoms turinčiomis per didelį deficitą, skirtų baudų(Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies b punktas) Biudžeto struktūra, skirta įplaukoms iš baudų, nurodytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 [12] 4 skirsnyje, atspindėti yra tokia: a) įplaukų ataskaitoje įrašoma eilutė su simboliniu įrašu (p.m.), skirta tokių sumų palūkanoms; b) tuo pačiu metu nepažeidžiant finansinio reglamento 74 straipsnio, dėl šių sumų įrašo įplaukų ataskaitoje atsiranda asignavimai įsipareigojimams ir asignavimai mokėjimams išlaidų ataskaitoje. Šie asignavimai vykdomi, vadovaujantis finansinio reglamento 17 straipsniu. 14 straipsnis Perdavimas išmokėti grynąją sumą(Finansinio reglamento 20 straipsnio 1 dalis) Vadovaujantis finansinio reglamento 20 straipsnio 1 dalimi, iš mokėjimo prašymų, sąskaitų faktūrų ar ataskaitų, galima daryti šiuos išskaitymus, po kurių jos perduodamos, kad pagal jas būtų išmokėta grynoji suma: a) baudas, skirtas sutarčių, įskaitant pirkimų sutartis, šalims; b) netinkamai išmokėtas patikslintas sumas, kurios gali būti tiesiogiai išskaitomos iš naujo to paties tipo mokėjimo tam pačiam gavėjui pagal tą patį skyrių, straipsnį ir už tuos pačius finansinius metus, kuriais buvo išmokėta per didelė suma, ir dėl kurių atsiranda tarpiniai mokėjimai arba likučių išmokėjimai. Atskiroms sąskaitoms faktūroms ir mokėjimo prašymams taikomos nuolaidos ir grąžintos sumos nėra apskaitomos kaip Bendrijos įplaukos. 15 straipsnis Susigrąžinamų mokesčių sąskaitos(Finansinio reglamento 20 straipsnio 2 dalis) Visi mokesčiai, kuriuos Bendrijos sumoka pagal finansinio reglamento 20 straipsnio 2 dalį, įrašomos į laikinąją sąskaitą, kol juos sugrąžins atitinkamos valstybės. 5 SKYRIUS (Finansinio reglamento 6 straipsnis) Reikalavimų principai 16 straipsnis Perkėlimo procedūros(Finansinio reglamento 22 straipsnio 1 dalis) 1. Kiekviena institucija biudžeto valdymo institucijai gali siūlyti jai skirtame biudžeto skirsnyje perkėlimus iš vienos pozicijos į kitą, viršijančius 10 % asignavimų tiems finansiniams metams, įrašytų į eilutę, iš kurios ketinama daryti perkėlimą. Ji atitinkamai informuoja Komisiją. Atliekant tokius perkėlimus taikoma finansinio reglamento 24 straipsnyje nustatyta tvarka. 2. Kiekviena institucija jai skirtame biudžeto skirsnyje gali daryti perkėlimus straipsnių viduje. 17 straipsnis Perkėlimo ribų apskaičiavimo taisyklės(Finansinio reglamento 23 straipsnis) 1. Finansinio reglamento 22 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose nurodyti procentai apskaičiuojami tuo metu, kai prašoma leisti daryti perkėlimą. 2. Nustatant ribą, minėtą finansinio reglamento 22 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b ir c punktuose, atsižvelgiama į perkėlimų, kuriuos ketinama daryti, nurodytą sumą eilutėje, iš kurios daromas perkėlimas, pakoregavus ją anksčiau padarytų perkėlimų suma. 18 straipsnis Administracinės išlaidos(Finansinio reglamento 23 straipsnis) Išlaidos, nurodytos finansinio reglamento 23 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b punkte, taikomos punktams, nurodytiems 27 straipsnyje, kiekvienoje politikos srityje. 19 straipsnis Prašymų leisti perkelti asignavimus pagrindas(Finansinio reglamento 22 ir 23 straipsniai) Kartu su pasiūlymais dėl perkėlimų ir visa biudžeto valdymo institucijai pateikiama informacija, susijusi su perkėlimais pagal finansinio reglamento 22 ir 23 straipsnius, pateikiami atitinkami detalūs įrodomieji dokumentai, kuriuose parodytas asignavimų vykdymas ir reikalingų lėšų sąmatos iki finansinių metų pabaigos eilutėse, į kurias turi būti perkelti asignavimai, ir eilutėse, iš kurių jie turi būti paimti. 20 straipsnis Prašymų leisti perkėlimus iš ypatingais atvejais pagalbai skirto rezervo pagrindas(Finansinio reglamento 26 straipsnis) Kartu su pasiūlymais dėl perkėlimų, kurie leistų panaudoti rezervą, skirtą pagalbai ekstremaliais atvejais, minėtais finansinio reglamento 26 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, pateikiami atitinkami detalūs įrodomieji dokumentai, kuriuose yra: a) apie eilutę, į kurią turi būti padarytas perkėlimas, pati naujausia turima informacija apie asignavimų vykdymą ir reikalingų lėšų sąmata iki finansinių metų pabaigos; b) apie visas kitas eilutes, susijusias su išorės veikla, asignavimų vykdymas iki mėnesio prieš prašymą dėl perkėlimo pabaigos ir reikalingų lėšų sąmata iki finansinių metų pabaigos, įskaitant palyginimą su pradine sąmata; c) galimybių perskirstyti asignavimus analizė. 6 SKYRIUS (Finansinio reglamento 7 skyrius) Gero finansų valdymo principas 21 straipsnis Vertinimas(Finansinio reglamento 27 straipsnis) 1. Visiems pasiūlymams dėl programų ar veiklos, dėl kurių daromos išlaidos ir mažėja įplaukos į biudžetą, taikomas ex ante vertinimas, kurio metu nurodoma: a) poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laiką; b) siektini tikslai; c) tikėtini rezultatai ir rodikliai, kuriais jie matuojami; d) Bendrijos dalyvavimu sukurta pridėtinė vertė; e) rizika, įskaitant sukčiavimą, susijusi su pasiūlymais ir esamomis alternatyviomis galimybėmis; f) ko pasimokyta iš panašios patirties praeityje; g) asignavimų apimtis, žmogiškieji ištekliai ir kitos administracinės išlaidos, tinkamai atsižvelgiant į ekonomiškumo principą; h) stebėjimo sistema, kurią reikia sukurti. 2. Po to atliekamas toks visoms programoms ir veikloms skirtų žmogiškųjų ir finansinių išteklių bei jų pasiektų rezultatų tarpinis ir (arba) ex post vertinimas, siekiant patikrinti, ar jie atitiko nustatytus tikslus: a) pasiekti rezultatai, vykdant daugiametes programas, reguliariai vertinami pagal tvarkaraštį, kuris leidžia atsižvelgti į tokio vertinimo rezultatus, priimant sprendimus dėl programos atnaujinimo, pakeitimo ar sustabdymo; b) kasmet finansuojamos veiklos rezultatai vertinami bent kas šešeri metai. Pirmosios pastraipos b punktas netaikomas kiekvienam toje veikloje vykdomam projektui ar veiksmui, kuriam tokį reikalavimą galima įvykdyti galutinėje ataskaitoje, kurią atsiunčia veiksmą atlikusios institucijos. 22 straipsnis Finansinės ataskaitos(Finansinio reglamento 28 straipsnis) 1. Bet kuriame įstatymus leidžiančiajai institucijai pateiktame pasiūlyme dėl teisės akto, kuris gali turėti įtakos biudžetui, įskaitant etatų skaičiaus pokyčius, pateikiama finansinė ataskaita. Toje finansinėje ataskaitoje nurodomi finansiniai ir ekonominiai duomenys, kad įstatymus leidžiančioji institucija galėtų įvertinti Bendrijos veiksmų poreikį. Jame pateikiama atitinkama informacija apie ryšį su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galimą sinergiją. Daugiametės veiklos atveju finansinėje ataskaitoje turi būti numatytas tvarkaraštis, kada asignavimų ir etatų reikės per metus ir įvertintas jų finansinis poveikis per vidutinės trukmės laikotarpį. 2. Stengiantis užbėgti už akių sukčiavimams ar pažeidimams, kurie gali turėti neigiamos įtakos Bendrijų finansiniams interesams, finansinėje ataskaitoje turi būti pateikta informacija apie esamas ir planuojamas sukčiavimo prevencijos ir apsaugos priemonės. 7 SKYRIUS (Finansinio reglamento 8 skyrius) Skaidrumo principas 23 straipsnis Laikinas biudžeto santraukos skelbimas(Finansinio reglamento 29 straipsnis) Galutinai patvirtinus biudžetą, kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per keturias savaites Komisijos iniciatyva institucijų interneto tinklapyje skelbiama biudžeto skaičių santrauka, laukiant, kol biudžetas bus oficialiai paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. III ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA 1 SKYRIUS Biudžeto sudarymas 24 straipsnis Bendras įvadas į preliminarų biudžeto projektą(Finansinio reglamento 33 straipsnis) Komisija parengia bendrą įvadą į preliminarų biudžeto projektą. Preliminaraus biudžeto projekto kiekvieno skirsnio pradžioje yra įvadas, kurį parengia atitinkama institucija. Bendrame įvade: a) skelbiamos finansinės lentelės, apimančios visą biudžetą; b) apie Komisijos skirsnio antraštines dalis pateikiamas: i) politikos aprašymas, kuris įrodo teisę į prašomus asignavimus, atsižvelgiant į finansinio reglamento 27 straipsnyje ir 33 straipsnio 2 dalies d punkte išdėstytus principus ir reikalavimus; ii) pagrindimas, kodėl asignavimai vienais metais skiriasi nuo asignavimų kitais metais. 25 straipsnis Preliminarų biudžeto projektą paremiantys darbiniai dokumentai(Finansinio reglamento 30 ir 33 straipsniai) Paremiant preliminarų biudžeto projektą, pateikiami šie darbiniai dokumentai: a) apie institucijų personalą: i) pareiškimas apie tai, kokios politikos laikomasi nuolatinio ir laikino personalo atžvilgiu; ii) apie kiekvieną personalo kategoriją – biudžetinių etatų ir juos užimančių asmenų organizacinė schema preliminaraus biudžeto projekto pateikimo dieną, nurodant jų pasiskirstymą pagal klases ir administracinius vienetus; iii) kai siūloma keisti etatus užimančių asmenų skaičių, priežastys, pateisinančios tokį pakeitimą; iv) etatų sąrašas, suskirstytas pagal politikos sritis; b) išsami ataskaita apie skolinimosi ir skolinimo politiką; c) apie subsidijas finansinio reglamento 32 straipsnyje nurodytoms institucijoms – įplaukų ir išlaidų sąmatą, kurios pradžioje pateikiamas atitinkamų institucijų parengtas paaiškinamasis memorandumas, o Europos mokyklų atveju – įplaukų ir išlaidų ataskaita, kurios pradžioje pateikiamas paaiškinamasis memorandumas. 26 straipsnis Preliminarūs pakeičiančių biudžetų projektai(Finansinio reglamento 37 straipsnio 1 dalis) Preliminarūs pakeičiantys biudžetai pateikiami kartu su pagrindimais ir jų sudarymo metu turima informacija apie biudžeto vykdymą buvusiais ir einamaisiais finansiniais metais. 2 SKYRIUS Biudžeto struktūra ir pateikimas 27 straipsnis Administraciniai asignavimai(Finansinio reglamento 41 straipsnis) Kai kurio nors biudžeto skirsnio išlaidų ataskaita yra pateikta nomenklatūra, paremta klasifikacija pagal paskirtį, administraciniai asignavimai skirstomi į atskiras pozicijas pagal antraštines dalis, taikant šią klasifikaciją: a) išlaidos personalui, leidžiamos personalo plane: turi būti nurodyta tam tikra asignavimų suma ir etatų skaičius, atitinkantis šias išlaidas; b) išlaidos išorės personalui (įskaitant papildomą personalą ir agentūrų personalą) ir kitos valdymo išlaidos (įskaitant atstovavimo išlaidas ir išlaidas susitikimams); c) išlaidos pastatams ir kitos su tuo susijusios išlaidos, įskaitant valymą ir priežiūrą, nuompinigius ir nuomavimą, telekomunikacijas, vandenį, dujas ir elektrą); d) papildomos išlaidos. Komisijos administracinės išlaidos, kurios yra bendro visoms antraštinėms dalims tipo, nurodomos atskiroje suvestinėje, suskirstytoje pagal tipą. 28 straipsnis Praeitų finansinių metų faktinės išlaidos, kurių sąskaitos jau yra uždarytos(Finansinio reglamento 46 straipsnio 1 dalies e punktas) Sudarant biudžetą, pareitų finansinių metų faktinės išlaidos, kurių sąskaitos jau yra uždarytos, nustatomos taip: a) įsipareigojimuose: įsipareigojimai, įrašyti į sąskaitas tais finansiniais metais, vykdomi iš asignavimų tiems finansiniams metams, kaip apibrėžta 5 straipsnyje; b) mokėjimuose: mokėjimai, atlikti tais finansiniais metais; tai yra, kuriems mokėjimo pavedimas buvo nusiųstas į banką ir mokamas iš asignavimų tiems finansiniams metams, kaip apibrėžta tame pačiame straipsnyje. 29 straipsnis Biudžeto pastabos(Finansinio reglamento 46 straipsnio 1 dalies g punktas) Biudžeto pastabose nurodoma: a) pagrindinio teisės akto nuorodos, kai toks aktas yra; b) visi atitinkami paaiškinimai, susiję su asignavimų pobūdžiu ir paskirtimi. 30 straipsnis Personalo planas(Finansinio reglamento 46 straipsnio 1 ir 3 dalies a punktas) Tiekimo agentūros personalas nurodomas atskirai Komisijos personalo plane. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO VYKDYMAS 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 31 straipsnis Galimos pagrindinio teisės akto formos(Finansinio reglamento 49 straipsnio 1 dalis) 1. Bendrijos srities pagrindinis teisės aktas gali būti išleistas reglamento, direktyvos, sprendimo, kurie yra apibrėžti EB sutarties 249 straipsnyje, forma arba sprendimo [13]sui generis forma. 2. Bendros užsienio ir saugumo politikos srities pagrindinis teisės aktas gali būti išleistas viena iš formų, nurodytų Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje, 14 straipsnyje ir 23 straipsnio 2 dalyje. 3. Policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities pagrindinis teisės aktas gali būti išleistas viena iš formų, apibrėžtų Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnio 2 dalyje. 32 straipsnis Didžiausios leistinos sumos bandomosioms schemoms ir parengiamajai veiklai(Finansinio reglamento 49 straipsnio 2 dalies a ir b punktai) 1. Bendra asignavimų bandomosioms schemoms, minėtoms finansinio reglamento 49 straipsnio 2 dalies a punkte, suma negali būti didesnė kaip 32 milijonai eurų bet kuriais biudžetiniais metais. 2. Bendra asignavimų naujai parengiamajai veiklai, minėtai finansinio reglamento 49 straipsnio 2 dalies b punkte, suma negali būti didesnė kaip 30 milijonų eurų bet kuriais biudžetiniais metais, o bendra asignavimų, jau faktiškai paskirtų parengiamajai veiklai, suma negali būti didesnė kaip 75 milijonai eurų. 33 straipsnis Specialiosios Komisijos galios pagal sutartis(Finansinio reglamento 49 straipsnio 2 dalies c punktas) 1. EB sutarties straipsniai, tiesiogiai suteikiantys Komisijai specialias galias, yra šie: a) 138 straipsnis (socialinis dialogas); b) 140 straipsnis (studijos, nuomonės ir konsultacijos socialiniais klausimais); c) 143 ir 145 straipsniai (specialios ataskaitos socialiniais klausimais); d) 152 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti koordinavimą sveikatos apsaugos klausimais); e) 155 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti transeuropinių tinklų koordinavimą); f) 157 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti su pramone susijusių reikalų koordinavimą); g) 159 straipsnio antroji pastraipa (ataskaita apie pažangą, padarytą siekiant ekonominės ir socialinės sanglaudos); h) 165 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros koordinavimą); i) 173 straipsnis (ataskaita apie mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą); j) 180 straipsnio 2 dalis (iniciatyvos skatinti bendradarbiavimo vystymo labui politikos koordinavimą). 2. Euratomo sutarties straipsniai, tiesiogiai suteikiantys Komisijai specialias galias, yra šie: a) 70 straipsnis (finansinė parama paieškų programoms valstybių narių teritorijose, neperžengiant biudžete nustatytų ribų); b) 77 straipsnis et seq. (apsaugos priemonės). 3. Pateikiant preliminarų biudžeto projektą, šio straipsnio 1 ir 2 dalyse pateiktus sąrašus galima papildyti kita informacija, nurodant atitinkamus straipsnius ir sumas. 34 straipsnis Interesų konflikto apibrėžimas(Finansinio reglamento 52 straipsnio 2 dalis) 1. Veiksmai, kuriems gali pakenkti interesų konfliktas, apibrėžtas finansinio reglamento 52 straipsnio 2 dalyje, gali turėti inter alia tokias formas: a) suteikimas sau ir kitiems nepagrįstų tiesioginių ir netiesioginių privalumų; b) atsisakymas suteikti gavėjui teises ar privalumus, į kuriuos gavėjas turi teisę; c) nederamų ar neteisėtų veiksmų vykdymas ar nevykdamas veiksmų, kurie yra privalomi. 2. Kompetentinga institucija, minėta finansinio reglamento 52 straipsnio 1 dalyje − tai atitinkamo personalo nario hierarchinis viršininkas. Hierarchinis viršininkas raštu patvirtina, ar yra interesų konfliktas, ar jo nėra. Jei yra interesų konfliktas, hierarchinis viršininkas asmeniškai priima atitinkamą sprendimą. 2 SKYRIUS Biudžeto vykdymo metodai 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 35 straipsnis Komisijos atliekami išankstiniai patikrinimai(Finansinio reglamento 53 ir 56 straipsniai) 1. Kai Komisija vykdo biudžetą pasidalijamuoju, decentralizuotu ar netiesioginiu centralizuotu valdymu, ji pirmiausia, pagal gero finansinio valdymo taisykles atlikdama dokumentų patikrinimą ir patikrinimus vietoje, o decentralizuoto valdymo atvejais tokį patikrinimą atlikdama išsamiai ar iš dalies priklausomai nuo susitarto decentralizacijos laipsnio, nustato, ar ekonominiuose vienetuose, kuriems ji patiki vykdymą, tikrai egzistuoja ir yra vykdomos tinkamos bei teisingos: a) taikomos procedūros; b) kontrolės sistemos; c) apskaitos sistemos; d) sutarčių dėl pirkimų ir negrąžintinos finansinės paramos suteikimo procedūros. 2. Siekdama užtikrinti, kad nuolat būtų laikomasi šio straipsnio 1 dalyje nurodytų sąlygų, Komisija tokias priemones prireikus persvarsto, kai procedūrose ar sistemose įvyksta žymūs pokyčiai. 3. Šio straipsnio 1 dalyje minėti ekonominiai vienetai Komisijai per nurodytą laiką pateikia jos prašomą informaciją ir nedelsdami jai praneša apie žymius jų procedūrų ir sistemų pasikeitimus. Komisija tuos įpareigojimus atitinkamai įrašo į pavedimo dokumentus arba į susitarimus, sudarytus su tais ekonominiais vienetais. 4. Kai Komisija vykdo biudžetą bendru valdymu, taikomi susitarimai dėl tikrinimo, sudaryti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis. 2 skirsnis Specialiosios nuostatos 36 straipsnis Tiesioginis centralizuotas valdymas(Finansinio reglamento 53 straipsnis) Kai Komisija biudžetą vykdo centralizuotai tiesiogiai savo departamentuose, vykdymo užduotis atlieka finansiniai veikėjai, kaip jie yra apibrėžti finansinio reglamento 58–68 straipsniuose, laikydamiesi tame reglamente nustatytų sąlygų. 37 straipsnis Vykdomosioms žinyboms pavestų įgaliojimų vykdymas(Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a punktas ir 55 straipsnio 2 dalis) 1. Sprendimai dėl įgaliojimų pavedimo vykdomosioms žinyboms įgalioja jas, kaip leidimus išduodančius įgaliotus pareigūnus, vykdyti asignavimus, susijusius su Komisijos programa, kurios valdymas yra joms patikėtas. 2. Įgaliojimus, pavestus vykdomajai žinybai, vykdo žinybos direktorius pagal finansinio reglamento 55 straipsnio 2 dalį. 3. Komisijos pavedimo dokumente įrašomos tos pačios nuostatos, kurios yra išvardytos 39 straipsnio 2 dalyje. Pavedimą vykdomosios žinybos vardu raštu priima jos direktorius. 38 straipsnis Teisę būti įgaliotomis turinčios nacionalinės viešojo sektoriaus institucijos ir institucijos, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančios viešųjų paslaugų srityje, bei įgaliojimų joms suteikimo sąlygos(Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktas) 1. Komisija užduotis, su kuriomis yra susijusios viešosios valdžios galios, gali pavesti nacionalinėms viešojo sektoriaus institucijoms arba ekonominiams vienetams, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančios viešųjų paslaugų srityje, tik tuo atveju, jai jas reglamentuoja vienos iš valstybių narių arba Europos ekonominės erdvės (EEE) valstybių, arba valstybių, pareiškusių norą stoti į Europos Sąjungą teisė, jei pagrindinis teisės aktas nenumato kitaip. 2. Komisija užtikrina, kad institucijos arba vienetai, minėti šio straipsnio 1 dalyje, pateiktų pakankamas finansines garantijas (pageidautina, kad jos būtų išleistos viešosios valdžios institucijos), garantuojančias svarbiausia tai, kad Komisijai bus sugrąžintos visos jai priklausančios sumos. 3. Kai užduotis, susijusias su viešaisiais įgaliojimais, ir ypač užduotis vykdyti biudžetą Komisija planuoja patikėti institucijai, minėtai finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkte, ji išanalizuoja, kaip yra laikomasi ekonomijos, efektyvumo ir našumo principų. Jei toji analizė parodo, kad toks pavedimas geriausiai tenkina gero finansinio valdymo reikalavimus, Komisija, prieš darydama tokį pavedimą, paprašo kompetentingo komiteto, numatyto pagrindiniame teisės akte, nuomonės; komitetas taip pat gali pateikti savo nuomonę apie planuojamą atrankos kriterijų taikymą. 39 straipsnis Nacionalinių viešojo sektoriaus institucijų ir institucijų, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančių viešųjų paslaugų srityje paskyrimas(Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktas) 1. Nacionalinės viešojo sektoriaus institucijos ir institucijos, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurios veikia viešųjų paslaugų srityje, laikosi valstybės narės arba šalies, kurioje jos yra įsteigtos, teisės. 2. Tokios institucijos arba vienetai parenkami objektyviai ir skaidriai, atlikus ekonomiškumo analizę, kad jos atitiktų Komisijos nustatytus biudžeto vykdymo reikalavimus. Darant tokią atranką, negali būti jokios įvairių valstybių narių ar atitinkamų šalių diskriminacijos. 3. Tais atvejais, kai valdymą vykdo tinklas ir reikia, kad valstybė narė arba atitinkama šalis paskirtų bent vieną instituciją ar ekonominį vienetą, tą instituciją ar vienetą skiria valstybė narė ar atitinkama šalis, vadovaudamasi pagrindinio teisės akto nuostatomis. Visais kitais atvejais tokias institucijas ar vienetus skiria Komisija su valstybių narių ir atitinkamų šalių pritarimu, vadovaudamasi pagrindinių teisės aktų nuostatomis. 40 straipsnis Pirkimų taisyklių laikymasis(Finansinio reglamento 57 straipsnis) Kai Komisija patiki užduotis privačioms institucijoms pagal finansinio reglamento 57 straipsnio 2 dalį, ji sudaro sutartį, vadovaudamasi finansinio reglamento pirmosios dalies V antraštinės dalies nuostatomis. 41 straipsnis Išsamūs susitarimai dėl netiesioginio centralizuoto valdymo(Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies b ir c punktai) 1. Kai Komisija paveda vykdymo užduotis žinyboms, institucijoms ar subjektams pagal finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies b ir c punktus, ji su jais sudaro susitarimus. 2. Šio straipsnio 1 dalyje minėtame susitarime turi būti šios nuostatos: a) paskirtų užduočių apibrėžimas; b) užduočių vykdymo sąlygos ir išsamūs susitarimai, įskaitant atsakomybės pasidalijimo ir vykdytinos kontrolės organizavimo nuostatas; c) ataskaitų apie tai, kaip atliktos užduotys, teikimo Komisijai taisyklės; d) sąlygos, kuriomis užduočių vykdymas nutraukiamas; e) Komisijos analitinės priežiūros išsamios priemonės; f) sąlygos, reglamentuojančios banko sąskaitų naudojimą, uždirbtų palūkanų gavėją ir jų panaudojimą; g) nuostatos, užtikrinančios Bendrijos veiklos matomumą, institucijai vykdant kitą veiklą; h) įsipareigojimas susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie gali sukelti interesų konfliktą, apibrėžtą finansinio reglamento 52 straipsnio 2 dalyje. 3. Žinybos, institucijos ir subjektai, minėti šio straipsnio 1 dalyje, negali turėti įgalioto leidimus duodančio pareigūno statuso. 42 straipsnis Sąskaitų patvirtinimo procedūros, esant decentralizuotam ar pasidalijamajam valdymui(Finansinio reglamento 53 straipsnio 5 dalis) 1. Sąskaitų patvirtinimo, minėto finansinio reglamento 53 straipsnio 5 dalyje, procedūros tikslas – užtikrinti, kad valstybių narių išlaidos, esant pasidalijamajam valdymui, arba trečiųjų šalių išlaidos, esant decentralizuotam valdymui, kurios gali būti apmokėtos iš Bendrijos biudžeto, vykdomos teisingai ir pagal Bendrijos taisykles. 2. Nepažeidžiant sektorių taisyklių specifinių nuostatų, sąskaitos patvirtinamos: a) valstybėms narėms arba trečiosioms šalims pripažinus išlaidas kompetentingo departamento arba institucijos, kurios funkcijos yra nepriklausomos nuo išlaidas padariusios žinybos, patvirtintų sąskaitų forma; b) parengus dokumentą ir atitinkamais atvejais Komisijai be jokių apribojimų ar suvaržymų atlikus tų sąskaitų turinio ir sandorių, kuriais jos paremtos, patikrinimus vietoje, įskaitant patikrinimus pas gavėjus; c) Komisijai nustačius iš biudžeto mokėtiną išlaidų sumą, pritaikius rungtyniavimo principu pagrįstą procedūrą ir pranešus valstybėms narėms arba trečiosioms šalims; d) apskaičiavus finansinius pataisymus, kuriuos reikia atlikti dėl pripažintų išlaidų ir pripažintų iš biudžeto mokėtinų išlaidų skirtumo; e) susigrąžinus arba išmokėjus likutį, atsiradusį dėl pripažintų išlaidų ir valstybėms narėms arba trečiosioms šalims jau išmokėtų sumų skirtumo. Susigrąžinama tarpusavio įskaitymo būdu, kaip nurodyta 83 straipsnyje. 3. Esant decentralizuotam valdymui, sąskaitų patvirtinimo procedūra, aprašyta šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, taikoma laikantis susitarto decentralizavimo laipsnio. 43 straipsnis Jungtinis valdymas(Finansinio reglamento 53 ir 165 straipsniai) 1. Asignavimai, naudojami vykdant biudžetą kartu su tarptautinėmis organizacijomis, kaip apibrėžta finansinio reglamento 53 ir 165 straipsniuose, finansuoja veiklą, kuriai atlikti reikia sukaupti kelių donorų teikiamas lėšas, kai praktiškai neįmanoma arba netikslinga kiekvienam išlaidų tipui nurodyti kiekvieno donoro skiriamų lėšų dalį. Komisija užtikrina, kad būtų tinkamos visai veiklos visumai taikomos kontrolės ir audito priemonės. 2. Tarptautinės organizacijos, minėtos 1 dalyje, yra šios: a) tarptautinės viešojo sektoriaus organizacijos, įkurtos tarpvyriausybiniais susitarimais, ir tokių organizacijų įkurtos specializuotos įstaigos; b) Tarptautinis raudonojo kryžiaus komitetas (TRKK); c) Tarptautinė nacionalinių raudonojo kryžiaus ir raudonojo pusmėnulio draugijų federacija. 3 SKYRIUS Finansiniai pareigūnai 1 skirsnis Apskaitos pareigūnų teisės ir pareigos 44 straipsnis Apskaitos pareigūnų teisės ir pareigos(Finansinio reglamento 85 straipsnis) Kiekviena institucija kiekvieną apskaitos pareigūną aprūpina jo pareigoms atlikti reikalingais ištekliais ir parengia nuostatus, išsamiai aprašančius jo užduotis, teises ir pareigas. 2 skirsnis Leidimus išduodantis pareigūnas 45 straipsnis Įgaliotų ir perįgaliotų leidimus išduodančių pareigūnų padėjėjai(Finansinio reglamento 59 straipsnis) 1. Atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui atliekant pareigas, jam gali padėti pareigūnai ir kiti tarnautojai (toliau – "darbuotojai"), kuriems jo atsakomybe yra patikėtos tam tikros biudžeto vykdymui ir finansinės bei valdymo informacijos rengimui reikalingos operacijos. Siekiant neleisti atsirasti interesų konfliktui, darbuotojai, padedantys įgaliotiems ar perįgaliotiems leidimus išduodantiems pareigūnams, privalo laikytis įpareigojimų, minėtų finansinio reglamento 52 straipsnyje. 2. Kiekviena institucija informuoja biudžeto valdymo instituciją visuomet, kai A1 lygio įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas pradeda eiti, pakeičia ar nustoja eiti savo pareigas. 46 straipsnis Įgaliojimus reglamentuojančios vidaus nuostatos(Finansinio reglamento 59 straipsnis) Vadovaudamasi finansiniu reglamentu ir šiuo reglamentu, kiekviena institucija savo vidaus taisyklėse nustato tokias asignavimų valdymo priemones, kurias ji laiko esant reikalingomis, kad galėtų tinkamai įvykdyti jai priklausantį skirsnį biudžete. 47 straipsnis Pareigų pradėti ir tikrinti operaciją atskyrimas(Finansinio reglamento 60 straipsnio 4 dalis) 1. Operacijos pradėjimas suprantamas kaip visos operacijos, kurias paprastai atlieka 45 straipsnyje minėtas personalas ir kurios sudaro parengiamąjį etapą priimant teisės aktus, remiantis kuriais kompetentingas įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas vykdo biudžetą. 2. Ex ante operacijos patikra suprantama kaip ex ante patikrinimai, kuriuos organizuoja atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, norėdamas patikrinti veiklos ir finansinius aspektus. 3. Kiekvienai operacijai taikoma bent viena ex ante patikra. Tokios patikros tikslas – nustatyti, kad: a) išlaidos ir įplaukos valdomos tinkamai pagal taikomas nuostatas, svarbiausia pagal biudžeto ir kitus atitinkamus reglamentus bei visus teisės aktus, priimtus įgyvendinant sutartis arba reglamentus, ir atitinkamais atvejais pagal sutarčių sąlygas; b) yra taikomas gero finansų valdymo principas, minėtas finansinio reglamento II antraštinės dalies 7 skyriuje. 4. Ex post dokumentų patikrų ir atitinkamais atvejais patikrinimų vietoje metu tikrinama, ar iš biudžeto finansuojama veikla yra teisingai įgyvendinama, svarbiausia, ar yra laikomasi šio straipsnio 3 dalyje minėtų principų. Šios patikros gali būti organizuojamos atrankos būdu, taikant rizikos analizę. 5. Pareigūnai arba kiti darbuotojai, atsakingi už 2 ir 4 dalyse minėtas patikras, negali būti tie patys asmenys, kurie atlieka operacijos pradėjimo užduotis, minėtas 1 dalyje, ir neturi būti jų pavaldiniai. 48 straipsnis Valdymo ir vidaus kontrolės procedūros(Finansinio reglamento 60 straipsnio 4 dalis) Valdymo ir vidaus kontrolės sistemos ir procedūros sudaromos taip, kad: a) institucijos politikos, programų ir veiklos tikslai būtų pasiekti, vadovaujantis gero finansų valdymo principu; b) būtų laikomasi Bendrijos teisės taisyklių ir institucijos nustatytų būtiniausių kontrolės standartų; c) apsaugotų institucijos turtą ir informaciją; d) užkirstų kelią pažeidimams, klaidoms bei sukčiavimams ir juos aptiktų; e) nustatytų valdymo riziką ir užkirstų jai kelią; f) užtikrintų patikimą finansų ir valdymo informaciją; g) saugotų įrodomuosius dokumentus, susijusius su biudžeto vykdymu ir biudžeto vykdymo priemonėmis, bei dokumentus įvykdžius biudžetą; h) saugotų dokumentus, susijusius su institucijai suteiktomis avansų garantijomis, ir turėtų žurnalą, kad galėtų tokias garantijas tinkamai stebėti. 49 straipsnis Įrodomųjų dokumentų saugojimas, už kurį yra atsakingas leidimus duodantis pareigūnas(Finansinio reglamento 60 straipsnio 4 dalis) Originalių įrodomųjų dokumentų tvarkymo sistemos ir procedūros, susijusios su jų saugojimu, numato, kad: a) tokie dokumentai privalo būti sunumeruoti; b) tokie dokumentai privalo būti datuoti; c) registruose, kurie gali būti kompiuterizuoti, turi būti nurodyta tiksli tokių dokumentų laikymo vieta; d) tokie dokumentai saugomi bent penkerius metus nuo tos dienos, kai Europos Parlamentas patvirtina, kad tų biudžeto metų, su kuriais susiję dokumentai, biudžetas yra įvykdytas. Dokumentai, susiję su veikla, kuri nėra galutinai užbaigta, saugomi ilgiau nei numatyta šio straipsnio pirmos pastraipos d punkte, tai yra, iki metų, kuriais veikla yra galutinai užbaigta, pabaigos. 50 straipsnis Profesinių standartų kodeksas(Finansinio reglamento 60 straipsnio 5 dalis) 1. Darbuotojai, kuriuos skiria atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas finansinėms operacijoms tikrinti, parenkami pagal jų žinias, įgūdžius ir, pirmiausia, kvalifikacijas, nurodytas diplomuose arba paremtas profesine patirtimi, arba suteiktas, išklausius atitinkamą mokomąją programą. 2. Kiekviena institucija parengia profesinių standartų kodeksą, kuris vidaus kontrolės klausimais nustato: a) techninės ir finansinės kompetencijos lygį, kuris reikalingas šio straipsnio 1 dalyje minėtiems darbuotojams; b) tokių darbuotojų pareigą nuolatos mokytis; c) jiems skirtą misiją, vaidmenį ir užduotis; d) elgesio taisykles, pirmiausia etikos ir principingumo standartus, kurių jie privalo laikytis, bei jų teises. 3. Kiekviena institucija sukuria atitinkamas struktūras, skirtas atitinkamai informacijai apie kontrolės standartus, metodus ir būdus skirstyti leidimus duodantiems skyriams ir ją reguliariai atnaujinti. 51 straipsnis Atvejai, kai įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas nesiima priemonių(Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalis) Laikoma, kad įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas nesiima priemonių, kaip minėta finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalyje, kai, atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, per pagrįstos trukmės laiką ir bet kuriuo atveju per mėnesį iš jo negaunama jokio atsakymo. 52 straipsnis Ex post patikra ir metinės veiklos ataskaita(Finansinio reglamento 60 straipsnio 7 dalis) Ex post patikrų rezultatai kartu su kita medžiaga pateikiami metinės veiklos ataskaitoje, kurią įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas pateikia savo institucijai. 53 straipsnis Finansinės ir valdymo informacijos perdavimas apskaitos pareigūnui(Finansinio reglamento 60 straipsnis) Vadovaudamasis apskaitos pareigūno priimtomis taisyklėmis, įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas siunčia jam finansinę bei valdymo informaciją, kurios apskaitos pareigūnui reikia savo pareigoms vykdyti. 54 straipsnis Ataskaita apie derybų procedūras(Finansinio reglamento 60 straipsnis) Įgalioti leidimus duodantys pareigūnai registruoja kiekvienais finansiniais metais sudarytas sutartis, taikant derybų procedūras, minėtas 126, 127, 242, 244, 246 ir 247 straipsniuose. Jei derybų procedūrų santykis su to paties leidimus duodančio pareigūno skirtų sutarčių skaičiumi labai padidėja palyginti su ankstesniaisiais metais, arba jei tas santykis yra ryškiai didesnis už vidutinį visoje institucijoje užregistruotą santykį, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas apie tai praneša institucijai, nurodydamas priemones, kurių yra imtasi šiai tendencijai pakeisti. Komisijos atveju toks pranešimas pridedamas prie metinės veiklos ataskaitų apibendrinimo, minėto finansinio reglamento 60 straipsnio 7 dalyje. 3 skirsnis Apskaitos pareigūnas 55 straipsnis Apskaitos pareigūno skyrimas(Finansinio reglamento 61 straipsnis) Kiekviena institucija iš pareigūnų, kuriems taikomi Europos Bendrijų tarnybos nuostatai, paskiria apskaitos pareigūną. Būtina, kad institucija apskaitos pareigūną skirtų, remdamasi jo konkrečia kompetenciją, kuri yra įrodoma diplomais arba jiems tolygia profesine patirtimi. 56 straipsnis Apskaitos pareigūno pareigų nutraukimas(Finansinio reglamento 61 straipsnis) 1. Apskaitos pareigūno pareigų nutraukimo atveju nedelsiant parengiama tarpinė sąskaitų ataskaita. Šią ataskaitą sudaro sąskaitos, numatytos finansinio reglamento pirmosios dalies VII antraštinėje dalyje, uždarytos paskutinę mėnesio, kurį apskaitos pareigūnas nustoja eiti savo pareigas, dieną. 2. Tarpinės sąskaitų ataskaitos nereikalaujama, kai apskaitos pareigūnas nustoja eiti savo pareigas finansinių metų pabaigoje. 3. Apskaitos pareigūnas, kuris nustoja eiti savo pareigas, arba, jei tai neįmanoma, kuris nors jo skyriaus pareigūnas tarpinę ataskaitą arba šio straipsnio 2 dalyje minėtomis aplinkybėmis laikinąsias sąskaitas, nurodytas finansinio reglamento 128 straipsnyje, perduoda naujajam apskaitos pareigūnui, kuris ne vėliau kaip per mėnesį nuo perdavimo dienos privalo pasirašyti, kad jas priima, ir gali padaryti išlygas. 4. Kiekviena institucija biudžeto valdymo institucijai praneša apie savo apskaitos pareigūno paskyrimą arba jo pareigų nutraukimą. 57 straipsnis Nuomonė apie apskaitos ir atsargų sistemas(Finansinio reglamento 61 straipsnis) Kai leidimus duodančio pareigūno nustatytos finansinio valdymo sistemos teikia duomenis institucijos sąskaitoms arba yra naudojamos duomenims tose sąskaitose pagrįsti, tokių sistemų nustatymui arba keitimui privaloma gauti apskaitos pareigūno sutikimą. Su apskaitos pareigūnu taip pat tariamasi dėl atsargų sistemų ir turto bei įsipareigojimų vertinimo sistemų, kurias nustato arba keičia leidimus išduodantis pareigūnas. 58 straipsnis Iždo valdymas(Finansinio reglamento 61 straipsnis) 1. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad jo institucija turėtų pakankamai lėšų grynųjų pinigų reikalavimams, atsirandantiems vykdant biudžetą, padengti. 2. Kad būtų galima įvykdyti šio straipsnio 1 dalies reikalavimą, apskaitos pareigūnas sudaro grynųjų pinigų valdymo sistemas, kurios jam padeda prognozuoti pinigų srautus. 3. Komisijos apskaitos pareigūnas paskirsto turimas lėšas, vadovaudamasis Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000. 59 straipsnis Banko sąskaitų valdymas(Finansinio reglamento 61 straipsnis) 1. Vykdydamas iždo valdymo reikalavimus, apskaitos pareigūnas institucijos vardu gali atidaryti sąskaitas finansų įstaigose arba nacionaliniuose bankuose, arba pasirūpinti, kad tokios sąskaitos būtų atidarytos. Tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis jis gali atidaryti sąskaitas ne eurais, o kitomis valiutomis. 2. Apskaitos pareigūnas ir finansų įstaigos tariasi dėl sąskaitų laikymo sąlygų, vadovaudamiesi gero finansų valdymo, našumo ir konkurencijos pagrindais vykdomų konkursų principais. 3. Bent kartą per penkerius metus finansų įstaigoms, kuriose yra atidarytų sąskaitų, apskaitos pareigūnas iš naujo skelbia konkurencija pagrįstus konkursus. 4. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad būtų griežtai laikomasi finansų įstaigose atidarytų sąskaitų laikymo sąlygų. 5. Komisijos apskaitos pareigūnas, pasikonsultavęs su kitų institucijų apskaitos pareigūnais, atsako už įvairiose finansų įstaigose atidarytų sąskaitų laikymo sąlygų suderinimą. 60 straipsnis Parašai ant finansinių dokumentų(Finansinio reglamento 61 straipsnis) Atsižvelgiant į vidaus kontrolės reikalavimus, sąskaitų atidarymo, laikymo ir naudojimo sąlygose numatoma, kad čekius, banko kreditinio pervedimo pavedimus ir visus kitus banko operacijų dokumentus privalo pasirašyti vienas ar keli tinkamai įgalioti personalo nariai. Tuo tikslu kiekviena institucija visoms finansų įstaigoms, kuriose jos yra atidariusios sąskaitas, praneša įgaliotųjų pareigūnų pavardes ir pateikia jų parašų pavyzdžius. 61 straipsnis Sąskaitų likučių valdymas(Finansinio reglamento 61 straipsnis) 1. Apskaitos pareigūnas užtikrina, kad banko sąskaitų likutis, numatytas 59 straipsnyje, labai nesiskirtų nuo prognozuojamų pinigų srautų, minėtų 58 straipsnio 2 dalyje; bet kuriuo atveju: a) kad tos sąskaitos nebūtų debetinės; b) kad sąskaitų kitomis valiutomis likutis būtų reguliariai perskaičiuojamas eurais. 2. Apskaitos pareigūnui draudžiama sąskaitose užsienio valiuta laikyti sumų likučius, kurios dėl valiutų santykio svyravimų gali atnešti institucijai didelių nuostolių. 62 straipsnis Pervedimai ir keitimo operacijos(Finansinio reglamento 61 straipsnis) Nepažeisdamas 69 straipsnio, apskaitos pareigūnas daro pervedimus iš vienos finansų įstaigose atidarytos sąskaitos į kitą ir atlieka valiutos keitimo operacijas. 63 straipsnis Mokėjimo būdas(Finansinio reglamento 61 straipsnis) Mokėjimai atliekami banko kreditiniu pervedimu arba čekiu. 64 straipsnis Trečiųjų šalių bylos(Finansinio reglamento 61 straipsnis) 1. Apskaitos pareigūnas mokėjimus gali atlikti banko kreditiniu pervedimu tik tuo atveju, jei institucija gavėjo banko sąskaitos rekvizitus yra pirma įrašiusi į bendrą bylą. Gavėjo banko sąskaitos rekvizitai arba jų pakeitimas įrašomas į bylą, remiantis gavėjo banko patvirtintu popieriniu arba elektroniniu dokumentu. 2. Apskaitos pareigūnas institucijos vardu gali prisiimti įsipareigojimus trečiajai šaliai, kad bus sumokėta banko kreditiniu pervedimu, tik tuo atveju, jei toji trečioji šalis yra pateikusi įrašui į bylą reikalingą dokumentą. Rengiant kiekvieno mokėjimo pavedimus, leidimus išduodantys pareigūnai patikrina, ar gavėjo pranešti banko sąskaitos rekvizitai dar tebegalioja. Pasirengimo narystei pagalbos atvejais atskirus įsipareigojimų susitarimus galima sudaryti su norą stoti į Europos Sąjungą pareiškusių šalių viešosios valdžios institucijomis be išankstinio įrašo trečiųjų šalių byloje. Tokiais atvejais leidimus išduodantis pareigūnas stengiasi užtikrinti, kad įrašas būtų kuo greičiau padarytas. Susitarimuose numatoma, kad reikalavimas Komisijai pranešti gavėjo banko sąskaitos rekvizitus būtų įvykdytas prieš pirmąjį mokėjimą. 65 straipsnis Apskaitos pareigūno pareiga saugoti pirminius dokumentus(Finansinio reglamento 61 straipsnis) Apskaitos sistemai ir sąskaitų, minėtų finansinio reglamento 121 straipsnyje, parengimui reikalingi pirminiai dokumentai saugomi mažiausiai penkerius metus nuo tos dienos, kurią Europos Parlamentas nutaria, kad metų biudžetas, su kuriuo tie dokumentai yra susiję, yra įvykdytas. Tačiau dokumentai, susiję su veikla, kuri nėra galutinai užbaigta, saugomi ilgiau, tai yra, iki metų, einančių po tų metų, kuriais veikla yra užbaigta, pabaigos. Kiekviena institucija nusprendžia, kuriame skyriuje turi būti saugomi pirminiai dokumentai. 4 skirsnis Avansinių lėšų administratorius 66 straipsnis Avansinių sąskaitų naudojimo sąlygos(Finansinio reglamento 63 straipsnis) 1. Kai dėl mažų sumų yra neįmanoma arba neproduktyvu mokėjimo operacijas atlikti taikant biudžetines procedūras, tokių išlaidų apmokėjimui galima sudaryti avansines sąskaitas. 2. Atsakingojo leidimus išduodančio pareigūno nurodymu avansinių lėšų administratorius gali laikinai patvirtinti ir apmokėti išlaidas. 3. Avansinės sąskaitos sudaromos ir avansinių lėšų administratorius paskiriamas apskaitos pareigūno sprendimu, kurį jis priima, remdamasis atsakingojo leidimus išduodančio pareigūno tinkamai pagrįstu pasiūlymu. Tame sprendime nurodoma atitinkama avansinių lėšų administratoriaus ir leidimus išduodančio pareigūno atsakomybė bei pareigos. Avansinių sąskaitų naudojimo sąlygos taip pat keičiamos apskaitos pareigūno sprendimu, kurį jis priima, remdamasis atsakingojo leidimus išduodančio pareigūno tinkamai pagrįstu pasiūlymu. 67 straipsnis Avansinių sąskaitų sudarymo ir išmokėjimo sąlygos(Finansinio reglamento 63 straipsnis) 1. Sprendime dėl avansinių sąskaitų sudarymo bei avansinių lėšų administratoriaus paskyrimo ir sprendime dėl avansinių sąskaitų naudojimo sąlygų pakeitimo svarbiausia nurodoma: a) didžiausia suma, kuri gali būti iš pradžių suteikta smulkioms išlaidoms, ir jos paskirtis; b) ar institucijos vardu turi būti atidaryta banko sąskaita arba pašto žiro sąskaita; c) kiekvieno išlaidų straipsnio, kurį avansinių lėšų administratorius gali apmokėti trečiosioms šalims arba iš jų surinkti, pobūdis ir didžiausia suma; d) kaip dažnai turi būti pateikiami pirminiai dokumentai, jų pateikimo procedūra ir kaip jie perduodami leidimus išduodančiam pareigūnui, kad pagal juos būtų atsiskaityta; e) procedūra, kurios reikia laikytis, papildant avansines sąskaitas; f) kad leidimus duodantis pareigūnas už grynųjų pinigų sandorius atsiskaito vėliausiai iki kito mėnesio pabaigos, kad būtų galima suderinti apskaitos likutį ir banko likutį; g) apskaitos pareigūno avansinių lėšų administratoriui išduoto įgaliojimo galiojimo laikas; h) paskirto avansinių lėšų administratoriaus tapatybė. 2. Teikdamas pasiūlymus priimti sprendimą dėl avansinių sąskaitų sudarymo, atsakingasis leidimus išduodantis pareigūnas užtikrina, kad: a) pirmiausia būtų taikomos biudžeto procedūros, kurioms yra prieinama centrinė kompiuterizuota apskaitos sistema; b) avansinės sąskaitos būtų naudojamos tik pagrįstais atvejais. Išskyrus specialias avansines sąskaitas humanitarinei pagalbai ir krizių valdymui, apibrėžtam 168 straipsnio 2 dalyje, kiekvienam išlaidų straipsniui didžiausia skirta suma, minėta šio straipsnio 1 dalies c punkte, negali būti didesnė kaip 30000 eurų. 3. Avansinių lėšų administratorius trečiosioms šalims gali išmokėti tam tikras sumas, laikydamasis ir neviršydamas: a) atsakingojo leidimus išduodančio pareigūno pasirašytų išankstinių biudžeto ir teisinių įsipareigojimų; b) avansinėje sąskaitoje esančių grynųjų pinigų arba banko sąskaitoje esančių lėšų teigiamos likutinės sumos. 4. Sumos iš avansinių sąskaitų mokamos banko kreditiniu pervedimu, čekiu arba kitomis mokėjimo priemonėmis. 5. Mokėjimai atliekami pagal oficialius galutinius patvirtinimus ir/arba atsakingojo leidimus išduodančio pareigūno nurodymu. 68 straipsnis Avansinių lėšų administratoriaus parinkimas(Finansinio reglamento 63 straipsnis) Avansinių lėšų administratoriai parenkami iš A, B arba C kategorijos pareigūnų. Prireikus, avansinių lėšų administratoriai gali būti parenkami iš šioms kategorijoms tolygaus lygio darbuotojų, kuriems taikomos Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos. Avansinių lėšų administratoriai parenkami, atsižvelgiant į jų žinias, įgūdžius ir konkrečias kvalifikacijas, nurodytas diplomuose arba įrodomas atitinkama profesine patirtimi, arba išklausius atitinkamą mokymo programą. 69 straipsnis Avansinių sąskaitų papildymas(Finansinio reglamento 63 straipsnis) 1. Apskaitos pareigūnas avansines sąskaitas papildo įmokomis, stebi kaip atidaromos su tomis sąskaitomis susijusios banko sąskaitos, kaip įgaliojama parašo teisė, kaip yra tikrinama vietoje ir centralizuotose sąskaitose. Avansines sąskaitas papildo apskaitos pareigūnas. Smulkioms išlaidoms skirtos įmokos įmokamos į tam tikslui atidarytą banko sąskaitą. Avansinės sąskaitos gali būti papildomos tiesiogiai iš įvairių vietinių įplaukų, gautų: a) pardavus įrangą; b) už spaudinius; c) skolininkams grąžinus įvairias sumas; d) už palūkanas. Iš avansinės sąskaitos atsiskaitoma už išlaidas ir ji papildoma įvairiomis arba asignuotomis įplaukomis pagal sprendimą, kuriuo yra sudaryta avansinė sąskaita, minėtą 67 straipsnyje, ir finansinio reglamento nuostatas. Atitinkamos sumos atimamos, kai leidimus išduodantis pareigūnas kitą kartą papildo atitinkamą avansinę sąskaitą. 2. Siekiant svarbiausia išvengti nuostolių dėl valiutų santykio, avansinių lėšų administratoriui leidžiama pervesti lėšas iš vienos banko sąskaitos į kitą, kurios yra susijusios su ta pačia avansine sąskaita. 70 straipsnis Leidimus išduodančių ir apskaitos pareigūnų patikrinimai(Finansinio reglamento 63 straipsnis) 1. Avansinių lėšų administratorius tvarko jam pavestų lėšų, grynaisiais pinigais ir esančių banke, bei išmokėtų ir gautų sumų apskaitą, vadovaudamasis taisyklėmis ir leidimus išduodančio pareigūno nurodymais. Tos sąskaitos ataskaitos visuomet turi būti prieinamos atsakingam leidimus išduodančiam pareigūnui, o per mėnesį įvykusių sandorių sąrašą kartu su pirminiais dokumentais avansinių lėšų administratorius siunčia leidimus išduodančiam pareigūnui, kad būtų atsiskaityta už avansines operacijas. 2. Apskaitos pareigūnas tikrina paprastai vietoje ir be įspėjimo, arba paveda savo skyriaus ar leidimus išduodančio skyriaus kuriam nors specialiai tuo tikslu įgaliotam pareigūnui ar kitam tarnautojui patikrinti, ar avansinių lėšų administratoriui skirtos lėšos yra, kaip tvarkoma sąskaityba, ir ar už avansinius sandorius yra laiku atsiskaitoma. Tokių patikrinimų rezultatus apskaitos pareigūnas praneša atsakingajam leidimus išduodančiam pareigūnui. 71 straipsnis Pirkimų procedūra(Finansinio reglamento 63 straipsnis) Neviršijant limitų, nustatytų 129 straipsnio 4 dalyje, iš avansinių sąskaitų gali būti apmokamos išlaidos paprastai pagal sąskaitas faktūras be išankstinio paraiškų konkurso. 4 SKYRIUS Finansų pareigūnų atsakomybė 1 skirsnis Bendrosios taisyklės 72 straipsnis Įstaigos, atsakingos sprendžiant sukčiavimo klausimus(Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalis ir 65 straipsnio 2 dalis) Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalyje ir 65 straipsnio 2 dalyje minėtos institucijos ir įstaigos – tai organai, paskirti pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas (toliau − "Tarnybos nuostatai") ir pagal Bendrijos institucijų sprendimus dėl vidaus tyrimų, susijusių su sukčiavimais, korupcija ir kitokia neteisėta Bendrijų interesams žalinga veikla, reikalavimų ir sąlygų. 2 skirsnis Įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams taikomos taisyklės 73 straipsnis Nurodymų patvirtinimas(Finansinio reglamento 66 straipsnio 2 dalis) 1. Įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, gavęs įpareigojantį nurodymą, kurį jis laiko neteisingu arba prieštaraujančiu gero finansų valdymo principui ypač dėl to, kad nurodymo negalima įvykdyti iš jam skirtų išteklių, apie tai raštu praneša jį įgaliojusiai ar perįgaliojusiai institucijai. Jei nurodymas patvirtinamas raštu, ir tas patvirtinimas gaunamas laiku bei yra pakankamai aiškus, nes jame aiškiai kalbama apie klausimus, kuriems įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas prieštaravo, atsakomybė leidimus duodančiam pareigūnui gali būti netaikoma; jis nurodymą įvykdo, jei tai nėra baudžiamosios teisės arba atitinkamų saugos standartų pažeidimas. 2. Šio straipsnio 1 dalis taikoma ir tais atvejais, kai leidimus duodantis pareigūnas, veikdamas pagal įpareigojantį nurodymą, sužino, kad dėl tokio atvejo aplinkybių gali susidaryti netinkama padėtis. 3. Visus nurodymus, kurie yra patvirtinami finansinio reglamento 66 straipsnio 2 dalyje aprašytomis aplinkybėmis, atsakingasis įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas užregistruoja ir pamini savo metinėje veiklos ataskaitoje. 74 straipsnis Finansinės klaidos(Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalis ir 66 straipsnio 4 dalis) Nepažeidžiant Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) galių, specialiosios finansinių klaidų komisijos kompetencijai priklauso visi bet kurios finansinio reglamento nuostatos arba su finansų valdymu susijusios nuostatos pažeidimai bei visų operacijų tikrinimas, susijęs su pareigūno ar tarnautojo veikimu ar neveikimu. 75 straipsnis Finansinių klaidų komisija(Finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalis ir 66 straipsnio 4 dalis) 1. Finansinių klaidų atvejus, minėtus 74 straipsnyje, skiriančioji institucija arba atitinkamais atvejais institucija, įgaliota sudaryti darbo sutartis, perduoda finansinio reglamento 66 straipsnio 4 dalyje minėtai komisijai, kad ši pareikštų savo nuomonę. Gavusi skiriančiosios institucijos arba institucijos, įgaliotos sudaryti darbo sutartis, jai perduotą bylą, komisija pateikia nuomonę, įvertindama, ar yra padarytos klaidos, apibrėžtos 74 straipsnyje, ar jos yra rimtos ir kokios gali būti jų pasekmės. Jei komisijos analizė rodytų, kad jai perduotą bylą turėtų spręsti OLAF, ji nedelsdama bylos medžiagą grąžina skiriančiajai institucijai arba institucijai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, ir tuoj pat apie tai praneša OLAF. Kai pirmoje pastraipoje minėtai komisijai apie kokį nors klausimą tiesiogiai praneša personalo narys pagal finansinio reglamento 60 straipsnio 6 dalį, ji perduoda medžiagą skiriančiajai institucijai arba atitinkamais atvejais institucijai, įgaliotai sudaryti darbo sutartis, ir atitinkamai praneša personalo nariui. 2. Kiekviena institucija, atsižvelgdama į savo vidaus organizacinę struktūrą, nustato finansinio reglamento 66 straipsnio 4 dalyje minėtos komisijos veiklos tvarką ir jos sudėtį, į kurią įeina asmuo iš išorės, turintis reikalingas kvalifikacijas ir patyrimą. 5 SKYRIUS Įplaukų operacijos 1 skirsnis Nuosavi ištekliai 76 straipsnis Nuosaviems ištekliams taikomos taisyklės(Finansinio reglamento 69 straipsnis) Leidimus išduodantis pareigūnas sudaro tvarkaraštį, nurodydamas, kada nuosavi ištekliai, apibrėžti Sprendime dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, bus prieinami Komisijai. Nuosavi ištekliai nustatomi ir susigrąžinami, vadovaujantis taisyklėmis, priimtomis pagal šio straipsnio pirmoje pastraipoje minėtą sprendimą. 2 skirsnis Gautinų sumų sąmata 77 straipsnis Gautinų sumų sąmata(Finansinio reglamento 70 straipsnis) 1. Gautinų sumų sąmatose nurodomas įplaukų tipas ir biudžeto straipsnis, kuriame jos turi būti įrašytos, bei kuo tikslesni duomenys apie skolininką ir įvertinimu nustatytą sumą. Sudarydamas gautinų sumų sąmatą, atsakingasis leidimus išduodantis pareigūnas pirmiausia patikrina, ar: a) įplaukos yra įrašytos į teisingą biudžeto straipsnį; b) sąmata yra gerai sudaryta ir atitinka taikytinas nuostatas bei gero finansų valdymo principą. 2. Vadovaujantis finansinio reglamento 161 straipsnio 2 dalimi, gautinų sumų sąmata nereiškia, kad įsipareigojimui jau galima duoti lėšas. Finansinio reglamento 18 straipsnyje nurodytais atvejais lėšos asignavimui skiriamos tik po to, kai Bendrijos faktiškai susigrąžina jai skolingas sumas. 3 skirsnis Gautinų sumų nustatymas 78 straipsnis Procedūra(Finansinio reglamento 71 straipsnis) 1. Atsakingojo leidimus išduodančio pareigūno gautinos sumos nustatymas reiškia, kad pripažįstama Bendrijų teisė reikalauti, kad skolininkas sumokėtų skolą. 2. Skolos vykdomojo rašto išdavimas – tai veiksmas, kuriuo atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas nurodo apskaitos pareigūnui susigrąžinti nustatytą sumą. 3. Skolos raštu skolininkui pranešama, kad: a) Bendrijos nustatė gautiną sumą; b) skola Bendrijoms turi būti grąžinta tam tikrą dieną (toliau − "skolos grąžinimo terminas"); c) negrąžinus skolos iki termino pabaigos, nuo skolos bus skaičiuojamos palūkanos, taikant 86 straipsnyje nurodytą palūkanų normą, nepažeidžiant jokių konkrečių taikytinų nuostatų; d) jei įmanoma, institucija susigrąžins skolą tarpusavio įskaitymo būdu, apie tai pranešusi skolininkui; e) jei skola nebus grąžinta iki termino pabaigos, institucija susigrąžins skolą, išieškodama ją iš anksčiau pateiktos garantijos; f) jei po to, kai buvo imtasi visų tų priemonių, visa suma nesusigrąžinama, institucija susigrąžina skolą, vykdydama sprendimą, kuris yra priimtas pagal finansinio reglamento 72 straipsnio 2 dalį, arba teismo sprendimu. Leidimus išduodantis pareigūnas skolininkui siunčia skolos raštą, o jo kopiją apskaitos pareigūnui. 79 straipsnis Gautinų sumų nustatymas(Finansinio reglamento 71 straipsnis) Siekdamas nustatyti gautiną sumą, atsakingasis leidimus išduodantis pareigūnas užtikrina, kad: a) gautina suma yra tikra ir jai netaikomos jokios sąlygos; b) gautiną sumą sudaro tam tikra nustatyta, tiksliai išreikšta grynaisiais pinigais; c) gautinos sumos terminas jau yra suėjęs, ir jai netaikomas joks išmokėjimo laikas; d) skolininko rekvizitai yra teisingi; e) susigrąžintina suma yra įrašyta į teisingą biudžeto straipsnį; f) pirminiai dokumentai yra tvarkingi; ir g) yra laikomasi gero finansų valdymo principo, svarbiausia pagal 87 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus kriterijus. 80 straipsnis Gautinų sumų nustatymo pirminiai dokumentai(Finansinio reglamento 71 straipsnis) 1. Gautinos sumos nustatymas turi remtis pirminiais dokumentais, liudijančiais Bendrijų teisę ją gauti. 2. Prieš nustatydamas gautiną sumą, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas asmeniškai patikrina pirminius dokumentus arba savo atsakomybe įsitikina, kad tai yra padaryta. 3. Pirminius dokumentus saugo leidimus duodantis pareigūnas pagal 48 ir 49 straipsnius. 4 skirsnis Įgaliojimas išieškoti skolą 81 straipsnis Vykdomojo rašto parengimas(Finansinio reglamento 72 straipsnis) 1. Vykdomajame rašte nurodoma: a) metai, į kuriuos įplaukos turi būti įrašytos; b) nuorodos į aktą arba teisinį įsipareigojimą, kuris yra skolos šaltinis ir sukuria teisę susigrąžinti skolą; c) biudžeto straipsnis ir kitokios biudžeto dalys, įskaitant atitinkamais atvejais nuorodas į atitinkamus biudžeto įsipareigojimus; d) išieškotina suma eurais; e) skolininko pavardė ir adresas; f) skolos grąžinimo terminas; ir g) galimas išieškojimo būdas, įskaitant pirmiausia tarpusavio įskaitymo būdą ir išieškojimą iš bet kurios pateiktos garantijos. 2. Atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas ant vykdomojo rašto užrašo datą, jį pasirašo ir siunčia apskaitos pareigūnui. 5 skirsnis Išieškojimas 82 straipsnis Skolos susigrąžinimo formalumai(Finansinio reglamento 73 straipsnis) 1. Susigrąžinus gautiną sumą, apskaitos pareigūnas sąskaitose padaro įrašą ir praneša atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui. 2. Už visas grynaisiais pinigais apskaitos pareigūnui ar avansinių lėšų administratoriui sumokėtas sumas išduodamas kvitas. 83 straipsnis Išieškojimas tarpuskaitos būdu(Finansinio reglamento 73 straipsnis) Bet kuriuo procedūros metu apskaitos pareigūnas, pranešęs atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui ir skolininkui, išieško nustatytas gautinas sumas tarpuskaitos būdu tais atvejais, kai skolininkas Bendrijoms taip pat turi pretenziją, kuri yra tikra, įvertinta tam tikra nustatyta suma ir kurios grąžinimo terminas susijęs su suma, nustatyta mokėjimo pavedime. 84 straipsnis Išieškojimo procedūra, jei skola negrąžinama geranoriškai(Finansinio reglamento 72 ir 73 straipsniai) 1. Nepažeidžiant 83 straipsnio, jei iki termino, nurodyto skolos rašte, negrąžinama visa suma, apskaitos pareigūnas praneša atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui ir nedelsdamas pradeda išieškojimo procedūrą teisinėmis priemonėmis, įskaitant atitinkamais atvejais išieškojimą iš anksčiau pateiktos garantijos. 2. Nepažeisdamas 83 straipsnio, kai šio straipsnio 1 dalyje nurodyto išieškojimo būdo taikyti negalima, ir skolininkas, įspėjus jį oficialiu apskaitos pareigūno raštu, gautinos sumos nesumoka, apskaitos pareigūnas gautiną sumą išieško, vykdydamas sprendimą, priimtą pagal finansinio reglamento 72 straipsnio 2 dalį, arba pateikęs ieškinį. 85 straipsnis Papildomas sumokėjimo terminas(Finansinio reglamento 73 straipsnis) Apskaitos pareigūnas, bendradarbiaudamas su atsakinguoju leidimus duodančiu pareigūnu, gali skirti papildomą sumokėjimo terminą, tik skolininkui raštu paprašius, tinkamai nurodant priežastis ir jei yra tenkinamos šios sąlygos: a) skolininkas įsipareigoja per visą papildomą laikotarpį, pradedant diena, kurią suėjo pradinis skolos grąžinimo terminas, mokėti palūkanas, taikant 86 straipsnyje nurodytą palūkanų normą; ir b) siekiant apsaugoti Bendrijų teises, skolininkas pateikia institucijos apskaitos pareigūnui priimtiną finansinę garantiją, kuri padengia negrąžintą skolą, kurią sudaro pradinė skolos suma ir palūkanos. Šio straipsnio pirmosios pastraipos b punkte minėta garantija gali būti pakeista solidariąja trečiosios šalies garantija, su kuria sutinka institucijos apskaitos pareigūnas. 86 straipsnis Delspinigiai(Finansinio reglamento 71 straipsnio 4 dalis) 1. Nepažeidžiant jokių specialių nuostatų, atsirandančių taikant sektoriaus taisykles, iki termino pabaigos negrąžintai gautinai sumai skaičiuojamos palūkanos pagal šio straipsnio 2 ir 3 straipsnius. 2. Iki termino pabaigos negrąžintoms gautinoms sumoms palūkanos skaičiuojamos, taikant palūkanų normą, kurią taiko Europos centrinis bankas savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms, paskelbtą Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijoje, galiojusią to mėnesio, kurį sueina grąžinimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją: a) septyniais procentais, kai skola yra susidariusi pagal viešojo tiekimo ir paslaugų sutartį, minėtą V antraštinėje dalyje; b) trim su puse procentų visais kitais atvejais. 3. Palūkanos skaičiuojamos nuo kalendorinės dienos, kuri eina po skolos grąžinimo termino, nurodyto skoliniame rašte, iki tos kalendorinės dienos, kurią skola yra visiškai grąžinama. 4. Iš dalinių sumokėtų sumų pirma susigrąžinamos palūkanos, nustatytos pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis. 5. Baudų atveju, kai skolininkas pateikia garantiją, kurią apskaitos pareigūnas priima kaip laikiną skolos sumokėjimą, nuo skolos grąžinimo termino dienos skaičiuojamos palūkanos, taikant šio straipsnio 2 dalyje nurodytą normą, padidinus ją tik vienu su puse procento. 87 straipsnis Atsisakymas išieškoti nustatytą gautiną sumą(Finansinio reglamento 73 straipsnis) 1. Atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas gali atsisakyti išieškoti visą nustatytą gautiną sumą ar jos dalį tik šiais atvejais: a) kai numatomos išieškojimo sąnaudos viršytų išieškomą sumą, ir atsisakymas nepakenktų Bendrijos įvaizdžiui; b) kai gautina suma negali būti susigrąžinta dėl jos senumo arba skolininko nemokumo; c) kai susigrąžinimas prieštarauja proporcingumo principui. 2. Šio straipsnio 1 dalies c punkte minėtu atveju, atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas veikia pagal iš anksto kiekvienoje institucijoje nustatytas procedūras ir atsižvelgia į šiuos kriterijus, kurie yra privalomi ir taikytini visokiomis aplinkybėmis: a) faktus, atsižvelgdamas į pažeidimų, dėl kurių yra nustatomos gautinos sumos, rimtumą (klastotę, pakartotinį nusikaltimą, tyčią, uolumą, sąžiningumą, aiškią klaidą); b) įtaką, kurį gautinos sumos atsisakymas turėtų Bendrijų veiklai ir jų finansiniams interesams (sumos dydį, riziką, kad gali būti sukurtas precedentas, įstatymo galios sumenkinimą). Priklausomai nuo konkretaus atvejo aplinkybių, atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas tai pat gali atsižvelgti į šiuos papildomus kriterijus: a) konkurencijos iškraipymą, kurį sukeltų išieškomos sumos atsisakymas; b) ekonominę ir socialinę žalą, kuri būtų padaryta, jei visa skola nebūtų išieškota. 3. Sprendimas atsisakyti išieškojimo, minėtas finansinio reglamento 73 straipsnio 2 dalyje, turi būti pagrįstas, ir jame turi būti nurodyta, kaip uoliai buvo siekiama išieškojimo, bei teisės straipsniai ir faktai, kuriais remiasi atsisakymas. Atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas atsisako išieškojimo 81 straipsnyje numatyta tvarka. 4. Institucija negali įgalioti atsisakyti nustatytos gautinos sumos išieškojimo, kai suma, kurios ketinama atsisakyti: a) yra 1000000 eurų ar daugiau; arba b) 100000 eurų ar daugiau, kurie sudaro 25 % ar daugiau nustatytos gautinos sumos. Kai suma yra mažesnė už pirmoje pastraipoje nurodytą sumą, kiekviena institucija savo vidaus taisyklėse nustato sąlygas ir tvarką, pagal kurią ji suteikia įgaliojimus atsisakyti nustatytos skolos išieškojimo. 5. Kiekviena institucija biudžeto valdymo institucijai kiekvienais metais atsiunčia ataskaitą apie 1–4 dalyse minėtus skolos išieškojimo atsisakymus, kai suma yra 100000 eurų ar daugiau. Komisijos atveju toji ataskaita pridedama prie metinės veiklos ataskaitų apibendrinimo, minėto finansinio reglamento 60 straipsnio 7 dalyje. 88 straipsnis Nustatytos gautinos sumos panaikinimas(Finansinio reglamento 73 straipsnis) 1. Klaidos dėl taikytinos teisės atveju atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas panaikina nustatytą gautiną sumą pagal 80 ir 81 straipsnius; panaikinimas turi būti tinkamai pagrįstas. 2. Kiekviena institucija nustato savo vidaus taisykles, sąlygas ir tvarką, pagal kurias yra suteikiami įgaliojimai panaikinti nustatytą gautiną sumą. 89 straipsnis Nustatytos gautinos sumos techninis ir apskaitinis patikslinimas(Finansinio reglamento 73 straipsnis) 1. Jei dėl faktinės klaidos nustatytą gautiną sumą reikia pakeisti, atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas patikslina sumą, ją padidindamas arba sumažindamas, su sąlyga, kad tokiu ištaisymu nėra atsisakoma nustatytos Bendrijų teisės. Toks patikslinimas atliekamas pagal 80 ir 81 straipsnius; jį būtina tinkamai pagrįsti. 2. Kiekviena institucija nustato savo vidaus taisykles, sąlygas ir tvarką, pagal kurias yra suteikiami įgaliojimai atlikti techninius ir apskaitinius nustatytos gautinos sumos patikslinimus. 6 SKYRIUS Išlaidų operacijos 90 straipsnis Sprendimas dėl finansavimo(Finansinio reglamento 75 straipsnis) Sprendimu dėl finansavimo nustatomi pagrindiniai su biudžeto išlaidomis susijusių veiksmų elementai. 1 skirsnis Išlaidų paskirties nustatymas 91 straipsnis Bendro pobūdžio ir preliminarūs įsipareigojimai(Finansinio reglamento 76 straipsnio 2 dalis) 1. Bendro pobūdžio biudžetiniai įsipareigojimai vykdomi, sudarant finansavimo susitarimus, kuriuose savaime numatoma sudaryti vieną ar kelis tolesnius susitarimus dėl teisinių įsipareigojimų, arba sudarant vieną ar kelis susitarimus dėl teisi