LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 50/21

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. balandžio 20 d.

dėl valstybės pagalbos C 19/09 (ex N 64/09), kurią Danija ketina teikti „TV2 Danmark A/S“ restruktūrizuoti

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 2614)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/109/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (1), ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į tas pastabas,

kadangi:

I. PROCEDŪRA

(1) 2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisija pranešė Danijai apie savo sprendimą nereikšti prieštaravimų dėl sanavimo pagalbos, kurią ketinta teikti „TV2 Danmark A/S“ kaip 1 000 mln. DKK kreditą (toliau – sprendimas dėl sanavimo pagalbos) (3). Tame sprendime padaryta išvada, kad planuota pagalba yra suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu, dabartiniu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktu, ir ypač su taisyklėmis, išdėstytomis Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (4) (toliau - Gairės).

(2) Pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos ir Gaires per šešis mėnesius nuo leidimo teikti sanavimo pagalbą, t. y. ne vėliau kaip iki 2009 m. vasario 4 d., Komisijai turėjo būti pateiktas restruktūrizavimo ar likvidavimo planas arba įrodymas, kad paskola visiškai grąžinta.

(3) 2009 m. vasario 4 d. Danija, remdamasi EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, dabar – SESV 108 straipsnio 3 dalimi, Komisijai pranešė apie „TV2 Danmark A/S“ restruktūrizavimo planą.

(4) 2009 m. liepos 2 d. raštu Komisija informavo Daniją, kad dėl pagalbos nusprendė inicijuoti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dabar - SESV 108 straipsnio 2 dalyje, nustatytą procedūrą.

(5) Komisijos sprendimas inicijuoti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas.

(6) Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas: — 2009 10 1 TDC a. s. ir „You see“ — 2009 10 1 „Canal Digital Danmark“ — 2009 10 1 „MTV Networks“ — 2009 10 2 „Niels Jorgen Langkilde“ — 2009 10 2 „Boxer TV“ — 2009 10 2 „Discovery Networks Nordic“ — 2009 10 2 „TV2 Danmark“ (pagalbos gavėjas) — 2009 10 2 „MTG Viasat“ (ji 2009 m. spalio 15 d. rašte pateikė papildomus priedus) — 2009 10 2 Danijos kabelinės televizijos asociacijos — 2009 10 2 „SBS Broadcasting Networks Ltd“ ir „SBS TV A/S“ — 2009 10 7 „Telia Stofa A/S“

(7) 2009 m. spalio 27 d. ji jas perdavė Danijai. 2009 m. lapkričio 30 d. Danijai perduotos pavėluotai pateiktos „Telia Stofa“ pastabos. Danijai suteikta galimybė atsakyti, jos pastabos gautos dviejuose raštuose, kuriuose aptarti įvairūs trečiųjų šalių pastabų aspektai: 2010 m. sausio 29 d. Danijos Vyriausybės rašte, kuris buvo pateiktas per Nuolatinę atstovybę ir užregistruotas 2010 m. vasario 23 d., ir 2010 m. kovo 29 d. rašte, kuris buvo užregistruotas 2010 m. kovo 30 d. (paskutinio rašto priedai užregistruoti 2010 m. balandžio 14 d.). 2010 m. birželio 8 d. Danijos Vyriausybė pateikė papildomą informaciją apie naujo 2011-2014 m. žiniasklaidos politikos susitarimo priėmimą.

(8) 2010 m. birželio 9 d.„TV2 Danmark A/S“ pateikė informacinį memorandumą apie „TV2“ transliacijos tinklo pardavimą.

(9) 2010 m. birželio 8 d. Komisija susitiko su pagalbos gavėja „TV2 Danmark A/S“. Po šio susitikimo 2010 m. birželio 30 d. Komisija išsiuntė Danijai klausimus, į kuriuos Danija atsakė 2010 m. liepos 9 d.

(10) 2010 m. gegužės 26 d. elektroniniu raštu ir raštais, kurie užregistruoti 2010 m. birželio 1 d. ir liepos 6 d., „Viasat“ pateikė papildomą informaciją.

(11) Į Komisijos 2010 m. liepos 23 ir 28 d. klausimus Danija atsakė 2010 m. rugpjūčio 17 d.2010 m. rugsėjo 4 d. Komisija susitiko su Danija, po šio susitikimo Danija 2010 m. spalio 15 d. pateikė papildomas pastabas.

(12) 2010 m. gruodžio 22 d.„Viasat“, o 2011 m. vasario 7 d. SBS Komisijai pateikė daugiau informacijos.

(13) 2011 m. sausio 14 d. Komisija išsiuntė Danijai prašymą pateikti informaciją, Danija į jį atsakė 2011 m. vasario 3 d.2011 m. sausio 28 d. rašte Danija paprašė surengti dar vieną susitikimą. Šis susitikimas įvyko 2011 m. vasario 7 d.2011 m. vasario 24 d. pateikta papildoma informacija.

(14) 2011 m. kovo 4 d. Danijos valdžios institucijų prašymu įvyko dar vienas susitikimas. 2011 m. kovo 11, 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. gautuose raštuose Danija pateikė daugiau informacijos. 2011 m. kovo 11 d. rašte Danija informavo Komisiją, kad kai kurios restruktūrizavimo plano dalys („TV1 Alene“ kortelė, paaiškinta toliau) nebus įgyvendintos. 2011 m. kovo 17, 18 d. ir balandžio 6 ir 14 d. Danija, atsižvelgdama į šį pakeitimą, pateikė iš dalies pakeistus finansinius duomenis.

(15) Reikėtų dar pažymėti, kad 2009 m. kovo 24 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismui (dabartiniam Bendrajam Teismui) pateikė prašymą dėl sprendimo dėl sanavimo pagalbos panaikinimo (6). 2009 m. gegužės 15 d.„Viasat Broadcasting UK Ltd“ taip pat paprašė, kad Komisija inicijuotų procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį ir sprendimas dėl sanavimo pagalbos būtų panaikintas (7). Šie pateikti prašymai susiję su kitu sprendimu ir Komisijai nedraudžiama susidaryti nuomonę dėl restruktūrizavimo plano. Tačiau 2010 m. gegužės 17 d. nutartimi teismo byla sustabdyta, kol Komisija priims galutinį sprendimą restruktūrizavimo byloje (8).

(16) 2009 m. gruodžio 14 d.„MTG/Viasat“ pateikė skundą, esą Danija, TV2 naudai įvesdama vartotojų mokesčius, be kitų dalykų, pažeidžia SESV 106 ir 102 straipsnius.

II. PAGALBOS GAVĖJAS: „TV2 DANMARK A/S“

(17) „TV2 Danmark A/S“ įsteigta 2003 m. kaip privati ribotos atsakomybės visiškai Danijos valstybei priklausanti bendrovė. Bendrovė perėmė 1986 m. įsteigtos autonominės viešosios institucijos TV2 veiklą. „Danmark A/S“ turi investicijų keliose kitose įmonėse, tarp jų - visiškai jai priklausančiose patronuojamosiose įmonėse, asocijuotose bendrose įmonėse, ir smulkių akcijų paketų. „TV2 Danmark A/S“ (toliau - TV2) yra patronuojančioji „TV2 Group“ įmonė ir valdo visuomeninį televizijos kanalą TV2 (toliau taip pat – pagrindinis kanalas).

(18) Dabartinis verslo modelis: istoriškai TV2 pagrindinis kanalas buvo finansuojamas iš televizijos licencijų mokesčių ir reklamos pajamų. Tačiau nors regioniniai kanalai iš dalies vis dar finansuojami tokiu būdu, pagrindinio kanalo finansavimas iš televizijos licencijų baigėsi 2004 m. liepos mėn. ir toliau jis finansuojamas tik iš reklamos pajamų. Šios reklamos pajamos šiuo metu yra vienintelis pagrindinio kanalo pajamų šaltinis, neskaičiuojant pelno iš komercinių kanalų. TV2 neleidžiama imti abonentinio mokesčio už pagrindinį kanalą.

(19) Įpareigojimas teikti viešąją paslaugą: Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 1 dalyje TV2 įpareigojama teikti viešąją paslaugą ir nurodyta, kad „viešoji paslauga - programų kūrimas - plačiajai visuomenei teikiama pagal 10 skyriuje nustatytus principus“. Šie bendri įpareigojimai išsamiau apibūdinti licencijoje teikti viešąją paslaugą ir jos prieduose.

(20) Komisija pripažino (9) ir šiuo atžvilgiu Bendrasis Teismas pritarė (10), kad TV2 pagrindinis kanalas vykdo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. TV2 veikla teikiant viešąją paslaugą sudaro daugiau kaip […] (11) jos sąnaudų (12).

(21) TV2 pagrindinis kanalas vis dar yra įpareigotas teikti viešąją paslaugą - transliuoti regionines programas pagal TV2 licencijos teikti viešąją paslaugą 2.5 punktą (13). Regioninis turinys transliuojamas per TV2 regionines stotis. Aštuonios regioninės stotys yra nepriklausomos nuo TV2. Jos reglamentuojamos Danijos transliavimo įstatymo (14) 31 ir paskesniais skyriais. Kiekviena iš aštuonių regioninių TV2 stočių turi atstovų valdybą, kurios sudėtis atspindi plačią regioninės kultūros ir bendruomenės interesų įvairovę. TV2 negali dalyvauti šiose atstovų valdybose. Regioninėms stotims pagal Danijos transliavimo įstatymo 31 ir paskesnius skyrius pavesta vykdyti veiklą – teikti viešąją paslaugą, jų programose turi būti pabrėžiamas jų regioninis pobūdis. Pagrindinis jų veiklos finansavimo šaltinis - licencijų mokesčiai (15). TV2 įpareigota perduoti šias regionines programas per „langus“ tarp įprastinių TV2 programų (16). TV2 neturi jokios įtakos TV formato pasirinkimui, pavyzdžiui, kad užtikrintų derėjimą su bendromis pagrindinio kanalo TV programomis. Tarp nacionalinių ir regioninių programų TV2 transliuoja reklamas, skirtas regioninei rinkai, pajamos iš reklamos atitenka jai.

(22) Privalomas vykdyti įpareigojimas: Šiuo metu pagrindiniam kanalui taikomas privalomas vykdyti įpareigojimas pagal Danijos transliavimo įstatymo 6 skyrių, pagal kurį SMATV platintojai (įskaitant komercinius kabelinius platintojus) privalo suteikti prieigą prie tose nuostatose nurodytų kanalų (t. y. TV2 ir DR) visuose savo paketuose (17). TV platintojai, kurie kaip platinimo platforma naudojasi palydoviniu ryšiu, neprivalėjo įtraukti TV2 pagrindinio kanalo į programų paketą, bet taip darė, nes kanalas yra labai populiarus (18).

(23) Televizijos programų platinimas Danijoje: televizijos programos Danijoje platinamos penkiais skirtingais būdais, kurie priklauso nuo alternatyvių TV signalo priėmimo priemonių: kabeliu (platintojai „YouSee“ ir „Stofa“), SMATV (vietos kabelinis platintojas), platinimas palydoviniu ryšiu („Viasat“ ir „Canal Digital“), platinimas plačiajuosčiu tinklu (IPTV) ir antžeminis platinimas. 2009 m. lapkričio 1 d. analoginis antžeminis signalas išjungtas, Danijos antžeminiai TV signalai perkelti į skaitmeninius. Komercinio operatoriaus konkursą laimėjo įmonė „Boxer“, ji atsakinga už abonentinių kanalų transliavimą antžeminiu tinklu. Šiuo metu TV2 pagrindinis kanalas transliuojamas nemokamai (angl. free to air, FTA), už jo žiūrėjimą neimamas joks abonentinis mokestis (19).

(24) TV2 veikla: TV2 visų pirma transliuoja televiziją ir parduoda TV reklamą. Ji taip pat perka ir parduoda audiovizualines teises tarptautinėse rinkose (pvz., „euro 2008“ arba Olimpinių žaidynių), ji jas gali transliuoti pati arba perparduoti. TV2 Danijoje beveik išimtinai veikia TV transliavimo rinkoje ir kitose žiniasklaidos rinkose. TV2 pagrindinis kanalas kartu su „Danmarks Radio“ (viešoji įmonė, kuri išimtinai finansuojama iš licencijos mokesčio ir valdo du visuomeninius kanalus) yra didžiausias TV kanalas. TV2 pagrindinis kanalas TV reklamos rinkoje šiuo metu konkuruoja su, pavyzdžiui, „Viasat“ kanalais TV3 ir TV3+. „Viasat“ priklauso „Swedish Modern Times Group A/S“ (MTG), kuri taip pat veikia kaip platintoja palydovinės televizijos sektoriuje. TV2 dėl pajamų iš reklamos taip pat konkuruoja su SBS A/S, kuri priklauso Vokietijos„ProSiebenSat“. TV2 mokami TV kanalai, pavyzdžiui, „TV2 Zulu“ ir „TV2 Charlie“, konkuruoja su kitais komerciniais kanalais didmeninėje rinkoje dėl mokamų TV paketų platinimo.

(25) Komercinė veikla: TV2 valdo kelis nevisuomeninius komercinius kanalus, tarp jų „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“. Jai taip pat priklauso 50 % „TV2 Sports“. „TV2 Zulu“, „TV2 Charlie“, „TV2 Film“ ir „TV2 News“ finansuojami iš abonentinių mokesčių ir reklamos, o „TV2 Film“ finansuojamas tik iš abonentinių mokesčių.

(26) Danija, „TV2 Danmark A/S“ (20) ir jos konkurentė „Viasat“ (21) pripažino, kad pagrindinis kanalas yra gyvybiškai svarbus siekiant, kad komerciniai kanalai gautų pajamų.

(27) Nuo 2001 m. TV2 privalo atskirti komercinės veiklos ir veiklos, kuria teikia viešąją paslaugą, sąskaitas, žr. Įsakymą Nr. 740 (22). Sąskaitų stebėseną vykdo išorės auditoriai.

(28) Kita veikla: Dar „TV Danmark A/S“ priklauso kelios patronuojamosios įmonės, ji dalyvauja keliose su TV susijusio turinio ir radijo srityje veikiančiose bendrose įmonėse, anksčiau su DR taip pat turėjo transliavimo tinklą („Broadcast Service Danmark“ (BDS), DTT/Digi - TV, 4M ir „Fordelingsnet“). Iš Danijos pateiktos informacijos matyti, kad „Broadcast Service Danmark“ yra stambiausias Danijos transliuotojas pagal transliavimo tinklo planą, struktūrą, valdymą ir aptarnavimą. Transliavimo tinklą kartu tiesiogiai arba per bendrai priklausančias bendroves („Fordelingsnet“, 4M, „Digi-TV“) valdė „Danske Radio“ ir TV2. Tačiau TV2 per restruktūrizavimą pardavė turimas šio tinklo akcijas.

(29) Nacionalinės antimonopolinės bylos dėl TV2: Komisija pažymi, kad Danijos konkurencijos institucijos tiria TV2 elgseną reklamos rinkoje. 2005 m. gruodžio 21 d. Danijos konkurencijos taryba priėmė sprendimą, kad TV2 pažeidė SESV 102 straipsnį ir atitinkamas nacionalines teisės aktų nuostatas, nes reklamos rinkoje taikė lojalumą skatinančias nuolaidas. 2006 m. lapkričio 1 d. Konkurencijos apeliacijų teismas šį sprendimą panaikino, bet 2009 m. birželio 22 d. patvirtino apeliaciją Aukštajam Rytų Danijos teismui. Apeliacija dėl paskutiniojo sprendimo pateikta Aukščiausiajam teismui, kuris 2011 m. kovo 18 d. patvirtino Aukštojo teismo sprendimą. Prieš šią bylą 2000 m. lapkričio 29 d. buvo iškelta byla, kurioje Danijos konkurencijos taryba nusprendė, kad 2000 m. teikdama nuolaidas TV2 piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi.

III. KITOS NAGRINĖJAMOS BYLOS, KURIOSE DALYVAUJA TV2

(30) Dėl paramos TV2 veiklai iš valstybės lėšų iki jos įsteigimo ir vėlesnio kapitalo restruktūrizavimo 2004 m. gegužės 19 d. ir 2005 m. vasario 2 d. priimti atitinkami Komisijos sprendimai (23). Pirmame sprendime Komisija nurodė išieškoti TV2 suteiktą nesuderinamą pagalbą - iš viso 628,1 mln. DKK. Danija pagalbos gavėjui nurodė grąžinti pagalbą su palūkanomis, iš viso iš TV2 išieškota 1 050 mln. DKK. Antrame sprendime nepareikšti prieštaravimai dėl kapitalo restruktūrizavimo, kurį sudarė 440 mln. DKK kapitalo injekcija ir skolos - nuosavo kapitalo mainai (394 mln. DKK), suderinamumo su bendrąja rinka.

(31) 2008 m. spalio 22 d. Bendrasis Teismas panaikino Komisijos sprendimą dėl išieškojimo (24). 2009 m. rugsėjo 24 d. (25) Bendrasis Teismas priėmė nutartį dėl sprendimo dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriame paskelbė, kad sprendimo priimti nebuvo būtina, nes sprendimas dėl kapitalo restruktūrizavimo, kuriuo buvo grindžiamas sprendimas dėl išieškojimo, priimtas remiantis nebegaliojančiomis prielaidomis, todėl buvo nepagrįstas ir beprasmis. Teismo nuomone šie du sprendimai priimti dėl dviejų to paties teisinio klausimo aspektų.

(32) Komisijos tyrimas pirmiau nurodytoje byloje atliktas lygiagrečiai su šia procedūra, Komisijos sprendimas pirmiau nurodytoje byloje bus priimtas vienu metu su šiuo sprendimu.

IV. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

1. Pradinio restruktūrizavimo plano turinys

(33) Komisijos sprendime, kuriuo 2008 m. leista teikti 1 000 mln. DKK sanavimo pagalbą, nurodyta, kad dėl didelių investicijų, ypač į radijo veiklą, mažesnių, nei planuota, reklamos pajamų ir didesnių palūkanų mokesčių „TV2 Danmark“ patyrė didelių likvidumo problemų. Šio likvidumo poreikio nebuvo galima patenkinti privačių kreditorių (bankų) paskolomis. Kai buvo priimtas sprendimas dėl sanavimo pagalbos, Danija per Gairėse nustatytą šešių mėnesių terminą pranešė apie restruktūrizavimo planą.

(34) 2009 m. vasario 4 d. Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas parengtas remiantis Danijos politinių partijų daugumos susitarimu, pateiktu 2007–2010 m. Žiniasklaidos politikos susitarimo, paskelbto 2009 m. sausio 9 d., priede.

(35) 2009 m. vasario 4 d. pranešime Danija pranešė apie įvairias restruktūrizavimo pagalbos priemones nes, pasak Danijos, Komisijos sprendime dėl sanavimo pagalbos įvardytos trumpalaikio likvidumo ir įsiskolinimo problemos dar neišspręstos. Dėl šių problemų „TV2 Danmark A/S“ suteiktas sunkumus patiriančios įmonės, kaip nurodyta Gairėse (26), statusas; priimdama sprendimą pradėti procedūrą Komisija neturėjo pagrindo jo nesilaikyti, ir pasak Danijos, šis statusas išliko net ir po to, kai TV2 suteikta sanavimo pagalba. Tai matyti iš Komisijos spendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (27) pateiktų duomenų.

(36) Vėlesniame procedūros etape, ypač atsižvelgdama į trečiųjų šalių pastabas, Danija pateikė dar vieną papildytą PWC atliktą TV2 finansinės padėties tyrimą. Šioje lentelėje pateikti apibendrinti patikslinti duomenys (28): Pagrindinių „TV2 Danmark A/S“ rodiklių raida (mln. DKK) 2006 2007 2008 2009 Pelnas prieš mokesčius 142 – 213 18 –28 Apyvarta 1 980 2 251 2 206 2 029 Grynieji pinigų srautai 79 – 550 –73 –60 Grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos 232 564 622 659 Grynieji palūkanų mokėjimai 10 19 41 31 Grynoji turto vertė 815 598 616 601 Pasak Danijos, TV2 problemų, be kitų dalykų, kyla dėl vis mažėjančio visuomeninio kanalo (29), neturinčio tvaraus verslo modelio, pelningumo ir nuostolių, patirtų dėl kai kurių nesėkmingų investicijų.

(37) Nuostoliai. Kadangi pajamos iš reklamos buvo mažesnės, negu planuota, ir kai kurios investicijos buvo nesėkmingos (daugiausia į „TV2 Radio“), „TV2 Danmark A/S“ 2007 m. patyrė reikšmingų nuostolių (214 mln. DKK, nuosavo kapitalo grąža sudarė -36 %). Be to, pagal 2008 m. kovo mėn. pabaigos 2008 m. finansinio rezultato prognozę nuostolis prieš mokesčius turėjo sudaryti […] mln. DKK, nors ir buvo manoma, kad ta prognozė labai priklauso nuo reklamos rinkos tendencijų. 2009 m. įmonė taip pat veikė nuostolingai.

(38) Apyvarta ir (arba) rinkos dalis. Pagrindinio TV2 kanalo rinkos dalis dar iki sanavimo pagalbos laipsniškai mažėjo ir toliau mažėja. TV2 istoriniams verslo pranašumams išnykus, kai nustota transliuoti analoginę antžeminę TV ir pradėta transliuoti DTT (skaitmeninė antžeminė televizija), nuo 2009 m. lapkričio mėn. galimybės pasiskirstė tolygiau. Numatoma, kad kai bus panaikintas privalomas vykdyti įpareigojimas (žr. toliau, 52 konstatuojamąją dalį), bus prarasta dar tam tikra rinkos dalis. Nuo 2003 iki 2009 m. TV2 pagrindinio kanalo „komercinė“ rinkos dalis (21-50 metų amžiaus žmonės, kurie komerciškai yra patraukliausia žiūrovų grupė) jau sumažėjo nuo 56,2 % iki 45,6 % t. y. 19 % (30). Numatoma, kad 2013 m. TV2 komercinė rinkos dalis sudarys […] proc. (31)

(39) Skolos augimas, pinigų srautai, palūkanų mokėjimai. Iš lentelės matyti, kad „TV2 Danmark A/S“ grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, 2006–2008 m. stabiliai augo nuo 232 iki 622 mln. DKK (iki tinklo pardavimo ir didžiosios skolos dalies grąžinimo 2010 m. suplanuota grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos, sudarė […] mln. DKK). Iš lentelės taip pat matyti, kad 2006 m. gruodžio 31 d.–2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu „TV2 Danmark A/S“ pinigų srautai buvo neigiami, skolos augo, didėjo palūkanų mokėjimai, mažėjo grynoji turto vertė.

(40) Geriausio ir blogiausio atvejų analizė. Pradiniame restruktūrizavimo plane aptarta pagrindinio, blogiausio ir geriausio atvejų analizė, apskaičiuotas jautrumas. Joje remiamasi nuo įmonės nepriklausančių rinkos veiksnių prognozėmis (jas parengė „PriceWaterhouseCoopers“). Pagal šiuos scenarijus prognozuojamas realiojo BVP augimas, pagal tai apskaičiuojamas planuojamas augimas (arba nuosmukis) TV reklamos rinkoje, o pagal tai ir pagal rinkos dalies prognozes apskaičiuojamos prognozuojamos TV2 pajamos iš reklamos. Pagal pagrindinį scenarijų BVP augimas yra nedidelis ([…] proc. 2009 m. ir 2010 m., […] proc. 2011 m. ir […] proc. 2012 m.). Prognozuota, kad TV reklamos rinka 2009–2012 m. […] nuo […] mln. DKK iki […] mln. DKK ([…] proc.). Pagal blogiausio atvejo scenarijų realiojo BVP augimas ne toks teigiamas (nulinis 2009 ir 2010 m. ir, atitinkamai, […] proc. ir […] proc. 2011 ir 2012 m.), reklamos pajamos 2009–2012 m. […] nuo […] mln. DKK iki […] DKK ([…] proc.). Pagal geriausio atvejo scenarijų prognozuotas kiek didesnis BVP augimas negu pagal pagrindinį scenarijų, taigi ir nedidelis TV reklamos rinkos augimas nuo […] mln. DKK 2009 m. iki […] mln. DKK 2012 m. ([…] proc.). Atsižvelgiant į prognozuojamą rinkos dalies praradimą numatyta, kad TV2 pajamos iš reklamos pagal pagrindinį, blogiausio ir geriausio atvejų scenarijus 2009–2012 m. laikotarpiu […] […] proc., […] proc. ir […] proc., tai lygu […] […] proc., […] proc. ir […] proc.

(41) TV2 pajamos iš reklamos 1999-2009 m. augo pagal 1,9 % (geometrinį) vidurkį su 12 % standartiniu nuokrypiu (32). Taigi atsižvelgiant į TV2 pajamų iš reklamos priklausomybę nuo verslo ciklo ir bendrą ekonominę padėtį vertinimo metu, PWC 2009-2012 m. prognozių negalima atmesti kaip nepagrįstų.

(42) PWC ataskaita 2009 m. rugsėjo mėn. atnaujinta atsižvelgiant į naujausius lūkesčius dėl pajamų iš reklamos ir numatytas blogesnis scenarijus, negu planuota pagal pagrindinį scenarijų (33). 2009 m. TV reklamos rinka sumažėjo 18,7 %, palyginti su 2008 m. (34) 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 4 % (nuo 1 667 iki 1 597 mln. DKK), o 2009 m. dar 24 % (nuo 1 597 iki 1 220 mln. DKK) (35).

(43) Danija teigia, kad TV2 sunkumų patyrė dėl skolos, kuri susidarė dėl didelių investicijų ankstesniais metais, netikrumo dėl nagrinėjamos valstybės pagalbos TV2 bylos pasekmių ir, ne mažiau svarbu, visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris grindžiamas tik pajamomis iš reklamos. Ypač didelių nuostolių sukėlė radijo veikla nuo jos pradžios 2007 m. 2008 m. balandžio mėn. radijo veiklą nuspręsta nutraukti.

(44) Išorės finansavimo iš bankų trūkumas: Restruktūrizavimo plane atsižvelgta į tai, kad TV2 bankai abejoja dėl pagrindinio kanalo dabartinio verslo modelio ir dėl galimų nagrinėjamų teisinių bylų, iškeltų dėl anksčiau TV2 suteiktos pagalbos, pasekmių. Restruktūrizavimo plane apribojama su įmone susijusi bankų rizika - dar labiau sumažinamos einamosios paskolos arba kreditai. Danija pateikė įrodymų, kad 2009 m. balandžio 22 d., paskelbus įmonės ataskaitas, įmonės pagrindinis bankas […] paprašė sumažinti jo įmonei suteiktą paskolą ir kreditą (36).

(45) TV2 patyrė sunkumų įkeisdama savo patalpas Odensėje ir pranešė, kad ne tik pastatų vertė, bet ir galimos hipotekos vertė sumažėjo (37). Galiausiai TV2 gavo 80 mln. DKK paskolą iš banko „Nordea“, kuri buvo mažesnė, nei planuota. Danijos rašte pateikta atnaujinta informacija apie tai, kad banko nedomina komercinių paskolų teikimas. Iš tos informacijos galima matyti, kad nei vienas iš bankų, į kuriuos buvo kreiptasi ([…]. […], […] ir […]), nemanė, kad TV2 yra kreditinga. Taip nutiko dėl lūkesčių, susijusių su reklamos rinkos, kuri buvo vienintelis TV2 pajamų šaltinis, tendencijomis. Abejota TV2 gebėjimu uždirbti pajamas, nagrinėjamos teisinės bylos laikytos dar vienu rizikos veiksniu (38).

2. Pradinio restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, ir jo pakeitimų apibūdinimas

(46) Restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešė TV2, parengtas 2009 m. vasario 4 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. Juo siekiama pašalinti silpnuosius TV2 verslo aspektus, būtent ištaisyti pusiausvyrą tarp trumpalaikės balansinės skolos ir visuomeninio kanalo verslo modelio, kuris laikomas netvariu, nes priklauso nuo cikliškų pajamų iš reklamos. Planą sudarė šios penkios pagrindinės dalys: i) finansinis restruktūrizavimas, kuris paveiktų balansą, ii) veiklos restruktūrizavimas, iii) naujas visuomeninio TV2 kanalo finansavimas įdiegus naują verslo modelį, iv) pagalbos priemonės ir v) kompensacinė(s) priemonė(s).

(47) Finansinio restruktūrizavimo priemones turėjo sudaryti šios keturios dalys: 50 % nuosavybės dalies transliavimo tinkle BSD (39) pardavimas, verslo patalpų Odensėje (Kvaegtorvet) įkeitimas, dėl kurio numatyta gauti […] mln. DKK, planuotų kapitalo investicijų atidėjimas ir sumažinimas ir smulkių investicijų tam tikrose gretutiniuose žiniasklaidos sektoriuose veikiančiose įmonėse, […], „Momondo“, […] ir […] pardavimas. Numatyta, kad dėl šių priemonių bus gauta daugiau kaip […] mln. DKK, dalis jų turėtų būti panaudota trumpalaikiam skolinimuisi sumažinti.

(48) Veiklos restruktūrizavimo priemonėmis toliau plėtojamos dar 2008 m. pradėtos įgyvendinti 280 mln. DKK sąnaudų taupymo priemonės, pagal jas numatyta uždaryti „East Production“ ir integruoti ją į TV2, atsisakyti TV2 dalies […] arba ją sumažinti ir dar sutaupyti 40 mln. DKK. Be to, TV2 po šio pranešimo 2009 m. kovo 30 d. priimtame plane dar numatė sutaupyti sąnaudų - 2009 m. sumažinti kapitalo investicijas 30 mln. EUR, apriboti einamąsias sąnaudas 97 mln. EUR (40).

(49) Numatoma, kad nauja finansavimo priemonė (galutinių vartotojų mokestis) (41) padidins stabilias visuomeninio kanalo TV2 pajamas. Sprendimas dėl to priimtas 2009 m. sausio 9 d. pagrindinių politinių partijų susitarime dėl 2007-2010 m. žiniasklaidos politikos susitarimo pakeitimo.

(50) Abonentinių mokesčių rinkimas. Pagrindinio kanalo verslo modelis turi tapti tvarus, nuo 2012 m. sausio 1 d. TV2 turi būti leista nustatyti mokesčius galutiniams vartotojams, t. y. abonentinius mokesčius, iš kurių visuomeninis kanalas būtų finansuojamas. Be to, TV2 ir toliau gaus pajamų iš reklamos.

(51) Mokesčius iš galutinių vartotojų rinks platintojai. Mokesčio, kurį mokės galutiniai vartotojai, dydį nustatys ne Vyriausybė, dėl jo bus susitarta per įprastas komercines TV2 ir platintojų (t. y. DTT „Boxer“) derybas. TV2 numato, kad TV2 platintojui nustatys 10–12 DKK (be PVM) mokestį už vieną namų ūkį (42). Vartotojų mokesčius ketinama įvesti 2012 m., kad namų ūkiai, kurie šiuo metu naudoja MPEG 2 technologijų įrangą, galinčią priimti „nemokamą“ skaitmeninį antžeminį TV signalą (DR1, DR2 ir TV2), turėtų pakankamai laiko pereiti prie MPEG 4 formato įrangos. Danija tikisi, kad į restruktūrizavimo planą įtraukus šį aspektą bus atkurtas ilgalaikis TV2 gyvybingumas. TV2 tikisi, kad 2012 m. dėl vartotojų mokesčių grynasis pajamų padidėjimas sudarys […] DKK (43).

(52) Teisės akto, pagal kurį platintojai būtų priversti įtraukti TV2 į savo paketus, nebus. Priešingai, dabartinis privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas įvedus vartotojų mokesčius (44). Tai nustatyta dabartinio Danijos transliavimo įstatymo 6 skyriaus 38a skirsnio 2 dalyje, kurioje nurodoma, kad jei kultūros ministras leis TV2 rinkti mokesčius iš vartotojų, privalomas vykdyti įpareigojimas nustos galioti. Kitaip tariant, privalomas vykdyti įpareigojimas savaime nustoja galioti, kai įvedami vartotojų mokesčiai. Numatoma, kad TV2 pagrindinis kanalas de facto bus platinamas kabeliniais tinklais ir per antenų asociacijas, kaip dabar. Platintojai gali keisti paketo struktūrą, TV2 gali būti transliuojamas vietoj kurio nors esamo mokamo kanalo.

(53) Iš pradžių manyta, kad bus daromos išimtys dėl galimybės rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų ir kad TV2 nerinks mokesčio iš tų galutinių vartotojų, kurie neturi galimybės žiūrėti jokio kito mokamo TV kanalo (tokia sistema vadinama „TV2 Alone“ kortelės sistema). Tai reikštų, kad galutiniai vartotojai, kurie turi galimybę žiūrėti tik nemokamai transliuojamus (FTA) kanalus, ir toliau galėtų žiūrėti TV2 nemokamai. Tačiau ši galimybė, numatyta 2010 m. lapkričio 18 d. kultūros ministro pasiūlymo projekte, nebus įgyvendinama. Todėl TV2 nuo 2012 m. rinks mokestį iš visų galutinių vartotojų, norinčių žiūrėti TV2 visuomeninį kanalą. Kad būtų galima rinkti mokesčius iš galutinių vartotojų, reikia pakeisti TV2 licencijos sąlygas, tai atliks Kultūros ministerija.

(54) Pradinės pagalbos priemonės, apie kurias pranešta: Iš pradžių pranešta, kad numatyta vykdyti ne tik restruktūrizavimą, bet ir tris pagalbos priemones, kurių bendra vertė sudaro 1 375 mln. DKK. Tai: — 300 mln. DKK subordinuotoji paskola, — garantija, suteikiama transliavimo tinklo pardavimui už numatytą 475 mln. DKK kainą, ir — laikinas kreditas, kurio pradinė suma yra 600 mln. DKK, jeigu TV2 negalėtų gauti išorės finansavimo.

(55) Danija nurodė, kad palūkanos ir garantijų mokesčiai bus tokie, kokie būtų taikomi stabiliai veikiančioms įmonėms. Šios priemonės niekada nebuvo įgyvendintos. Išsamesnė informacija pateikta Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą (45).

(56) Sanavimo pagalbai skirtas 1 000 DKK kreditas, kurį suteikti Komisija leido 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime, tebegalioja.

(57) Danija pateikė informaciją apie restruktūrizavimo sąnaudas ir šiuo atžvilgiu siūlo dvi skirtingas skaičiavimo galimybes. Pirma, ji tvirtina, kad TV2 restruktūrizavimas yra finansinis restruktūrizavimas, o likvidumo trūkumui padengti skirtos sąnaudos iš tiesų yra restruktūrizavimo sąnaudos, t. y. sąnaudos, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Danija mano, kad, nepaisant to, kokios bus šios sąnaudos, jas TV2 visiškai apmokės pati. Taip yra dėl to, kad Danija daro prielaidą, kad iki Komisijos sprendimo visos pagalbos priemonės bus arba įgyvendintos, arba visiškai grąžintos (46). Danija taip pat teigia, kad konkrečiu TV2 restruktūrizavimo atveju sutaupytos sąnaudos taip pat turėtų būti pripažįstamos restruktūrizavimo sąnaudomis, nes dėl sutaupytų sąnaudų turėtų ne tik padidėti konkurencingumas, bet ir TV2 finansinis gyvybingumas visiškai komerciniu požiūriu (47). Pagal alternatyvų, tradiciškesnį restruktūrizavimo sąnaudų skaičiavimą, pagal kurį sutaupytos sąnaudos neįskaičiuojamos, įskaičiuojamos tik vienkartinės nepaprastosios patirtos sąnaudos, kurios, kaip nurodo Danija, sudaro […] mln. DKK, tai - transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos, sąnaudos, susijusios su perėjimu prie mokamos televizijos (vartotojų mokesčių) ir teisinės bei konsultacijų sąnaudos bei sutarčių su darbuotojais nutraukimo sąnaudos (48).

(58) Kaip kompensacinę priemonę TV2 iš pradžių įsipareigojo restruktūrizavimo laikotarpiu, t. y. iki 2012 m. gruodžio 31 d., nekurti naujų TV kanalų. Danija nurodo, kad įmonei tai nuostolinga, nes nauji kanalai paverstų TV2 mažiau priklausoma nuo pajamų iš reklamos. Skaitmeniniame pasaulyje žiūrovams dažniau rodomi specializuoti kanalai ir TV2 nurodo, kad konkurentai šiuo laikotarpiu kuria naujus kanalus.

(59) Dėl restruktūrizavimo plano trukmės - pranešta, kad jis parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., Danijos institucijos nurodė, kad TV2 yra suinteresuota pakeisti visą valstybės pagalbą kuo greičiau, taigi restruktūrizavimo laikotarpį užbaigti kuo anksčiau (49).

3. Tolesni pokyčiai restruktūrizavimo laikotarpiu

(60) Restruktūrizavimo plane nurodyta, kad 2010 m. rugsėjo 30 d. TV2 pardavė savo transliavimo tinklą Švedijos įmonei „Teracom AB“, „Boxer“ savininkei. Iš pardavimo TV2 gavo apie 640 mln. DKK pajamų prieš mokesčius, kurios buvo panaudotos TV2 skolai sumažinti.

(61) TV2 taip pat pavyko įkeisti savo verslo patalpas Odensėje, bet už mažesnę sumą, negu planuota. Vietoj […] mln. DKK ji gavo tik 80 mln. DKK hipoteką.

(62) 2010 m. spalio 4 d. TV2 grąžino visas panaudotas laikino kredito, kurį Komisija leido suteikti sprendime dėl sanavimo pagalbos, dalis. Iš viso TV2 panaudojo 223 mln. DKK sanavimo pagalbos sumos. Iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo pagalbos laikotarpio mėnesius, TV2 iš viso panaudojo 208 mln. (50) Atsižvelgdama į transliavimo tinklo pardavimą, kuris vyko sėkmingiau, negu numatyta restruktūrizavimo plane, Danija pateikė šiuos patikslintus duomenis apie TV2 finansinę padėtį (atsižvelgiant į abonentinius mokesčius už pagrindinį kanalą) (51). (mln. DKK) Įvykdyta 2009 m. Sąmata 2010 m. Prognozė 2011 m. Prognozė 2012 m. Prognozė 2013 m. Pajamos 2 029 2 147 (…) (…) (…) Sąnaudos –1 910 –1 974 (…) (…) (…) Pajamos prieš palūkanas ir mokesčius (EBIT) –2 –25 (…) (…) (…) Pelnas prieš mokesčius iš tęsiamos veiklos –28 42 (…) (…) (…) Pelnas prieš mokesčius iš netęsiamos veiklos 1 397 (…) (…) (…) Pelnas po mokesčių –14 353 (…) (…) (…) Nuosavas kapitalas metų pabaigoje 601 952 (…) (…) (…) Skola, už kurią mokamos palūkanos, metų pabaigoje 659 –84 (…) (…) (…)

(63) 2010 m. spalio 13 d. […] pasiūlė suteikti TV2 papildomą […] mln. DKK kreditą. Taip TV2 ilgalaikės priemonės padidėtų […] nuo […] mln. DKK iki […] mln. DKK (52). Tačiau pasiūlymas pateiktas su dviem sąlygomis: a) […] b) […].

(64) Tuo remdamasi TV2 tikisi iki 2012 m. gauti […]-[…] mln. DKK finansinių lėšų. Jas sudaro […]-[…] mln. DKK ir […] mln. DKK papildomas kreditas (53).

(65) Danija taip pat pateikė duomenis apie TV2 kapitalo struktūrą. Kadangi kilo problemų gauti išorės finansavimą dėl netikrumo, susijusio su nagrinėjamomis teisinėmis bylomis ir TV2 verslo modeliu, kuris priklauso nuo pajamų iš reklamos, Danija teigė, kad TV2 turėtų mažiau skolintis, o daugiau naudotis nuosavu kapitalu. Komisija taip pat pažymi, kad esama neatitikimų tarp TV2 ir panašių įmonių nuosavo kapitalo finansavimo laipsnio.

(66) Tiksliau tariant, kapitalo struktūrą galima įvertinti pagal mokumo lygį, t. y. buhalterinio nuosavo kapitalo ir bendro balanso rezultato santykį. PWC (Danijos konsultavimo finansų klausimais įmonė) parodė, kad vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra apie […] proc. ([…] proc. 2009 m. pabaigoje) (54). Vidutinis į TV2 panašių įmonių mokumo lygis yra daug mažesnis už tą mokumo lygį, kurį TV2 turėtų pasiekti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje. Po transliavimo tinklo pardavimo TV2 mokumo lygis 2010 m. pabaigoje buvo […] proc. Numatoma, kad 2011 m. pabaigoje jis bus […] proc., o 2012 m. pabaigoje […] proc. Remiantis naujausiomis TV2 pateiktomis prognozėmis, grynasis skolos koeficientas (grynosios skolos, už kurią mokamos palūkanos, ir EBITDA santykis) 2010 m. pabaigoje turėtų būti apie […], 2011 m. pabaigoje […], 2012 m. pabaigoje […]. Pasirinktų į TV2 panašių įmonių vidutinis grynosios skolos ir nuosavo kapitalo santykis 2009 m. pabaigoje buvo […] ([…]) (55).

4. Naujų finansinių parametrų poveikis restruktūrizavimo planui, apie kurį pranešta

(67) Danija patvirtino, kad nei viena iš restruktūrizavimo plane siūlomų trijų pagalbos priemonių niekada nebuvo įgyvendinta ir kad Danija laukė Komisijos sprendimo laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 659/1999 3 straipsnyje nustatytos neveikimo sąlygos (56). Tačiau atsižvelgiant į naujausius pokyčius aktuali yra tik dabartinėje restruktūrizavimo plano redakcijoje numatyta paskola ir kreditas (57). Pagalbos priemonė, apie kurią pranešta ir kurią sudaro siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, tapo nebeaktuali ir netaikytina (58), nes pardavimas sėkmingai įvykdytas be garantijos (59). Šiuo metu galioja tik laikinas kreditas. Atsižvelgiant į tai, kad pardavus transliavimo tinklą TV2 finansinė padėtis pagerėjo, Danija nurodė, kad visos priemonės gali būti panaikintos su vienintele sąlyga, kad restruktūrizavimo planas bus patvirtintas (įskaitant galimybę įvesti galutinių vartotojų mokesčius) ir kad Komisija priims sprendimą „senose“ valstybės pagalbos bylose, pagal kurį Danijos Vyriausybei nereikės papildomai grąžinti jokios valstybės pagalbos (60). Pagal tokį scenarijų TV2 teigia, kad turės pakankamai finansavimo iki 2012 m., kai bus įvesti pagrindinio kanalo abonentiniai mokesčiai (61). Paties restruktūrizavimo plano neatsisakoma. Dėl dar galiojančios sanavimo pagalbos - TV2 šiuo metu negali pasinaudoti didesne lėšų dalimi, nes neįvykdytos sąlygos (ekspertas turi patvirtinti likvidumo poreikį) (62).

(68) Pradiniame restruktūrizavimo plane Danija įsipareigojo, kad TV2 nekurs naujų TV transliavimo kanalų. Vėliau paaiškinta, kad tas įsipareigojimas galioja ir dėl radijo kanalų, bet Danijos institucijos mano, kad ši kompensacinė priemonė turėtų netekti galios, kai bus panaikintos visos pagalbos priemonės - jų nuomone, tai turėtų įvykti restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje (63). Per Komisijos tyrimą Danijos Vyriausybė nusprendė paskelbti konkursą dėl visuomeninio radijo kanalo (64). Šio naujo radijo kanalo paskirtis - sukurti visuomeninių programų transliavimo konkurenciją Danijos radijo rinkoje, kurioje dominuoja visuomeninis transliuotojas DR, kuriam priklauso apie 80 % klausytojų rinkos dalis. Iš pradžių TV2 ketino dalyvauti tame konkurse, kuriame pasiūlymą buvo galima pateikti tik po to, kai baigsis pagalbos priemonių galiojimas. Tačiau per tyrimą Danija patvirtino, kad dėl Komisijos vykdomo tyrimo TV2 nedalyvaus šiame konkurse (65).

(69) TV2 nurodo, kad, kol nagrinėjamos teisinės bylos, TV2 finansinę padėtį tinkamai įvertinti palyginant su jos konkurentais galima tik pagal pajamų rodiklius. Tačiau TV2 pripažįsta, kad kapitalo rodikliai (pavyzdžiui, mokumo rodiklis) taps prasmingas tik tada, kai bus pašalintas netikrumas dėl verslo modelio ir bus išspręsti teisiniai ginčai (66). Danijos Vyriausybė pareiškė ketinanti užtikrinti, kad TV2 kapitalas nebūtų pernelyg didelis, ir norinti nustatyti priemones, kuriomis užtikrintų, kad šis tikslas būtų pasiektas, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. Danijos Vyriausybė, kaip TV2 savininkė, užtikrins, kad, kai bus įvesti vartotojų mokesčiai ir stabilizuota finansinė padėtis, TV2 kapitalo struktūra atitiks įprastas rinkos sąlygas.

(70) Tuo tikslu Danija įsipareigojo pavesti nepriklausomam finansų ekspertui 2012 m. pabaigoje - 2013 m. pradžioje atlikti TV2 kapitalo struktūros analizę, palyginant ją su kitų atitinkamų žiniasklaidos įmonių kapitalo struktūra. Jeigu TV2 kapitalo struktūra labai skirsis nuo vidutinės atitinkamų panašių įmonių grupės kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė įsipareigoja pakoreguoti kapitalo struktūrą per 2013 m. balandžio mėn. visuotinį susirinkimą, kad ištaisytų padėtį. Jeigu būtų svarbių priežasčių nekoreguoti kapitalo struktūros, Danijos Vyriausybė praneš Komisijai apie restruktūrizavimo plano pakeitimus. Danijos Vyriausybė įsipareigoja restruktūrizuoti kapitalo bazę dividendų mokėjimais, kurie bus patvirtinti 2013 m. balandžio mėn. visuotiniame susirinkime, o ne didinant TV2 skolą ir taip išplečiant balansą.

(71) Danija taip pat įsipareigojo Komisijai iš anksto, dar prieš 2013 m. balandžio mėn. susitikimą, pateikti analizę kartu su Vyriausybės veiklos pagal šią analizę planais.

V. 2009 M. LIEPOS 2 D. KOMISIJOS SPRENDIMO PRADĖTI PROCEDŪRĄ SANTRAUKA

(72) Sprendime pradėti oficialų tyrimą Komisija padarė išvadą, kad restruktūrizavimo plane numatytos paskolos ir garantija, apie kurias pranešta, yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, dabartinę SESV 107 straipsnio 1 dalį, ir išnagrinėjo, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą, dabartinį SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą, ir Komisijos restruktūrizavimo gaires (67). Tačiau Komisija pasiūlė pateikti pastabas, ar EB sutarties 87 straipsnio (SESV 107 straipsnio) taikymas trukdytų TV2 teikti visuomeninio transliavimo paslaugą.

(73) Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar restruktūrizavimo planas yra suderinamas šiais aspektais: — Nors Komisija pripažįsta, kad kol kas „TV2 Danmark A/S“ yra sunkumus patirianti įmonė, kaip nurodyta Gairėse, bet pasiūlė pateikti pastabas, nes TV2 konkurentai nurodė, kad pinigų srautų problemos kilo dėl pačios įmonės, jas lengva išspręsti ir jos nėra svarbios esminiam įmonės gyvybingumui. Konkurentai taip pat tvirtino, kad 2008 m. TV2 veikė pelningai. — Be to, atsižvelgdama į tai, kad pagal restruktūrizavimo planą turi būti atsisakyta tam tikros veiklos, kuri struktūriškai būtų nuostolinga net ir po restruktūrizavimo (68), Komisija iškėlė klausimą, ar restruktūrizavimo plano priemonėmis galima TV2 paversti pelninga savarankiška įmone. Komisija taip pat negalėjo patvirtinti, ar bendros rinkos prielaidos, kuriomis grįstas planas, galioja (pvz., reklamos rinkos tendencijų, BVP augimo, TV2 gebėjimo išsaugoti žiūrovų rinkos dalį). — Atsižvelgiant į ekonominę padėtį įgyvendinant restruktūrizavimo planą, suabejota jo ilga trukme. — Be to, kadangi, sėkmingai įgyvendinus 2010- 2011 m. restruktūrizavimo plane numatytas finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemones, gali nebeprireikti įvesti vartotojų mokesčių už TV2 kanalą, kad būtų užtikrintas „TV2 Danmark A/S“ ilgalaikis gyvybingumas, ir kadangi nebuvo įvertintas tų mokesčių poveikis konkurencijai, iškeltas klausimas, ar savaiminis šių mokesčių įvedimas 2012 m., dėl kurio jau nuspręsta, yra tikslingas. — Komisija išreiškė susirūpinimą, ar vienintelė kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų TV kanalų - yra proporcinga pagalbai, „TV2 Danmark A/S“ dydžiui ir santykinei svarbai rinkoje, kurioje ji veikia (69). — Komisija iškėlė klausimą, ar pagalba galėtų būti panaudota ne tik restruktūrizavimo sąnaudoms padengti, bet ir agresyviai elgsenai rinkoje finansuoti.

VI. DANIJOS INSTITUCIJŲ NUOMONĖS SANTRAUKA

(74) Reikėtų pažymėti, kad į šią Danijos ir trečiųjų šalių pastabų santrauką neįtrauktos pastabos dėl „TV2 Alene“ kortelės sistemos, nes ši restruktūrizavimo plano dalis nebus įgyvendinama.

(75) Danijos institucijos tvirtina, kad TV2 yra sunkumus patirianti įmonė – tai nurodyta PWC ataskaitoje (70), kuri vėliau buvo patikslinta (71). Tos pačios nuomonės laikytasi ir atsakant į trečiųjų šalių pastabas (72).

(76) PWC ataskaitoje, kuri buvo parengta prieš pat pranešimą dėl restruktūrizavimo, nurodoma, kad TV2 negali atsigauti naudodama vien savo išteklius arba rinkos finansavimą. Danija taip pat tvirtina, kad Komisijai pateiktas restruktūrizavimo planas paremtas realistinėmis prielaidomis ir scenarijais ir rodo, kad įmonės ilgalaikis gyvybingumas bus atkurtas. Tačiau reklamos rinkos padėtis, palyginti su pagrindiniu restruktūrizavimo plane numatytu scenarijumi, pablogėjo. Pirmą 2009 m. pusmetį reklamos rinka sumažėjo 19 %, o TV2 pajamos iš reklamos 2009 m. sumažėjo 24 % Restruktūrizavimo priemonės bus įgyvendintos kiek galima greičiau, išskyrus mokesčius vartotojams, nes dėl veiklos ir techninių sunkumų jų įvedimą reikia atidėti iki 2012 m. Be to, vėliau, vėl remdamasi PWC prognozėmis, Danija tvirtino, kad prognozės iš tiesų pablogėjo nuo tada, kai parengtas restruktūrizavimo planas, ir kad TV2 2009 m. EBIT rodiklis buvo […] mln. DKK mažesnis, negu prognozuota restruktūrizavimo plane (73). Danija taip pat pažymi, kad, kaip matyti iš įvairių bankų pranešimų, įmonė negali gauti išorės lėšų, nes bankai abejoja pagrindinio kanalo verslo modeliu, kritiškai vertina cikliškas pajamas iš reklamos kaip pajamų šaltinį ir mano, kad netikrumas, kurį kelia nagrinėjamos teisinės bylos, kelia problemų.

(77) Veiklos ir finansinio restruktūrizavimo priemonės yra analizuojamos kaip intensyviausia priemonė, kurios galima imtis nepakenkiant visuomeninio TV2 kanalo programų kūrimo kokybei. Šios priemonės privers TV2 geriau išnaudoti savo turtą ir taip sumažinti pagalbą iki mažiausio reikalingo lygio.

(78) Kadangi transliavimo tinklo pardavimas vyko sėkmingiau, negu tikėtasi, Vyriausybė vėliau patikino, kad pagalbos priemones bus galima panaikinti ir jų neįgyvendinti, jeigu Komisija patvirtins restruktūrizavimo planą, bus išspręsta 2004 m. gegužės 19 d. valstybės pagalbos byla ir nebus reikalaujama grąžinti didesnės sumos (74).

(79) Vartotojų mokesčiai, kurie nėra laikomi valstybės pagalba, yra stabilesnės veiklos pajamos, todėl bankai nebeturėtų nerimauti dėl TV2 verslo modelio. Numatoma, kad po restruktūrizavimo bendra įmonės EBIT marža bus […]-[…] proc., todėl įmonė galės išgyventi su nuosavomis lėšomis.

(80) Nors kainodaros ir platintojų paketų struktūros pokyčių neįmanoma prognozuoti, TV2 vartotojų mokesčių įvedimas neturėtų nulemti netiesioginio finansavimo iš TV konkurentų arba susilpninti jų pajėgumus. Šis naujas finansavimas laikomas TV2 pagrindinių ilgalaikių finansavimo sąlygų pokyčiu, dėl kurio TV2 ims veikti lygiomis sąlygomis su privačiaisiais konkurentais (75).

(81) Galiausiai Danijos institucijos tvirtina, kad siūloma kompensacinė priemonė – įsipareigojimas nekurti naujų TV transliavimo kanalų (dabar ir radijo kanalų) yra nuostolinga „TV2 Danmark A/S“, nes ji yra suinteresuota laikytis diversifikavimo strategijos, kad išsaugotų visą rinkos dalį, ir praras pajamas ir iniciatyvos teikiamą pranašumą, o šis atiteks konkurentams, kurie šiuo metu kuria ir toliau kurs naujus kanalus. Vėliau Danija laikėsi nuomonės, kad šios priemonės taikymas turėtų būti nutrauktas, kai visos pagalbos priemonės bus panaikintos, t. y. nuo šio sprendimo dienos.

(82) Dėl sprendime pradėti procedūrą iškeltos idėjos - sustiprinti TV2 pajėgumus transliuoti aukščiausios kokybės turinį - Danija pažymi, kad TV2 įsipareigojimas teikti viešąją paslaugą taikomas sporto renginiams, įskaitant svarbiausius renginius, ir pagalbai filmų kūrimui. Danija taip pat tvirtina, kad pagal tipinius susitarimus TV2 neleidžiama perleisti teisių trečiosioms šalims, o tai trukdo organizuoti aukcioną.

(83) Danija mano, kad restruktūrizavimo procesas atitinka SESV 107 straipsnio 3 dalies c punkto nuostatas. Tačiau Danija pripažįsta, kad remiantis PWC pajamų prognozėmis pagrindinis kanalas pasibaigus restruktūrizavimo laikotarpiui vis tiek veiktų nuostolingai (76). Danija pažymi, kad TV2 yra įpareigota vykdyti savo misiją - teikti viešąją paslaugą, ir šio įpareigojimo negali nevykdyti. Į šią specifinę TV2 padėtį, kurioje ji atsidūrė nes įgyvendina misiją teikti viešąją paslaugą, reikėtų atsižvelgti šį atvejį vertinant pagal sanavimo ir restruktūrizavimo gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį. Komerciniu požiūriu visuomeninį kanalą uždaryti nebūtų prasmės, nes jis sukuria svarbią pagrindinio ir nišinių kanalų sąveiką.

VII. SUINTERESUOTŲJŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ NUOMONIŲ SANTRAUKA

(84) Savo pastabose TV2 pirmiausia nurodo jos nuomone svarbiausius restruktūrizavimo plano vertinimo aspektus.

(85) TV2 tvirtina, kad pagrindinė jos veikla - įpareigojimas plačiai teikti brangią viešąją paslaugą, šis įpareigojimas sudaro pagrindinę įmonės pagrindinio kanalo veiklos dalį. TV2 nurodo, kad šiuo metu tokia veikla sudaro daugiau kaip […] proc. pagrindinio kanalo sąnaudų.

(86) TV2 nurodo politinį sprendimą, dėl kurio susiklostė dabartinė padėtis. Danijos Vyriausybė ir šalys, kurios pritarė dabartiniam Žiniasklaidos politikos susitarimui, susitarė, kad pagal restruktūrizavimo planą viešoji kompensacija nebus skirta atlyginti išlaidoms, kurias TV2 patiria vykdydama savo įpareigojimą teikti viešąją paslaugą. Kita vertus, nuspręsta įdiegti rinkos principais pagrįstą TV2 verslo modelį, kuris užtikrintų, kad įmonė galėtų konkuruoti atitinkamose rinkose, nepaisant jos įpareigojimo teikti viešąją paslaugą - šiam sprendimui TV2 pritarė. TV2 teigia, kad svarbiausias aspektas šiomis aplinkybėmis yra tai, kad nuo 2012 m. sausio 1 d. panaikinamas ankstesnis draudimas visuomeniniam kanalui rinkti mokesčius iš vartotojų. TV2 tvirtina, kad dėl pagalbos negauna pranašumo nei veiklos, nei komerciniu požiūriu ir kad pagalba tik užtikrina, kad TV2 galėtų pasinaudoti finansavimo galimybėmis, kuriomis gali naudotis jos konkurentai. TV2 teigia, kad jos pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai, nes ir pagrindinis kanalas, ir nišiniai kanalai prisideda prie grupės finansinio rezultato. Bet kuriuo atveju TV2 negali nevykdyti savo įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, taikant Gaires arba SESV 106 straipsnio 2 dalį į tai reikėtų atsižvelgti.

(87) TV2 pažymi, kad, nepaisant to, kad ji dominuoja Danijos televizijos reklamos rinkoje, konkurencija šioje rinkoje yra didelė, jai būdinga tai, kad joje dalyvauja finansiškai stabilios tarptautinės grupės. TV2 taip pat tvirtina, kad pagrindiniams jos konkurentams nedraudžiama ateiti į rinką, jie Danijos televizijos rinkoje sukūrė keletą naujų kanalų (pavyzdžiui, SBS6 („Pro 7“), „TV2 Puls“ (MTG) ir „Canal 9“ („Bonnier“).

(88) Be to, dėl konkurencijos padėties Danijos televizijos rinkoje TV2 tvirtina, kad jos rinkos ir žiūrovų dalis labai sumažėjo (77), […], be kitų dalykų, dėl to, kad 2009 m. lapkričio mėn. panaikintas analoginis signalas. TV2 taip pat teigia, kad draudimas kurti naujus televizijos kanalus iki 2012 m. dar sumažins TV2 konkurencingumą ir susilpnins įmonę.

(89) Dėl mokamos televizijos rinkos TV2 pažymi, kad grupė šioje rinkoje neturi dominuojančios padėties, taip pat pažymi, kad vienintelis stambus Danijos komercinės televizijos kanalas, kuris neveikia šioje rinkoje, yra TV2 visuomeninis kanalas. Be to, TV2 vertinimu nišiniai kanalai šiuo metu užima apie […] proc. mokamos TV rinkos dalį ir tikisi, kad bendra stoties rinkos dalis padidės apie […]–[…] proc., kai TV2 2012 m. galės pradėti rinkti mokesčius iš vartotojų už pagrindinį visuomeninį kanalą.

(90) TV2 pažymi, kad negalėjo gauti paskolų iš bankų ir kad net nebuvo lengva įkeisti savo Kvaegtorvet esantį turtą. TV2 pažymi, kad netikrumas, kurį, be kitų dalykų, kelia nebaigtos nagrinėti valstybės pagalbos bylos, stabdo bankus ir šie nesuteikia reikalingo finansavimo. TV2 mano, kad restruktūrizavimo plano trukmė yra tinkama, ir pažymi, kad bent koks jos finansinės padėties pagerėjimas paveiks tik jos galimybes pasinaudoti kredito priemonėmis, o ne jos verslo modelį, kuris turėtų užtikrinti TV2 pelningumą vidutiniu ir ilgesniuoju laikotarpiais.

(91) TV2 tvirtina, kad galutinių vartotojų mokesčių už pagrindinį visuomeninį kanalą įvedimas nėra valstybės pagalba, taip kanalui tik suteikiamos tokios pačios galimybės kaip konkurentams pasinaudoti įprasčiausia rinkos priemone, kad būtų galima toje rinkoje veikti, būtent rinkti mokesčius iš vartotojų, kurie nusprendžia pasinaudoti jos paslaugomis. Konkurencijos iškraipymą galima būtų ištaisyti taikant SESV 101 arba 102 straipsnius. Pasak TV2, galutinių vartotojų mokestis, šalia kitų restruktūrizavimo plano aspektų, niekaip neiškraipo konkurencijos atitinkamose rinkose. TV2 šiuo atžvilgiu teigia, kad planas užtikrins, kad TV2 grupė, visų pirma pagrindinis visuomeninis kanalas, įgytų reikalingą likvidumą, kol bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai. TV2 taip pat nurodo, kad alternatyvus pakartotinis ne rinkos principais grindžiamo finansavimo įvedimas pagal valstybės pagalbos teisės aktus kaip atlygis už viešąją paslaugą nebūtų priimtinesnis už galutinių vartotojų mokesčius.

(92) TV2 pabrėžia, kad draudimas kurti naujus kanalus tikrai yra nuostolingas. Ji pažymi, kad perėjus prie skaitmeninės televizijos ir pardavus jos tinklą, ji praranda pranašumą, kuriuo iki šiol naudojosi per bendrai valdomą tinklą. Atsakydama į sprendime pradėti procedūrą iškeltą klausimą, ar reikėtų apsvarstyti galimybę parduoti tam tikras programas trečiosioms šalims arba apriboti transliaciją (pavyzdžiui, sporto), TV2 nurodo, kad pagal tipinius susitarimus TV2 draudžiama perleisti teises trečiosioms šalims. Danijoje meninės ir sporto programos sudaro TV2 visuomeninių programų dalį.

(93) SBS nemato priežasčių, kodėl dėl kelių galbūt blogų valdymo sprendimų turėtų būti keičiamas finansavimo modelis ir daromas konkurenciją iškreipiantis poveikis. SBS tvirtina, kad, nepaisant blogų investicijų sprendimų, TV2 rezultatai 2004 - 2008 m. buvo teigiami ir kad ji naudojasi dominuojančia padėtimi TV reklamos rinkoje. Ji taip pat mano, kad restruktūrizavimo planas yra platesnis, negu būtina. Grynoji dabartinė teisės rinkti galutinių vartotojų mokesčius vertė yra daug didesnė negu įvertintas optimalus nuosavas kapitalas, nurodytas kapitalo restruktūrizavimo sprendime. SBS taip pat nurodo, kad vertinant restruktūrizavimo plano poveikį reikėtų atsižvelgti į regioniniams kanalams per licencijos mokesčius suteikiamą pagalbą – apie 400 mln. DKK kasmet.

(94) SBS tvirtina, kad nei TV2, nei kuri nors jos patronuojamoji įmonė neturi teisės gauti pagalbą pagal restruktūrizavimo gaires. Šiuo atžvilgiu SBS nurodo, kad „TV2 Danmark“ pirmo 2009 m. pusmečio ataskaitose nurodė 644,9 mln. DKK grynąjį nuosavą kapitalą ir kad įmonė neatitinka kriterijų bankroto procedūrai pradėti. Visi nuostoliai, kurie patiriami dėl įpareigojimo teikti viešąją paslaugą, turėtų būti analizuojami pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, kuria Danijos Vyriausybė nesirėmė.

(95) SBS teigia, kad reikia atidžiai įvertinti, kaip pasiskirsto sąnaudos tarp įvairų TV2 grupės dalių, juolab kad nišinių kanalų sąnaudos yra labai mažos, palyginti su konkurentų. Pagrindinis kanalas buvo vertinamas kaip savarankiškas veiklos vienetas, kuris galėtų būti pelningesnis, jei būtų taikomi tinkami kainodaros standartai.

(96) SBS tvirtina, kad 2004-2008 m. TV2 grupė veikė pelningai, jei nebūtų įskaičiuojama veikla, kurios dabar jau atsisakyta, pavyzdžiui, „TV2 Radio“, ir Komisijos sprendimo dėl išieškojimo poveikis. Bet kuriuo atveju TV2 galėtų būti pelningesnė, pvz., jei sumažintų sąnaudas.

(97) SBS toliau aptaria Danijos pateiktą rinkos analizę. Visų pirma, SBS nesutinka su reklamos rinkos apžvalga – pagal jos lūkesčius nuo 2010 m. reklamos rinka augs (78).

(98) SBS teigia, kad restruktūrizavimo planas, jei toks planas būtų iš viso patvirtintas, turėtų būti apribotas laiko požiūriu, jame turėtų būti numatytas turto pardavimas likvidumo problemoms spręsti.

(99) SBS teigia, kad galutinių mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, ir, remiantis byla C-206/06 Essent Netwerk Noord BV, tai turėtų būti kvalifikuojama kaip valstybės pagalba. Su byla C-345/02 (Pearle) yra reikšmingų skirtumų, nes priemonė buvo įvesta vien Danijos ir TV2 iniciatyva ir vartotojų mokesčiai nėra skirti specialiems žiūrovų pasirinktiems tikslams.

(100) SBS pabrėžia, kad galutinių vartotojų mokesčius svarbu analizuoti atsižvelgiant į restruktūrizavimo pagalbą. Tikėtina, kad susitarimas įvesti galutinių vartotojų mokesčius paveiks TV2 ir atitinkamų trečiųjų šalių, pavyzdžiui, bankų, elgseną rinkoje nuo restruktūrizavimo plano patvirtinimo, o ne nuo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo dienos. Ji taip pat sukritikavo tai, kad nenustatyta nei didžiausia galutinių vartotojų mokesčių, kuriuos TV2 gali rinkti, riba, nei jų panaudojimo sąlygos. Galutinių vartotojų mokesčiai taip pat gali būti naudojami komercinei veiklai finansuoti.

(101) SBS teigia, kad galutinių vartotojų mokesčių įvedimo neįmanoma suderinti su viešosios paslaugos koncepcija. Tai reiškia, kad pačios restruktūrizavimo pagalbos negalima pateisinti pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, nebent planų įvesti vartotojų mokesčius būtų atsisakyta. SBS taip pat teigia, kad vartotojų mokesčių antikonkurencinis poveikis yra akivaizdus, ypač tai, kad dėl jų kai kurie veiklos vykdytojai gali būti priversti palikti rinką, o TV įgis galimybę agresyviau investuoti į naują turinį. Tai yra blogai, ypač dėl to, kad TV2 užima išskirtinę padėtį, nes turi dominuojančią padėtį reklamos rinkoje.

(102) SBS tvirtina, kad reikalingos pakankamai griežtos kompensacinės priemonės. Todėl ji siūlo, pirma, neleisti TV2 įvesti vartotojų mokesčių. Antra, turėtų būti organizuojami vieši konkursai, siekiant užtikrinti tinkamesnę perdavimo grupės viduje kainodarą, kai TV2 programas parduoda savo patronuojamosioms įmonėms. Trečia, TV2 regioniniai kanalai galėtų būti perduoti „Danmarks Radio“, nes regioniniai kanalai gauna nemažas valstybės pagalbos sumas ir namų ūkiai, kurie moka licencijos mokesčius, norėdami žiūrėti mokamą TV, turėtų dukart mokėti už TV2 regioninius kanalus. Ketvirta, iš TV2 turėtų būti reikalaujama ne tik nesteigti naujų komercinių kanalų, bet ir parduoti bent kai kuriuos esamus kanalus. Pagaliau TV2 turėtų būti įpareigota leisti savo tinklu transliuoti konkuruojančių veiklos vykdytojų reklamą.

(103) SBS siūlo įdiegti keletą apsaugos priemonių ir taip užtikrinti, kad TV2 nenaudotų pagalbos ir (arba) vartotojų mokesčių konkurencijai iškreipti. Pagaliau Danijai neturėtų būti leidžiama taikyti diskriminacinių vartotojų mokesčių. Antra, TV2 neturėtų būti leidžiama sujungti pagrindinį kanalą su kitais kanalais paskirstymo tinkle, TV2 turėtų būti įpareigota užtikrinti, kad TV2 veiktų kaip savarankiškas kanalas. Trečia, TV2 turėtų būti neleidžiama naudoti pagalbą arba vartotojų mokesčius kokiai nors kitai veiklai nei pagrindiniam kanalui ir dempinguoti kainas reklamos rinkoje. Ketvirta, TV2 turėtų įsipareigoti, kad nenaudos neskaidrių nuolaidų.

(104) „Viasat“ tvirtina, kad TV2 nėra sunkumus patirianti įmonė, visų pirma, nurodydama, kad 2008 m. ji dirbo pelningai. Remdamasi, be kitų dalykų, 2009 m. pirmo pusmečio TV2 pelno rezultatais, ji tvirtina, kad TV2 ateityje būtų pelninga (prognozuota, kad pelnas prieš mokesčius sudarys 249 mln. DKK). Atsižvelgdama į naujausią informaciją, kad TV2 2009 m. iš tiesų patyrė nuostolių, „Viasat“ mano, kad šis nedidelis nuostolis susijęs su bendru reklamos rinkos sumažėjimu 18,7 %, palyginti su 2008 m. Tai rodo, kad TV2 dabar galėjo pakoreguoti savo sąnaudas pagal esamą komercinę ir finansinę aplinką. Dėl 2007 m. nuostolių „Viasat“ pažymi, kad jie daugiausia patirti dėl „TV2 Radio“, kuris galiausiai buvo parduotas. TV2 apyvarta 2008 m. tikrai sumažėjo, bet taip nutiko daugumai įmonių, TV2 vis tiek pavyko padidinti savo pelną prieš mokesčius.

(105) „Viasat“ teigia, kad nėra trumpalaikių pinigų srautų poreikio įrodymų. Priešingai, TV2 neseniai išleido nemažą dalį lėšų naujiems filmams įsigyti ir taip padidino savo sąnaudas, anot „Viasat“, taip nutiko dėl didesnio programų skaičiaus, didesnių sąnaudų bendrų metinių programų srityje ir pernelyg didelių investicijų į brangias menines Danijos programas (79).

(106) Tiksliau tariant, „Viasat“ pabrėžia, kad, net jei didelė TV2 skolos, už kurią mokamos palūkanos, dalis bus trumpalaikė, tai nebus problema, nes TV2 galės ją refinansuoti. 2009 m. TV2 finansinės sąnaudos sumažėjo nuo 49,2 iki 19 mln. DKK. TV2 taip pat išleido nemažas lėšų sumas naujam turiniui įsigyti. Be to, neigiami pinigų srautai 2006-2008 m. laikotarpiu susidarė daugiausia dėl neįprastai didelių investicijų, o ne dėl sąnaudų, susijusių su TV2 veikla. Taigi neigiamas pinigų srautas gali būti panaikintas investicijas atidėjus arba sumažinus. O TV2 skola padidėjo dėl to, kad 2006-2008 m. TV2 daug investavo.

(107) „Viasat“ taip pat pažymi, kad palūkanų našta nuo 2008 m., kaip matyti, sumažėjo. „Viasat“ taip pat abejoja, ar TV2 turi problemų gauti paskolų, nes, regis, TV2 dėl paskolos kreipėsi tik į „Danske Bank“. Be to, tai vyko tuo metu, kai paskolas gauti buvo sunkiau negu dabar.

(108) Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su sprendime pradėti procedūrą pateikta prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 %. Ypač „Viasat“ pažymi, kad PWC prognozės dėl reklamos rinkos augimo, kuriomis remiasi Danijos Vyriausybė, yra daug konservatyvesnės už kitų subjektų, ypač rinkoje veikiančių įmonių, prognozes. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą „Viasat“ pateikia savą prognozę dėl TV2 grupės 2009-2019 m. laikotarpiu („Audon Partners“ ataskaita), iš kurios matyti, kad TV2 nebus priversta nutraukti savo veiklą trumpuoju ar vidutiniu laikotarpiu.

(109) Dėl visuomeninio kanalo pelningumo – „Viasat“ pabrėžia, kad TV2 grupės dalys yra taip susijusios, kad kiekvienos veiklos pelningumo atskirai vertinti neįmanoma. Taigi pagrindinio kanalo negalima vertinti atskirai. Vis dėlto, perdavimo kainodara tarp TV2 ir nišinių kanalų yra ydinga, nes kainos yra daug mažesnės už sąnaudas. „Viasat“ pateikia pelningumo skaičiavimus, pagal kuriuos sąnaudos paskirstytos pagal kanalų apyvartą. „Viasat“ taip pat teigia, kad, palyginus veiklą su panašių žiniasklaidos įmonių veikla, iš nišinių kanalų finansinės veiklos rezultatų aiškiai matyti, kad į segmentinės TV2 grupės ataskaitas atsižvelgti nereikėtų. „Viasat“ galiausiai nurodo, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias, pavyzdžiui, kino, menines ir dokumentines, programas, išskyrus sporto programas, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną. „Viasat“ taip pat baiminasi, kad pagalba gali būti panaudota agresyviai elgsenai rinkoje, ir nurodo, kad TV2 anksčiau investavo įsigydama draminius serialus, pasiūliusi geresnes kainas už konkurentų, didino kainas už TV2 naujienas ir teikė nuolaidas.

(110) Jeigu Komisija padarytų išvadą, kad pagalba reikalinga, šia pagalba turėtų būti sprendžiama tiesioginė, t. y. pinigų srautų, o ne veiklos problema. Tai reiškia, kad TV2 neturėtų būti leidžiama tapti mokamu TV kanalu, nes pakaktų jai suteikti kreditą. Be to, vartotojų mokesčių įvedimas suteiks TV2 lėšų, kurias naudodama ši galės toliau piktnaudžiauti padėtimi reklamos rinkoje, ir kyla rizika, kad iš rinkos būtų stumiami konkurentai. „Viasat“ taip pat abejoja, ar schema atitinka TV2 įsipareigojimą teikti viešąją paslaugą.

(111) „Viasat“ pirmiausia pabrėžia, kad vartotojų mokesčiai daro antikonkurencinį poveikį, nes jie verčia kitus veiklos vykdytojus rinktis brangesnius programų paketus, taip jie praranda pajamas iš abonentinių mokesčių ir reklamos.

(112) „Viasat“ taip pat teigia, kad siūlomos kompensacinės priemonės iš tiesų nėra nuostolingos, nes naujiems kanalams vis tiek nėra kitokių galimybių. Kaip jau buvo nurodyta, „Viasat“ pateikė pastabą, kad TV2 galėtų aukciono būdu parduoti teisę pertransliuoti savo patraukliausias programas (išskyrus sporto), pvz., draminius, meninius ir dokumentinius filmus, kad padidintų pagrindinio kanalo pelną.

(113) Pagaliau „Viasat“ nurodo, kad nėra tikėtina, kad Danijos Vyriausybė imtų taikyti 106 straipsnio 2 dalį.

(114) „Boxer“ teigia, kad mokesčių vartotojams įvedimas iš dalies išlygintų esamą antikonkurencinę padėtį, kurioje „Boxer“, kitaip nei kitas platformas naudojantys teikėjai, komerciškai negali pasinaudoti tuo, kad transliuoja TV2. „Boxer“ siūlo, kad TV2 kainodarą kontroliuotų politinės arba konkurencijos institucijos.

(115) Dėl restruktūrizavimo pagalbos – kai kurios šalys (ASK) abejoja, ar TV2 patiria sunkumų ir ar kompensacinės priemonės perpildytoje rinkoje nėra per silpnos (FDA). Tačiau kai kurios teigia, kad, jei įmonė patiria sunkumų, galima būtų apsvarstyti mokesčių vartotojams nustatymo galimybę (DI, TDC). Kai kurios mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis yra per ilgas („Discovery“). Kitos teigia, kad, jei TV2 iki 2012 m. taptų ekonomiškai stabilia įmone, jai neturėtų būti leidžiama nustatyti mokesčius vartotojams.

(116) Dėl mokesčių galutiniams vartotojams – kai kurios šalys („Langkilde“, „MTV Networks AB“, FDA, „Discovery“, „Stofa“) teigia, kad dėl mokesčių vartotojams smulkūs kanalai bus išstumti iš esamos mokamų TV paketų rinkos arba vartotojai turės mokėti daugiau.

(117) Kai kurios šalys (FDA, TDC) mano, kad 25 DKK mokestis galutiniams vartotojams yra per didelis. FDA taip pat mano, kad galutinių vartotojų mokestis yra nesuderinamas su TV2, kaip visuomeninio transliuotojo, vaidmeniu.

VIII. VERTINIMAS PAGAL VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLES

1. Vertinimo mastas

(118) Kaip matyti iš Danijos pateiktos informacijos, restruktūrizavimo plano, apie kurį pranešta, nebuvo atsisakyta. Danija nurodo, kad pagalbos priemonės nėra reikalingos ir kad visos pagalbos priemonės bus panaikintos, kai bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, įskaitant galutinių vartotojų mokesčius, ir jei Komisijai baigus du ankstesnius tyrimus dėl TV2, iš TV2 nebus reikalaujama sumokėti papildomus mokėjimus (80). Kitaip tariant, Komisija dar negavo besąlyginio Danijos patvirtinimo, kad šios priemonės nebėra įtrauktos į restruktūrizavimo planą, taigi daugiau nepatenka į Komisijos oficialaus tyrimo sritį.

(119) Vienintelė išimtis yra siūloma garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, kuri nebus panaudota, nes pardavimas jau įvyko, todėl šiai bylai daugiau nėra aktualus. Komisija daugiau nebesvarsto šios priemonės kaip priemonės, apie kurią pranešta.

(120) Toliau Komisija įvertina likusias priemones, apie kurias pranešta (paskolą, laikiną kreditą ir restruktūrizavimo kreditą), taip pat kreditą, kuris vis dar galioja pagal leidimą teikti sanavimo pagalbą.

2. Valstybės pagalbos buvimas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį

(121) SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Išskyrus tuos atvejus, kai ši Sutartis nustato kitaip, valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“

(122) Kad SESV 107 straipsnio 1 dalis būtų taikoma, turi būti vykdoma iš valstybės išteklių teikiamos pagalbos priemonė, kuri paveikia valstybių narių tarpusavio prekybą ir iškraipo konkurenciją bendrojoje rinkoje, nes tam tikroms įmonėms suteikia atrankųjį ekonominį pranašumą. Tai, ar šios sąlygos galioja aptariamoms priemonėms, nagrinėjama toliau.

2.1. Valstybės ištekliai

(123) Subordinuotajai paskolai ir laikinam kreditui, kuris suteiktas kaip pradinė sanavimo pagalba, ir kreditui pagal restruktūrizavimo planą (81), gavus Folketinget sutikimą, naudojamos valstybės lėšos iš bendro Danijos biudžeto, taigi tai yra valstybės ištekliai.

(124) Danija teigia, kad palūkanos ir mokesčiai yra tokie, kokie būtų taikomi stabiliai rinkoje veikiančioms įmonėms. Taikydama tas pačias sąlygas sunkumus patiriančiai įmonei, kokia yra TV2, Danija naudoja valstybės išteklius. Taip yra dėl to, kad privatus kreditorius atsižvelgtų į finansinius V2 sunkumus ir arba paskolos ar kredito neteiktų visai, arba suteiktų su didesnėmis palūkanos negu stabiliai veikiančioms įmonėms.

(125) Komisija daro išvadą, kad TV2 teisė nuo 2012 m. rinkti galutinių vartotojų mokesčius nereiškia, kad naudojami valstybės ištekliai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Galutinių vartotojų mokesčiai mokami iš privačių lėšų (82), juos vartotojai moka tiesiogiai transliuotojui, kaip atlygį už TV kanalo žiūrėjimą. TV2 turi vesti įprastas komercines derybas su platintoju, kad jos kanalas būtų įtrauktas į skaitmeninį paketą, ir sulygti dėl priimtino atlygio. Teisės nuostatos, pagal kurią platintojas privalėtų įtraukti TV2 pagrindinį kanalą į savo paketą, nėra, nes dabartinis Danijos transliavimo įstatymo 6 straipsnyje nustatytas privalomas vykdyti įpareigojimas bus panaikintas, kai bus sukurta galutinių vartotojų mokesčių sistema. Galutinių vartotojų mokesčių ar jų sumos Vyriausybė nekontroliuoja ir jais nesinaudoja (83). Vyriausybė nedalyvauja nustatant kokias nors kainas, tai TV2 komercinis sprendimas, ji taip pat nerenka mokesčių TV2 vardu ir jų nekontroliuoja bei jais nesinaudoja jokiu būdu.

(126) Vartotojų mokesčių negalima prilyginti licencijos mokesčiui, kaip tai daro SBS. SBS teigia, kad vartotojų mokesčių įvedimas praktikoje turės tą patį poveikį kaip licencijos mokesčių padidinimas, nes į platintojų programų paketus „TV2 Danmark“ visada bus įtraukiamas. Šis privalomumo aspektas ir tai, kad vartotojų mokesčiai gali būti keičiami tik iš dalies keičiant teisės aktus (84), turėtų nulemti, kad jie būtų laikomi valstybės pagalba (85). Šiuo atžvilgiu SBS remiasi Teismo sprendimu byloje Essent Netwerks (86).

(127) Tačiau priešingai ankstesniems Danijos susitarimams dėl licencijos mokesčio, kuriuos Komisija iš tiesų įvertino kaip valstybės pagalbą (87), galutiniai vartotojai teisiškai neprivalo mokėti mokesčių, jie moka atlygį pagal susitarimą, kurį sudaro savanoriškai. Mokesčius renka ne viešoji institucija, kaip licencijos mokestį, bet privatus veiklos vykdytojas „Boxer“ ir kiti privatūs kitose platformose veikiantys platintojai. Jeigu vartotojai mokesčių nesumokės, valstybė nesiims jokių veiksmų mokesčiams surinkti, platintojas turės iškelti civilinę bylą, kad atgautų lėšas.

(128) To, kad TV2 suteikiama teisė rinkti abonentinius mokesčius, pakeitus Kultūros ministerijos išduotą licenciją, nepakanka daryti išvadą, kad naudojami valstybės ištekliai. Šiuo atveju tai nėra valstybės intervencija, dėl kurios būtų prarasti valstybės ištekliai. Šiuo atžvilgiu SBS nurodoma byla Essent Netwerks nėra aktuali. Cituojamame sprendimo 73 punkte nurodomas skirtumas tarp padėties byloje Essent ir byloje Pearle (88), nurodoma, kad pirmoje byloje mokesčio klausimas buvo įtrauktas į institucijų nustatytą politiką. Byloms atskirti, Teismas byloje Essent nurodo, kad mokestis įvedamas teisės aktais, bet nenurodo, kad bet kokia intervencija pagal teisės aktus savaime reiškia, kad naudojami valstybės ištekliai. Tai akivaizdu iš cituojamo sprendimo byloje Essent, nes to sprendimo 75 punkte nurodomas aiškus skirtumas su byla Preussen Elektra, kurioje tikrai buvo nagrinėjamas teisės aktas (ir priimtas sprendimas, kad valstybės pagalba neteikiama), pagal kurį tiekėjai buvo priversti pirkti jų teritorijoje iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių pagamintą elektrą už mažiausią galimą kainą. Teismas nurodo, kad byloje Essent buvo paskirtos atitinkamos įmonės valstybės ištekliams valdyti, kitaip negu byloje Preussen Elektra (89). Šioje byloje valstybė nepaveda TV2 valdyti valstybės išteklių. Licencijos pakeitimu tik įgyvendinama jau galiojanti teisė į papildomą pajamų šaltinį (dėl teisės akto žr. Danijos transliavimo įstatymo 38a skirsnio 2 dalį).

(129) Todėl Komisija daro išvadą, kad galutinių vartotojų mokesčiams valstybės ištekliai nėra naudojami pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

2.2. Atrankusis pranašumas

(130) Naudojami valstybės ištekliai suteikia TV2 ekonominį pranašumą, nes tos pačios finansinės priemonės rinkos sąlygomis reikštų didesnes skolinimosi sąnaudas arba didesnius mokesčius, jeigu kuris nors rinkos dalyvis pagalbos gavėjui sutiktų suteikti numatyto dydžio papildomų lėšų. Remiantis Danijos pateiktais įrodymais, niekas nenorėjo to daryti.

2.3. Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

(131) Šie ištekliai suteiks TV2 galimybę tęsti veiklą rinkose, kuriose šiuo metu veikia. Šios rinkos – tai Danijos transliavimo teisių pardavimo ir pirkimo rinka (-os), mokamos TV paslaugų rinka (-os) ir TV reklamos rinka. Šiose rinkose TV2 konkuruoja su kitais transliuotojais, pavyzdžiui, SBS arba „Viasat“, ir kitais. Vadinasi, aptariama pagalba TV2 iškreipia arba gali iškreipti konkurenciją tose rinkose.

(132) Paveiktose rinkose, pavyzdžiui, Danijos transliavimo teisių pirkimo ir pardavimo rinkoje ir kitų valstybių narių Danijos rinkai skirtų produktų TV reklamos rinkoje vyksta valstybių narių tarpusavio prekyba (90). Be to, kai kurie „TV2 Danmark A/S“ konkurentai transliuoja savo kanalus iš Jungtinės Karalystės ir (arba) yra kitose valstybėse narėse įkurtų grupių patronuojamosios įmonės, kurių sprendimus, ar likti Danijos rinkoje ir ar plėsti savo veiklą, gali paveikti planuojama pagalba. Todėl aptariama valstybės pagalba paveikia arba gali paveikti valstybių narių tarpusavio prekybos tendencijas.

(133) Kadangi taikoma SESV 107 straipsnio 1 dalis, reikia įvertinti, ar restruktūrizavimo pagalbos paketas yra suderinamas su vidaus rinka.

3. Neveikimo įsipareigojimas

(134) Danija laikėsi Tarybos reglamento Nr. (EB) 659/1999 (91) 3 straipsnyje nustatyto neveikimo įsipareigojimo, nes pranešė apie restruktūrizavimo plane numatytas pagalbos priemones ir iki šiol jų neįgyvendino. Komisija leido teikti sanavimo pagalbą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime.

4. Valstybės pagalbos suderinamumas su vidaus rinka

4.1. Teisinis pagrindas

(135) Priemonių suderinamumas bus vertinamas pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Gaires. SESV 106 straipsnio 2 dalies taikymas visuomeninio transliavimo finansavimui neanalizuojamas. Nors TV2 finansinių sunkumų daugiausia patiria dėl visuomeninio kanalo ir dėl to, kad neturi verslo modelio su stabiliais pajamų šaltiniais, valstybės pagalbos priemonės nėra skirtos tik teikiamai viešajai paslaugai, jos skirtos TV2 kaip grupei, t. y. taip pat ir jos komercinei veiklai. Be to, Danijos institucijos netvirtino, kad valstybės pagalbos priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį, Komisija negavo pakankamai informacijos, pagal kurią galėtų atlikti vertinimą pagal SESV 106 straipsnio 2 dalį ir Transliavimo komunikatą (92).

(136) Gairėse numatyta galimybė teikti sanavimo pagalbą kaip laikiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, jei parengiamas restruktūrizavimo planas, arba ūmiai likvidumo krizei pašalinti. Pagal Gairių 26 straipsnį pagalbos nutraukimo terminas atidedamas, kol Komisija priims sprendimą dėl plano. Tai, kad sanavimo pagalbos priemonė TV2 vis dar taikoma, atitinka tą nuostatą, nes TV2 pateikė restruktūrizavimo planą laikydamasi terminų.

(137) Restruktūrizavimo pagalba turi būti grindžiama realistišku, darniu ir ilgalaikiu planu, kaip sugrąžinti įmonės ilgalaikį gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimas paprastai apima šiuos aspektus: visų įmonės veiklos aspektų restruktūrizavimą, įmonės veiklos reorganizavimą ir racionalizavimą, įskaitant nuostolingos veiklos atsisakymą ir finansavimo restruktūrizavimą. Tačiau, jeigu valstybės pagalba teikiama restruktūrizavimo priemonėms, tos priemonės negali apsiriboti tik praeities nuostolių pašalinimu, nešalinant nuostolių priežasčių. Be to, restruktūrizavimo planas bent iš dalies turi būti finansuojamas iš įmonės nuosavų lėšų. Pagaliau turi būti įgyvendintos kompensacinės priemonės iškraipomajam pagalbos poveikiui kuo labiau sumažinti. Komisija toliau analizuoja, ar šios sąlygos įvykdytos.

4.2. Tinkamumas finansuoti, sunkumus patirianti įmonė

(138) Pagal Gairių 9 punktą įmonė yra sunkumus patirianti įmonė, jeigu naudodama savo išteklius ar savininkų, akcininkų lėšas nesugeba sumažinti nuostolių, kurie, institucijoms neįsikišus artimiausiu arba vidutiniu laikotarpiu, beveik neabejotinai priverstų ją nutraukti veiklą. Gairių 11 punkte nurodyti tam tikri kriterijai, pagal kuriuos sprendžiama, ar įmonė patiria sunkumų, net kai negalioja nei vienas Gairių 10 punkte nurodytas kriterijus. 11 punkte nurodyta, kad „sunkumus patiriančiai įmonei gali būti teikiama pagalba tik tada, jei akivaizdu, kad savo ištekliais arba savininkų ar akcininkų lėšomis ar sutelkus rinkos išteklius ji negali atsigauti“.

(139) Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai pranešta apie restruktūrizavimo planą, TV2 buvo tokia sunkumus patirianti įmonė. Tai galima matyti iš skaičių Komisijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą ir, dar svarbiau, iš skaičių, pateiktų to sprendimo 36-42 konstatuojamosiose dalyse, kurie buvo pateikti vėliau, 2010 m. sausio mėn., ir kurie rodo, kad įmonė veikia nuostolingai, jos rinkos dalis mažėja, skola auga ir ypač pinigų srautai dėl mažėjančių pajamų iš reklamos yra neigiami, investicijos blogos, o palūkanos auga. Nors vėliau paaiškėjo, kaip prognozavo konkurentai, kad įmonė 2008 m. gavo pelno (2008 m. gegužės mėn. vis dar buvo prognozuojamas […] mln. DKK […]), tas pelnas buvo mažas ir savaime nepakeičia nustatyto fakto, kad įmonė negali tęsti veiklos be išorės finansavimo. Įmonei suteikti privatūs kreditai buvo trumpalaikiai, jie galėjo būti panaikinti bet kuriuo metu. Įmonei kilo ūmus likvidumo poreikis, kurio ji negalėjo patenkinti iš nuosavų išteklių.

(140) Išorės finansavimo ji taip pat negalėjo gauti. Buvo rizika, kad trumpalaikiai kreditai bus atšaukti. Kaip jau nurodyta sprendime pradėti procedūrą, pagrindinis TV2 finansuojantis bankas, […], 2008 m. paprašė sumažinti paskolą ir kreditus. Danija parodė, kad TV2 ne tik patyrė problemų ir net įkeitė savo patalpas Odensėje, bet ir kad kiti bankai atsisakė TV2 suteikti ilgalaikes paskolas (žr. to sprendimo 44 ir paskesnes konstatuojamąsias dalis). Bankai nurodė trūkumus: TV2 pajamų iš reklamos cikliškumą ir tokio verslo modelio netvarumą. Problemas didino nagrinėjamos teisės bylos. Todėl vis didesnę TV2 finansavimo dalį sudarė trumpalaikiai įsipareigojimai ir finansavimas buvo vis nestabilesnis. Kitaip tariant, TV2 negalėjo pagal Gairių 11 punktą atsigauti naudodama iš rinkos šaltinių gaunamas lėšas.

(141) Konkurentai savo atsakymuose šiais nustatytais faktais neabejoja. Kad informacija būtų išsamesnė, reikėtų paminėti, kad Gairėse nėra reikalaujama, kad įmonei būtų pradėtos taikyti faktinės bankroto procedūros. Priešingai, griežtomis sąlygomis pagalbą galima teikti būtent siekiant tam užkirsti kelią.

(142) Dėl konkurentų argumentų, kad TV2 yra pelninga įmonė arba kad gali tapti pelninga, pirmiau minėti TV2 rezultatai rodo, kad įmonė gavo pelno 2008 m., bet, priešingai „Viasat“ vertinimams, 2009 m. ji patyrė 27 mln. DKK nuostolių, šis rezultatas iš esmės skiriasi nuo „Viasat“ 249 mln. DKK pelno prognozės. 2010 m. prognozuojamas pelnas yra daug mažesnis, negu įvertino „Viasat“. TV2 ir jos konsultanto PWC naudojamoje metodikoje Komisija nenustatė jokių klaidų (žr. šio sprendimo 41 konstatuojamąją dalį).

(143) Dėl „Viasat“ pateikto „Audon partners“ (93) atlikto TV2 kredito reitingų tyrimo, pagal kurį TV2 galėjo gauti kreditą, bankų reakcija rodo, kad reali padėtis buvo kitokia. Be to, analizė grindžiama tik skaičiais ir prielaidomis, kurie su TV2 nebuvo sutikrinti. Kai kurie skaičiai labai skiriasi nuo realybės, kaip matyti iš 2009 ir 2010 m. skaičių. Pačioje ataskaitoje pabrėžiama, kad tai nėra išsami analizė (dėl akivaizdžių priežasčių su TV2 nebuvo susisiekta), todėl taikytas modelis turi tam tikrų apribojimų (94).

(144) Tai, kad įmonė mažiau naudojosi kreditu, suteiktu kaip sanavimo pagalba, negu būtų galėjusi pasinaudoti, nereiškia, kad jos negalima laikyti sunkumus patiriančia įmone. Būtų absurdiška iš sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gavėjo atimti teisę gauti pagalbą, jei vėliau paaiškėja, kad restruktūrizavimo plane numatytos sąnaudų taupymo ir kitos priemonės yra sėkmingos, ir padėti įmonei spręsti finansavimo problemas daugiausia naudojant jos nuosavus išteklius. Tačiau gali nutikti taip, kad tam tikru laiko momentu teikiama valstybės pagalba gali tapti nebereikalinga, tai bus aptarta toliau (žr. 149 konstatuojamąją dalį). Bet kuriuo atveju kredito sąlygose visada buvo numatyta, kad įmonė gali juo pasinaudoti tik patvirtintiems poreikiams tenkinti. Taip buvo daroma siekiant pagalbą apriboti kuo labiau ir skatinti TV2 stengtis įgyvendinti restruktūrizavimo procesą kuo daugiau naudojant nuosavus išteklius, kaip yra reikalaujama.

(145) Taip pat reikėtų pabrėžti, kad daugelis „Viasat“ ir SBS kaltinimų, kad TV2 pati kalta dėl silpnos finansinės padėties, kuri susidarė dėl blogo valdymo sprendimų arba blogų investicijų, nėra svarbūs pagal Gaires, nes jose nėra keliamas klausimas dėl pagalbos gavėjo finansinių problemų priežasties, tik siekiama įsitikinti, ar pagalbos gavėjas tikrai yra sunkumus patirianti įmonė.

(146) Šiuo atžvilgiu konkurentai taip pat patvirtino, kad TV2 problemos daugiausia kilo dėl visuomeninio kanalo ir kad padėtį būtų galima ištaisyti pakoregavus vidaus sąnaudas ir perdavimo kainodarą. Tačiau Komisija nemano, kad šis argumentas yra svarbus tokioje padėtyje, kai pagalba teikiama visai grupei, įskaitant komercinę veiklą. Tačiau Komisija pažymi, kad TV2 atskyrė viešosios paslaugos ir kitos veiklos sąskaitas, jos yra audituojamos, turi visapusiškai dokumentuose įtvirtintą ir audituojamą perdavimo kainodaros politiką, kuri yra gana paprasta, skaidri, ja siekiama padėti susidaryti tikslų įvairios veiklos, grindžiamos perdavimo kainomis rinkos sąlygomis, vaizdą.

(147) Dėl išorės veiksnių „Viasat“ sutinka su prielaida, kad BVP augimas per metus sudarys 1,02 % Dėl reklamos rinkos tendencijų šalys sutinka, kad 2008 m. TV2 pajamos iš reklamos sumažėjo 19 % Tačiau „Viasat“ ir SBS klaidingai interpretuoja Danijos prognozę dėl būsimų reklamos rinkos tendencijų. Priešingai, nei jos tai supranta, Danija neprognozuoja, kad reklamos rinka 2009-2013 m. laikotarpiu kasmet mažės po 10 %, ji tik teigia, kad įvertinta, jog reklamos rinka […].

(148) Dėl argumento, kad vertinant TV2 finansinę padėtį reikėjo atsižvelgti į licencijos mokesčius, nustatytus regioninėms transliavimo stotims, Komisija mano, kad licencijos mokesčiais finansuojamas regioninių transliuotojų programų kūrimas ir kad jie yra svarbūs tik tuo požiūriu. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad regioninės TV2 stotys yra nepriklausomos nuo TV2, jos vykdo savus įsipareigojimus teikti viešąją paslaugą pagal Danijos transliavimo įstatymą ir už tai gauna finansavimą iš licencijų. Dėl SBS argumento, kad žiūrovai už programą mokės dukart, reikėtų pabrėžti, kad vienas iš mokėjimų - abonentinis mokestis už TV2 pagrindinį kanalą, priklauso nuo vartotojų pasirinkimo, taigi darytina išvada, kad tai nėra valstybės pagalba. Bet kuriuo atveju pirmiau paaiškinta, kad TV2 kaip grupė yra sunkumus patirianti įmonė, kuriai kilo skubus finansavimo poreikis, nes iš bankų išorės finansavimo ji negalėjo gauti. Tai apėmė visą galimą naudą, kurią ji gali gauti vykdydama įpareigojimą transliuoti šias programas.

(149) Tačiau sunki TV2 padėtis pasikeitė, kai buvo parduotas transliavimo tinklas. Panaudodama iš transliavimo tinklo pardavimo gautas lėšas TV2 sugebėjo sugrąžinti dalį skolos, finansinė padėtis tapo daug pozityvesnė, kaip matyti iš šio sprendimo 62-64 konstatuojamosiose dalyse pateiktų skaičių. Reklamos rinkos tendencijos taip pat tapo pozityvesnės (95). TV2 sugebėjo grąžinti valstybės paskolą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pagal tai, kokios bus nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų pasekmės ir atsižvelgdama į tai, ar bus patvirtintas restruktūrizavimo planas, TV2 tikisi iki 2012 m. sausio mėn., kai bus įvesti abonentiniai mokesčiai, gauti pakankamą finansavimą (96).

(150) Atsižvelgdama į naują padėtį Komisija nemano, kad TV2 ir toliau gali būti laikoma sunkumus patiriančia įmone. Todėl nėra poreikio teikti kokias nors kitas pagalbos priemones, išskyrus patvirtintąsias šiuo sprendimu, tad nepanaudota restruktūrizavimo plane numatyta paskola ir kreditas, apie kuriuos pranešta, turėtų būti panaikinti. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti nutraukta esama pagalba, teikta pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos.

4.3. Ilgalaikio gyvybingumo sugrąžinimas

(151) Pagal Gairių 34 punktą pagalba turi būti teikiama su sąlyga, kad bus įgyvendintas restruktūrizavimo planas, kuris turi sugrąžinti įmonės gyvybingumą per pagrįstą laikotarpį. Restruktūrizavimo plane apibūdinamos aplinkybės, dėl kurių įmonė patyrė sunkumų - jos susidarė dėl naujos veiklos, kuri buvo ne tokia pelninga, ir vis mažesnio visuomeninio kanalo pelningumo. Komisijos nuomone, šie klausimai restruktūrizavimo plane sprendžiami tinkamai.

(152) Komisija pažymi, kad restruktūrizavimo plane yra numatytos finansinio ir veiklos restruktūrizavimo priemonės, kurios kartu su pakeistu verslo modeliu padės įmonei atsistoti ant kojų. Šiuo atžvilgiu Komisija pirmiausia pažymi, kad, vykdant restruktūrizavimo plane pateiktą reikalavimą parduoti turtą, sėkmingai parduotas transliavimo tinklas, todėl TV2 gavo pakankamai lėšų skoloms grąžinti. 2010 m. spalio 4 d. ji taip pat grąžino pagalbą, kuri buvo suteikta kaip sanavimo pagalba. Pati įmonė nurodo, kad ji dabar turi pakankamai lėšų laikotarpiui iki galutinių vartotojų mokesčių įvedimo (97). Kitos priemonės, kuriomis bus taupomos sąnaudos, taip pat padės užtikrinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą (žr. 47 ir 48 konstatuojamąsias dalis).

(153) Įmonė taip pat atsisako nuostolingos veiklos; 2008 m. ji pardavė nuostolingą radijo veiklą SBS grupei.

(154) Tikimasi, kad, jei įmonei nuo 2012 m. sausio mėn. bus leista rinkti abonentinius mokesčius, ji galės išspręsti struktūrines problemas, dėl kurių kyla likvidumo poreikis. Visuomeninis kanalas yra nepakankamai pelningas, nes priklauso nuo vieno pajamų šaltinio - pajamų iš reklamos, kurios yra cikliškos ir priklauso nuo ekonominių aplinkybių. Tai rodo ir bankų reakcija - bankai atsisakė suteikti finansavimą, nes nuogąstavo dėl reklamos rinkos tendencijų ir abejojo TV2 galimybėmis uždirbti pajamų. Naujas verslo modelis suteiks TV2 stabilesnę pajamų bazę, nes už jo pagrindinio kanalo žiūrėjimą bus renkami abonentiniai mokesčiai. TV2 prognozuoja, kad papildomos pajamos iš galutinių vartotojų mokesčių 2012 m. sudarys […] DKK. Ji taip pat prognozuoja, kad grupės pelnas 2012 m. bus […]. Komisija pažymi, kad greta […], antrasis pajamų šaltinis – galutinių vartotojų mokesčiai - sumažins įmonės pažeidžiamumą dėl cikliško veiklos sulėtėjimo. Komisija pažymi, kad priemonės, skirtos padėčiai pakeisti, yra numatytos pačiame restruktūrizavimo plane, jas lemia ne išorės veiksniai.

(155) Pradinis restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, parengtas laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., beveik ketverių metų laikotarpiui. Toks laikotarpis pasirinktas, nes Danijos Vyriausybė buvo įsitikinusi, kad įvedus naują verslo modelį ir pradėjus jį taikyti praktiškai, bankai vėl norės skolinti lėšų TV2, t. y. pasirinktas pakankamai ilgas laikotarpis šiai patirčiai įgyti. Tačiau atsižvelgdama į tai, kad, kai bus priimtas šis sprendimas (žr. pirmiau), visa pagalba bus panaikinta, Danijos Vyriausybė mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis turėtų baigtis panaikinus visas pagalbos priemones.

(156) Komisija yra kitokios nuomonės. Remiantis Gairėmis restruktūrizavimas turėtų sugrąžinti ilgalaikį įmonės gyvybingumą. Komisija mano, kad restruktūrizavimo laikotarpis trunka iki to momento, kai įmonė įgyvendina visas restruktūrizavimo priemones, kuriomis užtikrinamas ilgalaikis gyvybingumas. Nors priėmus ši sprendimą visos valstybės pagalbos priemonės bus iš karto nutrauktos, negarantuojama, kad nuo to momento TV2 atgaus ilgalaikį gyvybingumą, nes TV2 neturi tvaraus verslo modelio. Toks verslo modelis bus sukurtas tik įvedus galutinių vartotojų mokesčius. Galutinių vartotojų mokesčių įvedimas yra vienintelė restruktūrizavimo priemonė, kuria tiesiogiai siekiama pašalinti pagrindinę svarbią TV2 finansinių sunkumų priežastį. Todėl Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo laikotarpis baigiasi 2012 m. gruodžio 31 d. arba tada, kai TV2 įgyja galimybę rinkti abonentinius mokesčius iš galutinių vartotojų, jei tai nutiktų anksčiau negu 2012 m. gruodžio 31 d. Šiuo metu atrodo, kad TV2 teisiškai įgys teisę rinkti galutinių vartotojų mokesčius tada, kai bus pakeista jos licencija (nors dabartiniame Danijos transliacijos įstatyme jau numatyta galimybė TV2 rinkti galutinių vartotojų mokesčius, to neleidžiama pagal dabartinę licenciją).

4.4. Nereikalingo konkurencijos iškraipymo išvengimas

(157) Gairių 38 punkte nurodyta, kad, norint, jog neigiamas poveikis prekybos sąlygoms būtų sumažintas taip, kad siekiami teigiami pokyčiai nusvertų neigiamus, reikia imtis kompensacinių priemonių. Tokios priemonės gali būti: turto išpardavimas, pajėgumų arba dalyvavimo rinkoje sumažinimas. Pagal Gairių 40 straipsnį jos turi būti proporcingos pagalbos iškraipomajam poveikiui ir santykinei įmonės svarbai rinkoje.

(158) Iš esmės įsipareigojimas nekurti naujų kanalų (t. y. apriboti dalyvavimą rinkoje) gali būti vertinamas kaip kompensacinė priemonė, nes dėl jo TV2 negali konkuruoti dėl naujų klientų, todėl tai naudinga jos konkurentams. TV2 būtų naudinga kurti naujus kanalus, nes kanalai būtų finansuojami iš stabilaus pajamų šaltinio, kurį sudarytų necikliški abonentiniai mokesčiai – tai grupei suteiktų reikalingų pajamų ir iš dalies kompensuotų neigiamus visuomeninio kanalo rezultatus. Remiantis restruktūrizavimo plane pateikta rinkos analize, mokamos televizijos rinka auga (98). Tačiau TV2 konkurentai tvirtina, kad galimybe kurti naujus komercinius kanalus TV2 vis tiek negalėjo pasinaudoti, nes rinka perpildyta.

(159) Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad TV2 konkurentai 2009 m. patys sukūrė naujus kanalus (SBS sukūrė „6erene“, „Canal Digital“ pradės transliuoti sporto kanalą, „Viasat“2009 m. kovo 23 d. sukūrė vieną kanalą, o TV4 grupė 2009 m. liepos mėn. sukūrė „Canal 9“).

(160) Danija taip pat patvirtino, kad dėl restruktūrizavimo TV2 bus draudžiama kurti radijo kanalus (99). Šis įsipareigojimas yra labai svarbus, nes netrukus bus skelbiama konkurso procedūra dėl naujos FM4 radijo stoties valdymo licencijos. Danija iš pradžių buvo suinteresuota, kad TV2 dalyvautų šiame konkurse, bet vėliau patvirtino, kad atsižvelgiant į tai, kad Komisija vykdo restruktūrizavimo plano tyrimą ir nepaisant to, kad tam jau parengti planai, toks pasiūlymas nebus teikiamas. Kitaip tariant, priešingai konkurentų teiginiams, įsipareigojimas nekurti naujų kanalų turi realią reikšmę ir įmonei yra nuostolingas. Komisija mano, kad šis įsipareigojimas yra svarbus pagal Gairių 46 punktą, kuriame nurodoma, kad pagalba neturėtų būti naudojama naujoms įmonės gyvybingumui atkurti nebūtinoms investicijoms finansuoti.

(161) Komisija taip pat mano, kad siūlomos kompensacinės priemonės yra proporcingos iškraipomajam pagalbos priemonių poveikiui. Reikėtų pažymėti, kad visos šios priemonės priėmus šį sprendimą yra nutraukiamos. Šiuo atžvilgiu Komisija norėtų pažymėti, kad nei viena restruktūrizavimo pagalbos priemonė, apie kurias pranešta, nebuvo ir nebus įgyvendinta. Kaip nurodyta 150 ir paskesnėse konstatuojamosiose dalyse, sanavimo pagalba priėmus šį sprendimą taip pat bus nutraukta. Tai reiškia, kad įmonė negaus jokios valstybės pagalbos. Faktiniai mokėjimai pagal sanavimo pagalbos priemonę buvo nedideli (iš galimų 1 000 mln. DKK panaudoti 223 mln. DKK). Didžioji pagalbos dalis faktiškai panaudota kaip sanavimo pagalba (iki 2008 m. pabaigos, t. y. per šešis sanavimo laikotarpio mėnesius iš 223 mln. DKK panaudoti 208 mln. DKK), visos faktiškai panaudotos kredito lėšos valstybei jau faktiškai grąžintos. Atsižvelgiant į TV2 2008 m. apyvartą, panaudota kredito dalis - 233 mln. DKK - neatrodo pernelyg didelė ([…] proc.). Atsižvelgdama į tai Komisija nemano, jog iš Danijos ir pagalbos gavėjo reikia reikalauti daugiau kompensacinių priemonių. Dėl šios priežasties Komisija nemano, jog reikia daugiau kompensacinių priemonių, kaip siūlo konkurentai.

(162) Tačiau Komisija nesutinka su Danijos pasiūlymu, kad įsipareigojimas turėtų būti panaikintas, kai bus baigtos teikti visos pagalbos priemonės (100). Pirma, Danija pati numatė ilgesnį restruktūrizavimo laikotarpį, iki 2012 m. gruodžio 31 d. Antra, jokioje Gairių nuostatoje nėra nurodyta, kad kompensacinės priemonės trukmė turi sutapti su pagalbos priemonių taikymo trukme. Trečia, restruktūrizavimo planas grindžiamas prielaida, kad įmonė galės pasinaudoti išorės finansavimu tik tada, kai 2012 m. bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai ir tik tada bus sugrąžintas ilgalaikis gyvybingumas. Pati Danija tvirtino, kad pagalbos priemonės, įskaitant sanavimo pagalbą, kuri vis dar teikiama, būtų reikalingos likvidumo spragai užpildyti, kol bus įdiegtas stabilesnis visuomeninio kanalo verslo modelis. Taigi sanavimo pagalbos paskirtis - padėti įmonei išlikti, kol bus pradėtas taikyti naujas verslo modelis. Tuo remdamasi Komisija nemano, kad įsipareigojimas dėl kompensacinės priemonės gali būti nutrauktas baigus teikti pagalbą arba priėmus šį sprendimą. Tačiau Komisija mano, jog įmanoma, kad įsipareigojimas nekurti naujų kanalų būtų nutrauktas iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos (2012 m. gruodžio 31 d.), būtent tada, kai bus įvesti galutinių vartotojų mokesčiai (pakeitus licenciją) ir kai TV2 įgys galimybę juos rinkti.

4.5. Iki mažiausio dydžio apribota pagalba

(163) Pagal Gairių 43 punktą pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti apribotas griežtu restruktūrizavimo sąnaudų minimumu, reikalingu restruktūrizavimui įvykdyti. Tokia nuostata įtraukta tam, kad įmonė, baigusi restruktūrizavimą, neįgytų papildomo likvidumo, kuriuo galėtų pasinaudoti agresyviai elgsenai rinkoje. Tikimasi, kad pagalbos gavėjai nuosavais ištekliais reikšmingai prisidės prie restruktūrizavimo plano įgyvendinimo, įskaitant turto, kuris nėra būtinas, kad įmonė išliktų, pardavimą. Toks indėlis turi būti realus, neapimti numatomo būsimo pelno kaip pinigų srauto. Jis turi būti kuo didesnis, didelių įmonių - ne mažesnis kaip 50 % Komisija mano, kad TV2 pagal Gaires yra didelė įmonė.

(164) Komisija nesutinka su Danijos Vyriausybe, kad bet kurios sąnaudos, ypač sąnaudų taupymo priemonės, savaime yra restruktūrizavimo priemonės. Įmonė gali patirti išlaidų siekdama sutaupyti sąnaudas. Sąnaudų taupymas, kurį šiuo atveju nurodo Danija, savaime nėra restruktūrizavimo sąnaudos. Danija pateikia klasikinių restruktūrizavimo sąnaudų, iš viso […] mln. DKK, sąrašą, į jį įtrauktos transliavimo tinklo pardavimo sandorio sąnaudos ([…] mln. DKK), sąnaudos, susijusios su naujo verslo modelio perdavimu ([…]-[…] mln. DKK) ir personalo sąnaudos, susijusios su sutarčių nutraukimu, teisiniais ir konsultavimo mokesčiais ([…] mln. DKK). Komisija pripažįsta, kad šios sąnaudos yra restruktūrizavimo sąnaudos.

(165) Pagal Komisijos praktiką prie restruktūrizavimo sąnaudų priskiriamos visos nenumatytos sąnaudos, kurių patiriama įmonei siekiant susigrąžinti gyvybingumą, bet ne įprastos veiklos sąnaudos, kurių ši patiria restruktūrizavimo laikotarpiu. Tačiau šiuo atveju įmonei reikalingas likvidumas, kad ji išliktų pereinamuoju laikotarpiu, kol įdiegs tvarų verslo modelį. Kaip paaiškinta anksčiau, TV2 turi realų finansavimo poreikį, nes negalėjo gauti išorės finansavimo. Šiuo ypatingu atveju, kai vykdomas grynai finansinis restruktūrizavimas, kol įmonė pradės įgyvendinti stabilesnį verslo planą, Komisija taip pat gali pripažinti, kad šis finansavimo poreikis yra restruktūrizavimo sąnaudos. Finansavimo trūkumui pašalinti kaip laikinas rezervas pagal sprendimą dėl sanavimo pagalbos buvo skirtas kreditas (1 000 mln. DKK). Tačiau šis kreditas buvo laikinas, juo TV2 galėjo pasinaudoti, jei galėjo įrodyti finansavimo poreikį, kuris turėjo būti patvirtintas išorės auditoriaus. Galiausiai TV2 nedaug pasinaudojo tuo kreditu (tik […] proc.). Be to, didžioji panaudoto kredito dalis ([…] mln. DKK) buvo panaudota Komisijos sprendimo dėl sanavimo pagalbos galiojimo laikotarpiu, t. y. per šešis sanavimo mėnesius, prieš pateikiant restruktūrizavimo planą.

(166) TV2 prisidėjo prie minėtų restruktūrizavimo sąnaudų finansavimo parduodama turtą, transliavimo tinklą, už 640 mln. DKK ir gavusi išorės finansavimą už 80 mln. DKK išnuomojusi patalpas Odensėje. 720 mln. DKK indėlis yra daug didesnis už didelėms įmonėms nustatytą 50 % ribą. Kaip jau buvo nurodyta, TV2 panaudojo iš tinklo pardavimo gautas lėšas savo skolai sumažinti. Taip išleistos lėšos negali būti panaudotos kitais tikslais. Be to, kaip matyti iš pirmiau pateiktos informacijos, visos pagalbos priemonės bus nutrauktos, kai bus priimtas šis sprendimas, ir nebus taikomos jokios naujos restruktūrizavimo plane numatytos priemonės, apie kurias pranešta (žr. šio sprendimo 150 konstatuojamąją dalį). Todėl nėra pavojaus, kad, kaip numatyta Gairių 45 punkte, kuri nors pagalba bus didesnė, negu reikia, kad įmonė išliktų.

4.6. Kitos sąlygos

(167) Pagal Gairių 46 straipsnį Komisija gali reikalauti iš valstybės narės taikyti papildomas priemones, kad būtų užtikrinta, kad pagalba nebūtų iškraipoma konkurencija, pakenkiant bendrajam interesui.

(168) Komisija atsižvelgia į Danijos argumentus, pateiktus per oficialų tyrimą, ir patvirtinamuosiuose dokumentuose išdėstytą pagalbos gavėjo siekį, kad restruktūrizavimo planas suteiktų galimybę TV2 pasinaudoti tokiomis pačiomis verslo galimybėmis, kokiomis naudojasi panašios įmonės, ir rinkti abonentinius mokesčius. Danija ir TV2 taip pat pažymi, kad dabartinis didelis TV2 nuosavo kapitalo rezervas ir mokumo (ir grynoji skola, už kurią mokamos palūkanos) lygis, daug aukštesnis negu konkurentų, yra reikalingas tik todėl, kad esama netikrumo dėl nagrinėjamų valstybės pagalbos bylų ir verslo modelio. Ir TV2, ir Danija reiškia bendrą norą kapitalo struktūrą vėl suvienodinti su įmonių, panašių į TV2, kapitalo struktūra, kai bus baigti valstybės pagalbos tyrimai.

(169) Komisija nemano, kad TV2 turėtų turėti kitokią kapitalo struktūrą nei panašios įmonės, kai bus įdiegtas verslo modelis ir bus išspręstos nagrinėjamos teisinės bylos. Kapitalo struktūros, grindžiamos (dirbtinai) dideliu nuosavu kapitalu, įmonei yra naudingos, nes ji gali pritraukti finansavimą su palyginti nedidelėmis palūkanomis. Ne mažiau svarbu tai, kad TV2 turėtų sugrąžinti tokį savo kapitalo struktūros lygį, kuris užtikrintų, kad konkurencija nebūtų iškraipoma. Komisija norėtų, kad TV2 susigrąžintų įprastą kapitalo struktūrą mokėdama dividendus valstybei, o ne agresyviai plėstų savo balansą naudodamasi finansavimu skolintomis lėšomis.

4.7. Stebėsena ir metinė ataskaita

(170) Pagal Gairių 49 ir 50 punktus Danija įsipareigojo ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo pagalbos patvirtinimo pateikti Komisijai ataskaitą.

4.8. Antimonopoliniai klausimai

(171) Komisija pažymi, kad vienas iš TV2 konkurentų pateikė antimonopolinį skundą dėl planuojamo galutinių vartotojų mokesčių įvedimo. Komisija supranta, kad pagalbos aspektai, kurie neatitinka tam tikrų, ne valstybės pagalbos, Sutarties nuostatų, gali būti taip susiję su pagalbos objektu, kad jų atskirai vertinti neįmanoma (101). Teismas pabrėžė, kad prievolė užtikrinti, kad valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos laikantis kitų Sutarties nuostatų, yra dar svarbesnė, kai tomis nuostatomis siekiama, kad nebūtų iškraipoma konkurencija. Tačiau Teismo praktikoje pripažįstama, kad valstybės pagalbos ir antimonopolinės procedūros yra savarankiškos procedūros, kurioms taikomos konkrečios taisyklės. Teismas konstatavo, kad priimdama sprendimą dėl valstybės pagalbos suderinamumo su bendrąją rinka, Komisija neprivalo laukti, kol bus baigta lygiagreti pagal Reglamentą Nr. [1] pradėta procedūra, jeigu, remdamasi ekonomine padėties analize, padaro išvadą, kad pagalbos gavėjas nepažeidžia [SESV 101 ir 102] straipsnių ir jei vertinant faktus nepadaryta akivaizdžių klaidų (102). Todėl antimonopolinė byla neturi būti oficialiai baigta, kad Komisija galėtų priimti sprendimą valstybės pagalbos byloje.

(172) Komisija norėtų pabrėžti, kad ši byla nėra keliama dėl pačios pagalbos (sanavimo pagalbos), bet dėl kito restruktūrizavimo plano aspekto (galutinių vartotojų mokesčių), dėl kurio pateiktas antimonopolinis skundas. Galutinių vartotojų mokesčiai bus įvesti 2012 m. pradžioje, t. y. po to, kai pagalba bus nutraukta, pakeitus TV2 licencijos sąlygas. Taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad didžioji pagalbos dalis, kuria pasinaudota, buvo panaudota per sanavimo laikotarpį, tam Komisija davė leidimą 2008 m. rugpjūčio 4 d. sprendime dėl sanavimo pagalbos, ir kad įsigaliojus šiam sprendimui ta pagalba bus nutraukta.

(173) Jeigu antimonopolinis skundas arba trečiosios šalies pastabos šioje byloje būtų suprantamos ir kaip skundas dėl TV2 tapimo mokamu televizijos kanalu, pakanka paminėti, kad vien vartotojų mokesčių už pagrindinį kanalą įvedimu antimonopoliniai teisės aktai negali būti pažeisti. Kai TV2 pagrindinis kanalas taps mokamu televizijos kanalu, tas kanalas įeis į mokamos televizijos rinką. TV2 atėjimas greičiausiai paveiks tik toje rinkoje veikiančius konkurentus, pavyzdžiui, privers kai kuriuos dalyvius palikti rinką (atsisakyti atitinkamų mokamos televizijos paketų) arba sumažinti kainas. Tačiau toks poveikis yra normalus gyvybingo konkurento atėjimo į rinką poveikis. Todėl tai, kad įvedami vartotojų mokesčiai ir kad tai padidins konkurenciją, neprieštarauja SESV 102 ir 106 straipsniams.

(174) Skundo pateikėjas ir kai kurie kiti konkurentai, kurie pateikė pastabas kaip trečiosios šalys, tvirtina, kad planuojamas „TV2 Alene“ kortelės įvedimas darytų antikonkurencinį poveikį ir būtų naudingas platintojui „Boxer“. Trumpai tariant, „TV2 Alene“ modelis reiškia, kad vartotojai galėtų žiūrėti TV2 nemokamai, jeigu nepirktų kitų mokamos TV paslaugų. Pasak skundo pateikėjo, „TV2 Alene“ kortelė pirkėjus, planavusius pirkti mokamą televiziją, atgrasytų tai daryti ir tai būtų žalinga TV2 konkurentams. Kadangi Danija atsisakė siūlytos „TV2 Alene“ kortelės, argumentai dėl to, ar tai pažeistų antimonopolines taisykles, yra nebesvarbūs, todėl neturi reikšmės vertinant restruktūrizavimo plano teisėtumą.

(175) Dėl kai kurių konkurentų baimės, kad pati pagalba gali būti panaudoti agresyviai elgsenai rinkoje, Komisija norėtų pažymėti, kad nėra jokių požymių, kad pačia valstybės pagalba pažeidžiamos kitos SESV nuostatos arba kad TV2 savaime skatinama imtis antikonkurencinės veiklos.

(176) Komisija daro išvadą, kad restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, yra suderinamas su vidaus rinka pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Komisijos sanavimo ir restruktūrizavimo gaires, jei laikomasi toliau nurodytų sąlygų.

(177) Kadangi po transliavimo tinklo pardavimo įmonės finansinė padėtis yra geresnė, Komisija daro išvadą, kad jokia restruktūrizavimo plane numatyta pagalbos priemonė (paskola ir kreditas) neturėtų būti įgyvendinamos ir kad suteiktas kreditas (kurį suteikti leista 2008 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos sprendimu Nr. 287/09) turėtų būti panaikintas nedelsiant, nuo šio sprendimo priėmimo dienos. Komisija pažymi, kad garantija dėl transliavimo tinklo pardavimo, apie kurią iš pradžių pranešta, nebeaktuali, nes tinklas parduotas be garantijos.

(178) Komisija taip pat pažymi Danijos įsipareigojimą, kad kompensacinė priemonė - įsipareigojimas nekurti naujų transliacijos kanalų - galioja ir televizijos, ir radijo kanalams. Ši priemonė turėtų galioti iki 2012 m. gruodžio 31 d. arba, jei pagalbos gavėjas galės pradėti rinkti mokesčius iš galutinių v