Oficialusis leidinys L 235 , 17/09/1996 p. 0006 - 0024



Tarybos direktyva 96/48/EB 1996 m. liepos 23 d. dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 129d straipsnio trečiąją pastraipą, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę [3], laikydamasi Sutarties 189c straipsnyje numatytos tvarkos [4], kadangi siekiant Sąjungos piliečiams, ekonominės veiklos vykdytojams, regioninės ir vietinės valdžios institucijoms leisti visapusiškai naudotis pranašumais, kurie atsiranda sukūrus erdvę be vidaus sienų, ypač patartina tobulinti nacionalinių greitųjų geležinkelių tinklų sujungimą ir sudedamųjų jų dalių sąveiką bei galimybę naudotis tuo tinklu; kadangi iš valstybių narių Vyriausybių, Europos geležinkelių ir Europos geležinkelių pramonės įmonių atstovų, kuriuos sukvietė Komisija, patenkindama 1989 m. gruodžio 5 d. Tarybos rezoliucijoje pareikštą prašymą, sudaryta aukšto lygio darbo grupė parengė generalinį Europos greitųjų traukinių tinklo planą; kadangi 1990 m. gruodžio mėnesį Komisija nusiuntė Tarybai komunikatą dėl greitųjų traukinių tinklo ir kadangi Taryba 1990 m. gruodžio 17 d. rezoliucijoje [5] palankiai įvertino tą komunikatą; kadangi Sutarties 129c straipsnis numato, kad Bendrija įgyvendina visas priemones, kurios gali būti reikalingos tinklo sąveikai užtikrinti, ypač techninio standartizavimo srityje; kadangi komercinis greitųjų traukinių eksploatavimas neįmanomas be visiško infrastruktūros ir riedmenų charakteristikų suderinamumo; kadangi eksploatavimo savybių lygiai, sauga, paslaugos kokybė ir kaina priklauso nuo tokio pačio suderinamumo, kuris ypač taikomas Europos greitųjų geležinkelių sistemai; kadangi pagal 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros [6] geležinkelių bendrovės privalo turėti didesnę galimybę naudotis valstybių narių geležinkelių tinklais, o tai neįmanoma be infrastruktūros, įrangos ir riedmenų sąveikos; kadangi projektuodamos, konstruodamos, atiduodamos eksploatuoti ir eksploatuodamos geležinkelius valstybės narės yra atsakingos už tai, kad būtų užtikrinta, jog būtų laikomasi geležinkelių tinklams apskritai taikomų saugos, sveikatos ir vartotojų apsaugos taisyklių; kadangi valstybės narės kartu su vietinės valdžios institucijomis taip pat yra atsakingos už teisių į žemę, regioninio planavimo ir aplinkosaugos užtikrinimą; kadangi tai yra ypač susiję su greitųjų traukinių tinklais; kadangi tolimojo susisiekimo traukinių eismo linijų tiesimo įtaką aplinkai būtina įvertinti pagal 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai įvertinimo [7]; kadangi nacionaliniuose teisės aktuose ir geležinkelių vidaus taisyklėse bei techninėse specifikacijose, kurios taikomos geležinkelių sistemai, yra didelių skirtumų; kadangi tie nacionaliniai teisės aktai ir vidaus taisyklės apima metodus, kurie yra būdingi nacionalinėms pramonės įmonėms; kadangi jie nustato konkrečius matmenis, įtaisus ir specialias charakteristikas; kadangi tokia padėtis greitiesiems traukiniams trukdo normaliai važinėti po visą Bendrijos teritoriją; kadangi dėl tokios padėties nacionalinės geležinkelių pramonės įmonės su nacionaliniais geležinkeliais per ilgą laiką užmezgė labai glaudžius ryšius ir dėl to trukdo sudaryti atviras sutartis; kadangi siekiant padidinti nacionalinės geležinkelių pramonės įmonių ir nacionalinių geležinkelių konkurencingumą pasauliniu lygiu tos bendrovės turi dalyvauti atviroje ir konkurencinėje Europos rinkoje; kadangi dėl to tikslinga apibrėžti pagrindinius reikalavimus visai Bendrijai, kurie būtų taikomi transeuropinei greitųjų traukinių sistemai; kadangi, atsižvelgiant į transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos dydį ir sudėtingumą, paaiškėjo, kad praktiniais sumetimais yra būtina ją padalyti į posistemius; kadangi turi būti aiškiai apibrėžti kiekvieno tų posistemių pagrindiniai reikalavimai, visai Bendrijai nustatyti svarbiausi parametrai ir parengtos techninės specifikacijos, ypač sudedamųjų dalių ir sąsajų siekiant, kad būtų laikomasi pirmiau minėtų pagrindinių reikalavimų; kadangi vis dėlto tam tikriems posistemiams (aplinkos, vartotojų ir eksploatavimo) techninės sąveikos sąlygos (TSS) bus taikomos tik tiek, kiek tai būtina sąveikai užtikrinti infrastruktūros, energijos, kontrolės, valdymo ir signalizacijos bei riedmenų srityse; kadangi nuostatų dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos diegimas neturi sukurti nepagrįstų ekonominės naudos kliūčių esamam kiekvienos valstybės narės geležinkelių tinklui išsaugoti, bet turi skatinti pasiekti tikslą, kad greitųjų traukinių eismas apimtų visą Bendriją; kadangi atskiroms valstybėms narėms konkrečiais atvejais turėtų būti leidžiama netaikyti techninių sąveikos specifikacijų, jeigu yra parengta tvarka užtikrinti, kad tokios išlygų galimybės yra pagrįstos; kadangi pagal sutarties 129c straipsnį yra privaloma, kad Bendrija, vykdydama veiklą sąveikos srityje, atsižvelgtų į galimą projektų ekonominį įgyvendinamumą; kadangi siekiant laikytis atitinkamų nuostatų dėl viešųjų pirkimų geležinkelių sektoriuje, ypač Direktyvos 93/38/EEB [8] nuostatų, perkančiosios organizacijos į bendruosius dokumentus arba sutarties dokumentus turi įtraukti kiekvienos sutarties technines specifikacijas; kadangi būtina sukurti Europos specifikacijų rinkinį, į kurį būtų galima daryti nuorodas dėl tų techninių specifikacijų; kadangi pagal Direktyvos 93/38/EEB apibrėžimą Europos specifikacija – tai bendroji techninė specifikacija, Europos techninis patvirtinimas arba nacionalinis standartas, kuriais įgyvendinamas Europos standartas; kadangi suderintus Europos standartus Komisijos užsakymu turi rengti Europos standartizacijos institucija, pvz., Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEX) arba Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI) ir jų nuorodos turi būti skelbiamos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje; kadangi Bendrijos interesus atitiktų tarptautinės standartizacijos sistemos, galinčios rengti standartus, kuriais tikrai naudotųsi tarptautinės prekybos dalyviai ir kurie atitiktų Bendrijos politikos reikalavimus, sukūrimas; kadangi Europos standartizavimo institucijos dėl to turi tęsti bendradarbiavimą su tarptautinėmis standartizacijos institucijomis; kadangi sutartyje perkančiosios organizacijos apibrėžia tuos kitus reikalavimus, būtinus Europos specifikacijoms arba kitiems standartams užbaigti; kadangi tos specifikacijos neturi trukdyti laikytis Bendrijos lygmeniu suderintų pagrindinių reikalavimų, kuriuos turi atitikti transeuropinė greitųjų traukinių sistema; kadangi sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą reglamentuojanti tvarka turėtų būti pagrįsta modulių, kuriems taikomas Sprendimas 93/465/EEB [9], naudojimu; kadangi, kiek įmanoma ir siekiant skatinti pramonės plėtrą, tikslinga parengti su kokybės užtikrinimo sistema susijusią tvarką; kadangi sąvoka "sudedamoji dalis" apima materialius ir nematerialius objektus, pavyzdžiui, programinę įrangą; kadangi turėtų būti įvertintas pačių svarbiausių sudedamųjų dalių tinkamumas naudoti atsižvelgiant į jų saugą, prieinamumą arba sistemos ekonomiškumą; kadangi sutartyje perkančiosios organizacijos, darydami nuorodą į Europos specifikacijas, sutarties dokumentuose nustato charakteristikas, ypač sudedamųjų dalių, kurių pagal sutarties sąlygas turi laikytis gamintojas; kadangi, jeigu yra taikomi pirmiau minėti reikalavimai, sudedamosios dalies atitiktis, siekiant užtikrinti ir garantuoti sistemos sąveiką, paprastai siejama su jos naudojimo sritimi, o ne vien su laisvu sudedamųjų dalių patekimu į Bendrijos rinką; kadangi dėl to nėra būtina, kad sudedamosioms dalims, kurioms taikomos šios direktyvos nuostatos, gamintojas pritvirtintų CE ženklinimą, nes remiantis atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti įvertinimu, atliktu pagal direktyvoje šiam tikslui numatytą tvarką, pakanka gamintojo atitikties deklaracijos; kadangi tai neturi įtakos gamintojų įpareigojimui pritvirtinti CE ženklą tam tikroms sudedamosioms dalims siekiant patvirtinti, kad tos dalys atitinka kitas Bendrijos joms taikomas nuostatas; kadangi transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą sudarantiems posistemiams turi būti taikoma patikros procedūra; kadangi ta patikros procedūra turi leisti institucijoms, kurios yra atsakingos už leidimo pradėti eksploatuoti tuos posistemius išdavimą, įsitikinti, kad projektavimo, gamybos ir eksploatavimo pradžios etapų rezultatai atitinka galiojančius reglamentus ir technines eksploatavimo taisykles; kadangi ta patikrinimo tvarka taip pat turi leisti gamintojams tikėtis, kad visose šalyse jiems bus taikomos vienodos sąlygos; kadangi dėl to yra būtina parengti modulį, kuriame būtų apibrėžti posistemių EB patikrinimo principai ir sąlygos; kadangi EB patikrinimo tvarka yra pagrįsta TSS; kadangi tas TSS Komisijos užsakymu rengia bendra institucija, atstovaujanti infrastruktūros valdytojams, geležinkelių bendrovėms ir geležinkelių pramonės įmonėms; kadangi yra privaloma daryti nuorodą į TSS siekiant užtikrinti transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo sąveiką ir kadangi toms TSS yra taikomos Direktyvos 93/38/EEB 18 straipsnio nuostatos; kadangi notifikuotosios įstaigos, atsakingos už atitikties įvertinimo arba sudedamųjų dalių naudojimo bei posistemių įvertinimo tvarkos tyrimą, ypač kai nėra jokios Europos specifikacijos, turi savo sprendimus kuo glaudžiau koordinuoti; kadangi Tarybos direktyvoje 91/440/EEB reikalaujama, kad būtų atskirta transporto paslaugų teikimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo buhalterinė apskaita; kadangi jei taip yra, specializuotos paslaugos, kurias teikia geležinkelių infrastruktūros valdytojai, paskirti atlikti notifikuotųjų įstaigų funkcijas, turėtų būti struktūrizuotos taip, kad atitiktų šio tipo įstaigai taikytinus kriterijus; kadangi kitos specializuotos įstaigos gali būti paskirtos notifikuotomis įstaigomis, jei atitinka tuos pačius kriterijus; kadangi transeuropinės greitųjų traukinių sistemos sąveika apima visą Bendriją; kadangi valstybės narės kiekviena atskirai neturi galimybės imtis veiksmų, būtinų tokiai sąveikai užtikrinti; kadangi dėl to yra būtina, kad laikantis subsidiarumo principo tų veiksmų būtų imamasi Bendrijos lygmeniu, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 straipsnis 1. Pagal sutarties 129b ir 129c straipsnius šios direktyvos tikslas – nustatyti sąlygas, kurių turi būti laikomasi, siekiant Bendrijos teritorijoje užtikrinti transeuropinio greitųjų geležinkelių sistemos, aprašytos I priede, sąveiką. 2. Šios sąlygos nustatomos sistemos, kuri turi būti pradėta eksploatuoti po šios direktyvos įsigaliojimo dienos, infrastruktūrų ir riedmenų projektams, kurie užtikrins tos sistemos veikimą, jų konstravimui, modernizavimui ir eksploatavimui. 2 straipsnis Šioje direktyvoje: a) transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema – tai I priede aprašyta sistema, sudaryta iš geležinkelių infrastruktūros, apimančios transeuropinio transporto tinklo geležinkelių linijas ir stacionarius įrenginius, pastatytus arba modernizuotus, kad jais būtų galima važiuoti dideliu greičiu, ir riedmenis, skirtus važinėti tomis infrastruktūromis; b) sąveika – tai transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos gebėjimas sudaryti sąlygas saugiam ir nenutrūkstamam greitųjų traukinių, kurie atitinka šioms linijoms reikalingą eksploatacijos lygį, judėjimui. Šis gebėjimas priklauso nuo visų norminių, techninių ir eksploatacinių sąlygų, kurių turi būti laikomasi, kad būtų įvykdyti pagrindiniai reikalavimai; c) posistemiai – tai transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos struktūrinės arba eksploatavimo sudedamosios dalys, kurios aprašytos II priede ir kurių pagrindiniai reikalavimai turi būti nustatyti; d) sąveikos sudedamosios dalys – tai bet kuri nedaloma sudedamoji dalis, mazgas, sukomplektuotas blokas, įtraukti arba ketinami įtraukti į posistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika; e) pagrindiniai reikalavimai – tai visos III priede nurodytos sąlygos, kurias turi atitikti transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir sąveikos sudedamosios dalys; f) Europos specifikacija – tai bendra techninė specifikacija, Europos techninis liudijimas arba Europos standartą perkeliantis nacionalinis standartas, kaip apibrėžta Direktyvos 93/38/EEB 1 straipsnio 8−12 dalyse; g) techninės sąveikos specifikacijos (toliau – TSS) – tai kiekvienam posistemiui taikomos sąlygos, siekiant laikytis pagrindinių reikalavimų, kai nustatomi transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos posistemių savitarpiški eksploatavimo santykiai ir kai užtikrinamas tos sistemos suderinamumas; h) jungtinė reprezentacinė grupė – tai už techninių sąveikos specifikacijų rengimą atsakingas infrastruktūros valdytojus, geležinkelių bendroves ir pramonininkus vienijantis organas. "Infrastruktūros valdytojai" − tai Direktyvos 91/440/EEB 3 ir 7 straipsniuose nurodytos organizacijos ir įmonės; i) notifikuotosios įstaigos – tai įstaigos, atsakingos už sąveikos sudedamųjų dalių atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą arba už posistemių EB patikros procedūros įvertinimą. 3 straipsnis 1. Ši direktyva taikoma kiekvieno posistemio, parametrų, sąveikos sudedamųjų dalių, sąsajų ir procedūrų bei transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos bendrojo suderinamumo, kuris yra būtinas tos sistemos sąveikai užtikrinti, sąlygų nuostatoms. 2. Šios direktyvos nuostatos taikomos nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų. Tačiau siekiant, kad sąveikos sudedamosios dalys atitiktų pagrindinius šios direktyvos reikalavimus, gali būti privaloma naudotis atskiromis šiam tikslui parengtomis Europos specifikacijomis. 4 straipsnis 1. Transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir sudedamosios jų sąveikos dalys turi atitikti atitinkamus pagrindinius reikalavimus. 2. Kitos techninės specifikacijos, nurodytos Direktyvos 93/38/EEB 18 straipsnio 4 dalyje, kurios yra būtinos papildyti Europos specifikacijas arba kitus standartus, naudojamus Bendrijoje, neturi prieštarauti pagrindiniams reikalavimams. II SKYRIUS Techninės sąveikos specifikacijos 5 straipsnis 1. Visiems posistemiams taikomos TSS. Jeigu tai aplinkos, eksploatavimo arba naudotojų posistemiai, TSS rengiama tiek, kiek jų yra būtina transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūros, energijos, valdymo, kontrolės, valdymo ir signalizacijos bei riedmenų sąveikai užtikrinti. 2. Posistemiai turi atitikti TSS; ši atitiktis turi būti nuolatos užtikrinama tol, kol yra naudojamas kiekvienas posistemis. 3. Tokiu mastu, kad būtų užtikrinta transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveika, TSS: a) tiksliai apibrėžiami pagrindiniai posistemių ir jų sąsajų reikalavimai; b) nustatomi pagrindiniai parametrai, aprašyti II priedo 3 punkte, kurie yra būtini, kad būtų laikomasi pagrindinių reikalavimų; c) nustatomos sąlygos, kurių turi būti laikomasi, siekiant užtikrinti tiksliai apibrėžtas toliau pateiktų geležinkelių linijų kategorijų eksploatacines savybes: - specialiai nutiestos greitųjų traukinių linijos, - specialiai modernizuotos linijos, kad jos būtų tinkamos greitųjų traukinių eismui, - specialiai modernizuotos linijos, kurioms būdingos konkrečios savybės, kad jos būtų tinkamos greitųjų traukinių eismui, nes tokioms linijoms buvo taikyti topografiniai, reljefo arba miesto planavimo apribojimai; d) nustatomos galimos įgyvendinimo nuostatos tam tikrais konkrečiais atvejais; e) apibrėžiamos pagrindinius reikalavimus atitinkančios sąveikos sudedamosios dalys ir jų sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, ir kurios yra būtinos, kad būtų užtikrinta transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveika; f) kiekvienu atveju nurodoma, kuriuo Sprendime 93/465/EEB apibrėžtu moduliu, arba, tam tikrais atvejais, kurios konkrečios tvarkos nuostatais turi būti remiamasi siekiant įvertinti sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį arba jų tinkamumą naudoti bei atlikti posistemių EB patikrą. 4. TSS netrukdo valstybėms narėms priimti sprendimų dėl naujų arba modernizuotų infrastruktūrų, kurios būtinos kitokiems traukiniams eksploatuoti, naudojimo. 5. Visų TSS laikymasis leidžia sukurti suderinamą transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą, kuri, jeigu reikia, išlaiko esamo kiekvienos valstybės narės geležinkelių tinklo suderinamumą. 6 straipsnis 1. TSS projektus pagal Komisijos tvarką, kuri turi būti nustatyta pagal 21 straipsnio 2 dalį, parengia jungtinė reprezentacinė grupė. TSS projektus Komisija paskelbia Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 2. Jungtinė reprezentacinė grupė yra atsakinga už TSS peržiūros ir jų pakeitimų rengimą bei rekomendacijų teikimą 21 straipsnyje nurodytam komitetui, kad būtų atsižvelgiama į technologijos patobulinimus arba socialinius poreikius. 3. Rengiant, priimant ir peržiūrint TSS atsižvelgiama į apskaičiuotas techninių sprendimų išlaidas, kurias padarius tokius sprendimus galima įgyvendinti, kad būtų atrinkti ir įgyvendinti perspektyviausi sprendimai. Dėl to jungtinė reprezentacinė grupė prie kiekvieno TSS projekto prideda apskaičiuotą tų techninių sprendimų išlaidų, kurias teks prisiimti visiems ūkio subjektams ir atstovams, bei pelno, kurį jie gaus, įvertinimą. 4. Jungtinė reprezentacinė grupė reguliariai informuoja komitetą apie parengtinį TSS rengimo darbą. Komitetas reprezentacinei grupei gali pateikti bet kokią naudingą rekomendaciją arba, remdamasis pagrindiniais reikalavimais, pateikti išsamius TSS projekto ar kaštų įvertinimo paaiškinimus. 5. Priėmus TSS, jos įsigaliojimo data nustatoma laikantis 21 straipsnio 2 dalyje numatytos tvarkos. 6. Jungtinė atstovaujamoji institucija savo veiklą turi grįsti aiškiais ir skaidriais principais, laikydamasi Bendrijos bendrosios standartizavimo tvarkos. 7 straipsnis Valstybė narė gali netaikyti tam tikrų TSS, įskaitant skirtas riedmenims, esant toliau pateiktiems atvejams ir aplinkybėms: a) kai naujos geležinkelių linijos tiesimo arba esamos, kad ji būtų tinkama greitųjų traukinių eismui, modernizavimo projekto įgyvendinimas yra gerokai pažengęs į priekį tuo metu, kai yra paskelbiamos atitinkamos TSS. Atitinkama valstybė narė Komisijai iš anksto praneša apie numatomą daryti išlygą, informuoja Komisiją apie pasiektą projekto įgyvendinimo etapą ir jai perduoda bylą, kurioje pateikia TSS, kurių ji pageidauja nesilaikyti, arba jos dalis, nuostatas, kurias valstybė narė ketina taikyti įgyvendindama projektą ir skatindama, kad galiausiai būtų užtikrinta jo sąveika, ir technines, administracines arba ekonomines priežastis, kurios patvirtina, jog būtina daryti išlygą; b) įgyvendinant esamos geležinkelių linijos modernizavimo projektą tam, kad ta linija būtų tinkama greitųjų traukinių eismui, jeigu pakrovos gabaritas, vėžės plotis arba tarpukelės plotis skiriasi nuo didesnėje Europos geležinkelių tinklo dalyje taikomų pirmiau išvardytų matmenų ir jeigu geležinkelių linija tiesiogiai nėra sujungta su kitos valstybės narės greitųjų geležinkelių tinklu, kuris sudaro transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo dalį. Atitinkama valstybė narė Komisijai iš anksto praneša apie numatomą daryti išlygą ir Komisijai perduoda bylą, kurioje nurodo TSS arba jų dalis, kurios ji pageidauja nesilaikyti ir kurioje pateiktas (-i) pirmojoje šio punkto dalyje nurodytas (-i) fizikinis dydis (-iai), nuostatas, kurias valstybė narė ketina taikyti įgyvendindama projektą ir skatindama, kad galų gale būtų užtikrinta jo sąveika, laikinąsias priemones, kurių valstybė narė ketina imtis, kad būtų užtikrintas eksploatavimo suderinamumas bei technines, administracines arba ekonomines priežastis, kurios patvirtina, jog būtina daryti išlygą; c) atitinkamos valstybės narės teritorijoje įgyvendinant naujų greitųjų geležinkelių linijų arba esamų modernizavimo, kad tos linijos būtų tinkamos greitųjų geležinkelių eismui, projektus, jeigu tos valstybės narės geležinkelių tinklas nėra sujungtas su likusios Bendrijos dalies greitųjų geležinkelių tinklu arba nuo to tinklo yra atskirtas jūros. Atitinkama valstybė narė Komisijai iš anksto praneša apie numatomą daryti išlygą ir Komisijai perduoda bylą, kurioje yra dokumentai, nurodyti b punkto antroje pastraipoje; d) įgyvendinant esamos geležinkelių linijos modernizavimo, kad ji būtų tinkama greitajam geležinkelių eismui, projektą, jeigu tų TSS taikymas kelia pavojų ekonominiam projekto įgyvendinamumui. Atitinkama valstybė narė Komisijai iš anksto praneša apie numatomą daryti išlygą ir Komisijai perduoda bylą, kurioje nurodo technines specifikacijas arba jų dalis, kurių ji pageidauja nesilaikyti. Komisija ištiria, ar valstybės narės numatytos priemonės yra pagrįstos ir priima sprendimą, laikydamasi 21 straipsnio 2 dalyje numatytos tvarkos. III SKYRIUS Sąveikos sudedamosios dalys 8 straipsnis Valstybės narės imasi visų būtinų veiksmų užtikrinti, kad sąveikos sudedamosios dalys: - būtų pateikiamos rinkai tik tada, jeigu, atitikdamos pagrindinius reikalavimus, jos leidžia transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje užtikrinti sąveiką, - būtų naudojamos savo srityje pagal paskirtį ir būtų tinkamai sumontuojamos ir prižiūrimos. Šios nuostatos tų sąveikos sudedamųjų dalių nedraudžia pateikti rinkai kitiems tikslams arba naudoti paprastųjų geležinkelių linijose. 9 straipsnis Valstybės narės savo teritorijoje ir remdamosi šia direktyva negali uždrausti, apriboti ar trukdyti pateikti rinkai sąveikos sudedamųjų dalių, jeigu jos atitinka šią direktyvą. 10 straipsnis 1. Valstybės narės sąveikos sudedamąsias dalis laiko atitinkančiomis pagrindinius šios direktyvos reikalavimus, kurie joms taikomi, jeigu tos dalys yra su EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracija, kurios sudedamosios dalys nurodytos IV priede. 2. Pagal bet kokias esamas atitinkamas Europos specifikacijas nustatoma, ar sudedamoji sąveikos dalis atitinka pagrindinius jai taikomus reikalavimus. 3. Nuorodos į Europos specifikacijas skelbiamos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 4. Valstybės narės paskelbia nuorodas į nacionalinius standartus, kurie pakeičia Europos standartus. 5. Jeigu nėra parengta jokių Europos specifikacijų, valstybės narės, nepažeisdamos 20 straipsnio 5 dalies nuostatų, kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša apie naudojamus standartus ir technines specifikacijas, kad būtų įgyvendinti pagrindiniai reikalavimai. 11 straipsnis Jeigu valstybei narei arba Komisijai atrodo, kad Europos specifikacijos neatitinka pagrindinių reikalavimų, laikantis 21 straipsnio 2 dalyje numatytos tvarkos ir, jeigu sprendimas susijęs su Europos standartu, pasitarus su komitetu, įsteigtu pagal 1983 m. kovo 23 d. Tarybos direktyvą 83/189/EEB, nustatančią informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką [10], gali būti priimtas sprendimas atitinkamas specifikacijas ar jų pakeitimus visiškai arba iš dalies pašalinti iš leidinių, kuriuose jos buvo paskelbtos. 12 straipsnis 1. Jeigu valstybė narė patvirtina, kad sudedamoji sąveikos dalis, kuriai yra išduota EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracija ir kuri yra pateikta rinkai, galimas dalykas, kai ji bus naudojama pagal paskirtį, neatitiks pagrindinių reikalavimų, ji imasi visų būtinų veiksmų apriboti tokios dalies naudojimo sritį, uždrausti ją naudoti arba pašalinti iš rinkos. Ta valstybė narė nedelsdama informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi, ir pateikia tokio sprendimo priežastis, ypač nurodydama, ar neatitiktis atsiranda dėl to, kad: - nesilaikoma pagrindinių reikalavimų, - neteisingai taikomos Europos specifikacijos, jeigu remiamasi jų taikymu, - Europos specifikacijos yra netinkamos. 2. Komisija kuo greičiau tariasi su atitinkamomis šalimis. Jeigu po tokio pasitarimo Komisija nustato, kad priemonė yra pagrįsta, ji nedelsdama apie tai praneša valstybei narei, kuri taikė tą priemonę, ir kitoms valstybėms narėms. Jeigu po tokio pasitarimo Komisija nustato, kad priemonė nėra pagrįsta, ji nedelsdama apie tai praneša valstybei narei, kuri taikė tą priemonę, ir gamintojui arba Bendrijoje įsisteigusiam įgaliotajam jo atstovui. Kai šio straipsnio 1 dalyje nurodytas sprendimas yra pagrįstas Europos specifikacijų trūkumais, taikoma 11 straipsnyje numatyta tvarka. 3. Jeigu sudedamoji sąveikos dalis, kuriai išduota EB atitikties deklaracija, neatitinka reikalavimų, kompetentingoji valstybė narė prieš parengusįjį deklaraciją imasi atitinkamų priemonių ir apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. 4. Komisija užtikrina, kad valstybės narės būtų informuojamos apie tos tvarkos eigą ir rezultatus. 13 straipsnis 1. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas, rengdamas sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties ar tinkamumo naudoti deklaraciją, turi taikyti tos sudedamosios dalies TSS nustatytas nuostatas. 2. Kai to reikalaujama pagal TSS, sąveikos sudedamosios dalies atitiktį arba jos tinkamumą naudoti įvertina notifikuotoji įstaiga, kuriai gamintojas ar Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas yra įteikęs paraišką. 3. Jeigu sąveikos sudedamosioms dalims taikomos kitos Bendrijos direktyvos, apimančios kitus aspektus, tokiais atvejais EB atitikties deklaracijoje ar tinkamumo naudoti deklaracijoje nurodoma, kad sąveikos sudedamosios dalys taip pat atitinka tų kitų direktyvų reikalavimus. 4. Jeigu gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas nesilaiko šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų įpareigojimų, juos turi vykdyti bet koks asmuo, kuris tą sudedamąją sąveikos dalį pateikia rinkai. Tokių pačių įpareigojimų laikosi kiekvienas asmuo, kuris surenka sąveikos sudedamąsias dalis arba tas dalis surenka iš skirtingos kilmės elementų ar kuris gamina sąveikos sudedamąsias dalis savo reikmėms, nustatytoms šioje direktyvoje. 5. Nepažeidžiant 12 straipsnio nuostatų: a) kiekvienu atveju, kai valstybė narė nustato, kad EB atitikties deklaracija yra parengta netinkamai, ji reikalauja, kad gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs įgaliotasis jo atstovas užtikrintų, jog sąveikos sudedamosios dalies atitiktis būtų vėl atkurta ir kad pažeidimas būtų nutrauktas pagal tos valstybės narės nustatytas sąlygas; b) jeigu neatitiktis nepašalinama, valstybė narė imasi visų atitinkamų veiksmų apriboti arba uždrausti atitinkamą sąveikos sudedamosios dalį pateikti rinkai ar užtikrinti, kad tokia dalis būtų pašalinta iš rinkos pagal 12 straipsnyje numatytą tvarką. IV SKYRIUS Posistemiai 14 straipsnis Kiekviena valstybė narė duoda leidimą pradėti eksploatuoti tuos transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą sudarančius struktūrinius posistemius, kurie yra jos teritorijoje arba kuriuos eksploatuoja toje valstybėje narėje įsisteigusios geležinkelių įmonės. Išduodamos leidimą valstybės narės imasi visų būtinų veiksmų, kad būtų užtikrinta, jog tuos posistemius būtų galima pradėti eksploatuoti tik tuomet, jeigu posistemiai suprojektuoti, pagaminti ir sumontuoti bei (arba) naudojami taip, kad jie netrukdytų laikytis pagrindinių jiems taikomų reikalavimų, kai tie posistemiai bus sujungti su transeuropine greitųjų geležinkelių sistema. 15 straipsnis Nepažeisdamos 19 straipsnio, valstybės narės savo teritorijoje ir remdamosi šia direktyva negali uždrausti, apriboti ar trukdyti gaminti, pradėti eksploatuoti ir naudoti struktūrinių posistemių, sudarančių transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą, atitinkančią pagrindinius reikalavimus. 16 straipsnis 1. Valstybės narės tuos struktūrinius posistemius, sudarančius transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą, laiko tinkamais sąveikai užtikrinti ir atitinkančiais pagrindinius jiems taikomus reikalavimus, kuriems yra išduota EB patikros deklaracija. 2. Patikra, ar struktūrinis posistemis, sudarantis transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą, yra tinkamas užtikrinti sąveiką pagal pagrindinius reikalavimus, atliekama remiantis TSS, jeigu tokios yra parengtos. 3. Jeigu TSS nėra parengtos, valstybės narės kitoms valstybėms narėms ir Komisijai siunčia techninių taisyklių, kurios naudojamos pagrindiniams reikalavimams įgyvendinti, sąrašą. 17 straipsnis Jeigu paaiškėja, kad TSS ne visiškai atitinka pagrindinius reikalavimus, valstybės narės prašymu arba Komisijos iniciatyva gali būti tariamasi su 21 straipsnyje nurodytu komitetu. 18 straipsnis 1. Kad būtų parengta EB patikros deklaracija, ją suteikianti institucija arba jos oficialusis įgaliotasis asmuo pasirūpina, kad EB patikros tvarką įvertintų notifikuotoji įstaiga, kurią pasirenka ta valdžios institucija. 2. Notifikuotoji įstaiga, atsakinga už posistemio EB patikrą, veiksmų imasi projektavimo etape ir tų savo veiksmų nenutraukia per visą gamybos laikotarpį iki tipo patvirtinimo etapo, kai posistemis pradedamas eksploatuoti. 3. Notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninės bylos, kuri turi būti pateikiama su EB patikros deklaracija, sudarymą. Techninėje byloje turi būti visi posistemio charakteristikas nusakantys ir, tam tikrais atvejais, visi dokumentai, patvirtinantys sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį. Joje taip pat turi būti visos sudedamosios dalys, kuriose pateiktos naudojimo sąlygos ir apribojimai bei eksploatavimo, nuolatinio arba įprasto monitoringo, reguliavimo ir techninės priežiūros nurodymai. 19 straipsnis 1. Jeigu valstybė narė nustato, kad struktūrinis posistemis, kuriam taikoma EB patikros deklaracija ir su kuriuo pateikiama techninė byla, ne visiškai atitinka šią direktyvą, ypač jeigu neatitinka pagrindinių reikalavimų, tokia valstybė narė gali prašyti, kad būtų atlikti papildomi patikrinimai. 2. Valstybė narė, pateikianti prašymą, nedelsdama informuoja Komisiją apie visus papildomus patikrinimus, kuriuos ji prašo atlikti, ir nurodo tokio prašymo priežastis. Komisija nedelsdama pasiūlo taikyti 21 straipsnio 2 dalyje numatytą tvarką. V SKYRIUS Notifikuotosios įstaigos 20 straipsnis 1. Valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie įstaigas, atsakingas už tvarkos, kuria įvertinama atitiktis arba tinkamumas naudoti, nurodyti 13 straipsnyje, ir už patikrinimo tvarkos, nurodytos 18 straipsnyje, taikymą bei nurodo kiekvienos tokios įstaigos atsakomybės sritį. Komisija joms paskiria indentifikavimo numerį. Ji Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje paskelbia įstaigų sąrašą, jų identifikavimo numerius ir joms paskirtas užduotis bei užtikrina, kad tas sąrašas būtų nuolatos atnaujinamas. 2. Valstybės narės, vertindamos įstaigas, kurias jos turi paskelbti, taiko VII priede nustatytus kriterijus. Įstaigos, atitinkančios atitinkamuose Europos standartuose numatytus vertinimo kriterijus, laikomos atitinkančiomis pirmiau minėtus kriterijus. 3. Įstaigai suteiktą patvirtinimą valstybė narė skelbia netekusiu galios, jeigu ta įstaiga nebeatitinka VII priede nurodytų kriterijų. Valstybė narė nedelsdama apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. 4. Jeigu valstybė narė arba Komisija mano, kad įstaiga, kurią yra paskelbusi kita valstybė narė, nebeatitinka nustatytų kriterijų, klausimas perduodamas 21 straipsnyje numatytam komitetui, kuris savo nuomonę pareiškia per tris mėnesius; atsižvelgdama į Komiteto nuomonę Komisija suinteresuotai valstybei narei praneša apie visus pakeitimus, būtinus, kad notifikuotoji įstaiga išlaikytų jai suteiktą statusą. 5. Tam tikrais atvejais notifikuotųjų įstaigų veikla koordinuojama pagal 21 straipsnio 4 dalį. VI SKYRIUS Komitetas 21 straipsnis 1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas. 2. Komisijos atstovas pateikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos siūlymu. Valstybių narių atstovų komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja. Komisija patvirtina numatytas priemones, jeigu jos atitinka komiteto nuomonę. Kai numatytos priemonės neatitinka komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma. Jeigu Taryba per tris mėnesius nuo tos dienos, kai klausimas buvo jai perduotas, nepriima jokio sprendimo, pasiūlytas priemones patvirtina Komisija, išskyrus tuo atveju, kai Taryba prieš pirmiau minėtas priemones balsuoja paprasta balsų dauguma. 3. Komitetas gali svarstyti kiekvieną transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos klausimą. 4. Jeigu paaiškėja, kad tai būtina, komitetas gali sudaryti darbo grupes, kad jos padėtų komitetui įvykdyti savo užduotis, ypač jog būtų koordinuojama notifikuotųjų įstaigų veikla. 5. Komitetas įsteigiamas, kai įsigalioja ši direktyva. VII SKYRIUS Baigiamosios nuostatos 22 straipsnis Pagal šią direktyvą priimant kiekvieną sprendimą dėl sąveikos sudedamųjų dalių atitikties ar jų tinkamumo naudoti įvertinimo, posistemių, sudarančių transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą, patikrinimo ir priimant kiekvieną sprendimą pagal 11, 12, 17 ir 19 straipsnius nurodomos išsamios jo priėmimo priežastys. Apie sprendimą kiek galima greičiau pranešama suinteresuotai šaliai ir kartu nurodomos teisių gynimo priemonės, kurios yra prieinamos pagal atitinkamoje valstybėje narėje galiojančius įstatymus, ir laikas, per kurį galima pasinaudoti tomis teisių gynimo priemonėmis. 23 straipsnis 1. Valstybės narės iš dalies pakeičia ir priima savo įstatymus ir kitus teisės aktus, kad leistų naudoti sąveikos sudedamąsias dalis ir pradėti eksploatuoti ir naudoti šią direktyvą atitinkančius posistemius ne vėliau kaip po 30 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 2. Valstybės narės, priimdamos šio straipsnio 1 dalyje nurodytas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 24 straipsnis Kas dvejus metus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie pažangą, kuri pasiekta įgyvendinant transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveiką. 25 straipsnis Ši direktyva įsigalioja 21 dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 26 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1996 m. liepos 23 d. Tarybos vardu Pirmininkas I. Yates [1] OL C 134, 1994 5 17, p. 6. [2] OL C 397, 1994 12 31, p. 8. [3] OL C 210, 1995 8 14, p. 38. [4] 1995 m. sausio 19 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 43, 1995 2 20, p. 60), 1995 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija (OL 356, 1995 12 30, p. 43) ir 1996 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 141, 1996 5 13, p. 48). [5] OL C 33, 1991 2 8, p. 1. [6] OL L 237, 1991 8 24, p. 25. [7] OL L 175, 1985 7 5, p. 40. [8] 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 93/38/EEB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 199, 1993 8 9, p. 84) su pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. [9] 1993 m. liepos 22 d. Tarybos sprendimas 93/465/EEB dėl atitikties įvertinimo procedūrų įvairiuose etapuose taikomų modulių ir ženklinimo atitikties ženklu „CE“ jo naudojimo taisyklių, kurios skirtos naudoti techninio derinimo direktyvose (OL L 220, 1993 8 30, p. 23). [10] OL L 109, 1983 4 26, p. 8. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. -------------------------------------------------- I PRIEDAS TRANSEUROPINĖ GREITŲJŲ GELEŽINKELIŲ SISTEMA 1. Infrastruktūra a) Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūra – tai transeuropinio transporto tinklo, apibrėžto rekomendacijose, nurodytose sutarties 129 c straipsnyje, linijų infrastruktūra: - specialiai sukurta greitųjų traukinių eismui, - specialiai modernizuota, kad būtų tinkama greitųjų traukinių eismui. Transporto tinklo linijos – tai jungiamosios linijos, ypač geležinkelių mazgai, kuriuose naujos arba modernizuotos, kad būtų tinkamos greitųjų traukinių eismui, linijos jungiasi su tų linijų miesto centro keleivių stotimis, kuriose nustatant važiavimo greitį turi būti atsižvelgta į vietines sąlygas. b) Greitųjų geležinkelių linijos yra sudarytos iš: - specialiai greitųjų traukinių eismui nutiestų linijų, pritaikytų taip, kad jomis paprastai būtų galima važiuoti 250 km/h arba didesniu greičiu, - specialiai greitųjų traukinių eismui modernizuotų linijų, pritaikytų taip, kad jomis būtų galima važiuoti maždaug 200 km/h greičiu, - specialiai greitųjų traukinių eismui modernizuotų linijų, kurios turi konkrečių savybių dėl topografinių, reljefo arba miesto planavimo apribojimų ir kuriomis kiekvienu atveju greitis turi būti parenkamas. 2. Riedmenys Greitieji pažangios technologijos traukiniai projektuojami taip, kad jie būti tinkami saugiai ir nepertraukiamuoju važiavimu važiuoti: - bent 250 km/h greičiu specialiai greitųjų traukinių eismui nutiestomis linijomis, o tam tikromis aplinkybėmis tinkami, kad jais būtų galima važiuoti greičiau kaip 300 km/h, - maždaug 200 km/h greičiu esamomis linijomis, kurios buvo arba turi būti specialiai modernizuotos, - didžiausiu galimu greičiu kitomis linijomis. 3. Infrastruktūros ir riedmenų suderinamumas Teikti paslaugas greitaisiais traukiniais galima tik užtikrinus visišką infrastruktūros ir riedmenų charakteristikų suderinamumą. Nuo to suderinamumo priklauso eksploatavimo savybių lygis, sauga, paslaugos kokybė ir išlaidos. -------------------------------------------------- II PRIEDAS POSISTEMIAI 1. Šioje direktyvoje sistemą, sudarančią transeuropinio greitųjų geležinkelių sistemą, galima suskirstyti į tokius posistemius: 1.1. iš esmės struktūrinės sritys: - infrastruktūros, - energijos, - kontrolės, valdymo ir signalizacijos, - riedmenų; 1.2. iš esmės eksploatavimo sritys: - techninės priežiūros, - aplinkos, - eksploatavimo, - naudotojų. 2. Jungtinei reprezentacinei grupei įteiktoje paraiškoje, kurioje prašoma parengti TSS projektą, nurodomi kiekvieno posistemio sąveikos aspektai. Pagal 6 straipsnio 1 dalies nuostatas ta paraiška parengiama laikantis 21 straipsnio 2 dalyje numatytos tvarkos. Jeigu reikia, jungtinė reprezentacinė grupė, laikydamasi 5 straipsnio 3 dalies e punkte numatytos tvarkos, tiksliai apibrėžia paraiškoje nurodytus sąveikos aspektus. 3. Kaip apibrėžta 5 straipsnio 3 dalies b punkte, siekiant, kad būtų užtikrinta sąveika, šie parametrai laikomi pagrindiniais: PAGRINDINIAI PARAMETRAI - Minimalūs infrastruktūros gabaritai - Minimalus kreivės spindulys - Vėžės plotis - Maksimalus geležinkelių linijos įtempis - Mažiausias platformos ilgis - Platformos aukštis - Elektros tiekimo įtampa - Kontaktinio tinklo geometrija - ERTMS charakteristikos [1] - Ašies apkrova - Didžiausias traukinio ilgis - Riedmenų gabaritai - Minimalios stabdymo charakteristikos - Ribinės elektrinės riedmenų charakteristikos - Ribinės mechaninės riedmenų charakteristikos - Eksploatavimo charakteristikos, susijusios su traukinio sauga - Ribinės charakteristikos, susijusios su išoriniu triukšmu, - Ribinės charakteristikos, susijusios su išorine vibracija - Ribinės charakteristikos, susijusios su išoriniais elektromagnetiniais trukdžiais - Ribinės charakteristikos, susijusios su vidiniu triukšmu - Ribinės charakteristikos, susijusios su oro kondicionavimu - Neįgaliųjų asmenų vežimo charakteristikos [1] Europos geležinkelių eismo valdymo sistema. -------------------------------------------------- III PRIEDAS PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI 1. Bendrieji reikalavimai 1.1. Sauga 1.1.1. Saugai svarbių sudedamųjų dalių ir, dar konkrečiau, sudedamųjų dalių, kurios dalyvauja traukiniui judant, projektavimas, konstravimas ar surinkimas, techninė priežiūra ir monitoringas turi garantuoti tokį saugos lygį, kuris atitinka tinklui nustatytus tikslus, įskaitant tuos, kurie numatyti konkretiems ypatingiems atvejams. 1.1.2. Parametrai, susiję su ratų ir bėgių sąlyčiu, turi atitikti stabilumo reikalavimus, reikalingus siekiant garantuoti saugų judėjimą didžiausiu leistinu greičiu. 1.1.3. Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti apribotos tinkamomis priemonėmis. 1.1.4. Projektuojant stacionarius įrenginius ir riedmenis bei parenkant naudojamas medžiagas turi būti siekiama riboti ugnies ir dūmų atsiradimą, sklidimą ir poveikį kilus gaisrui. 1.1.5. Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai. 1.2. Patikimumas ir tinkamumas Traukiniui judant, dalyvaujančių stacionarių ar judančių sudedamųjų dalių monitoringas ir techninė priežiūra turi būti organizuojama, atliekama ir įvertinama taip, kad būtų išlaikytas jų veikimas numatytomis sąlygomis. 1.3. Sveikata 1.3.1. Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūroje negali būti naudojamos medžiagos, dėl jų naudojimo būdo galinčios kelti pavojų sveikatai tų, kuriems jos yra prieinamos. 1.3.2. Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui. 1.4. Aplinkosauga 1.4.1. Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį atsižvelgta pagal galiojančias Bendrijos nuostatas sistemos dar projektuojant. 1.4.2. Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui. 1.4.3. Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti. 1.5. Techninis suderinamumas Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis. Jei tam tikruose tinklo ruožuose šių charakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys atitiktį ateityje. 2. Konkretūs kiekvieno posistemio reikalavimai 2.1. Infrastruktūra 2.1.1. Sauga Turi būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama patekti arba be leidimo nebūtų patenkama į įrenginius. Turi būti imamasi priemonių, kad būtų apriboti asmenims kylantys pavojai, ypač traukiniams dideliu greičiu pravažiuojant pro stotis. Viešai prieinama infrastruktūra turi būti suprojektuota ir pastatyta taip, kad būtų apriboti žmonių saugai kylantys pavojai (stabilumas, priešgaisrinė sauga, prieinamumas, evakuacija, platformos ir kt.). Turi būti nustatytos atitinkamos nuostatos, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose. 2.2. Energetika 2.2.1. Sauga Energijos tiekimo sistemos eksploatavimas neturi pabloginti nei traukinių, nei asmenų (naudotojų, personalo, aplinkinių gyventojų ir trečiųjų asmenų) saugos sąlygų. 2.2.2. Aplinkos apsauga Elektros ar šiluminės energijos tiekimo sistemų veikimas neturi kenkti aplinkai labiau nei leidžia nustatytos ribos. 2.2.3. Techninis suderinamumas Visoje transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudojamos elektros tiekimo sistemos turi: - sudaryti sąlygas, kad traukinius būtų galima eksploatuoti pagal apibrėžtus tokių traukinių eksploatavimo lygius, - būti suderinamos su traukiniuose esančiais elektra maitinamais įtaisais. 2.3. Kontrolė, valdymas, ir signalizacija 2.3.1. Sauga Kontrolės, valdymo ir signalizacijos įrenginiai ir tvarka, kurie naudojami transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje, turi sudaryti sąlygas, kad traukinių eismo saugos lygis atitiktų tinklui nustatytus tikslus. 2.3.2. Techninis suderinamumas Visa nauja greitųjų geležinkelių infrastruktūra ir visi nauji greitųjų geležinkelių riedmenys, pagaminti ar sukurti patvirtinus suderinamas kontrolės ir valdymo bei signalizacijos sistemas, turi būti pritaikyti naudoti tose sistemose. Mašinistų kabinoje įrengta kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įranga turi leisti visoje transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje užtikrinti normalų darbą esant nustatytoms sąlygoms. 2.4. Riedmenys 2.4.1. Sauga Riedmenų ir transporto priemonių jungčių konstrukcija turi būti suprojektuota taip, kad įvykus susidūrimui ar nuvažiavus nuo bėgių būtų apsaugotos keleivių kupė ir mašinisto kabina. Elektros įranga negali pabloginti kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginių saugos ir veikimo. Stabdymo metodai ir įtempiai turi būti suderinami su kelio, inžinerinių statinių ir signalizacijos sistemų konstrukcija. Siekiant nekelti pavojaus asmenų saugai turi būti imamasi priemonių, kad jiems nebūtų pasiekiamos elektra veikiančios sudedamosios dalys. Kilus pavojui, įtaisai turi sudaryti sąlygas keleiviams pranešti apie tai mašinistui, o palydovams − su juo susisiekti. Įėjimo durys turi turėti keleivių saugą garantuojančią atidarymo ir uždarymo sistemą. Turi būti įrengti ir nurodyti avariniai išėjimai. Turi būti numatytos atitinkamos atsargos priemonės, kad būtų atsižvelgta į ypatingas saugos sąlygas labai ilguose tuneliuose. Traukiniuose privaloma įrengti pakankamo galingumo ir trukmės avarinio apšvietimo sistemą. Traukiniai turi būti aprūpinti keleivių informavimo sistema, kad traukinio personalas ir pagrindinis valdymo centras turėtų ryšį su keleiviais. 2.4.2. Patikimumas ir prieinamumas Svarbiausios įrangos, važiavimo, traukos ir stabdymo įrangos bei kontrolės ir valdymo sistemos konstrukcija turi būti tokia, kad leistų traukiniui toliau važiuoti esant konkrečiam ypatingam atvejui ir nesukeltų neigiamų padarinių tebeveikiančiai įrangai. 2.4.3. Techninis suderinamumas Elektros įranga turi būti suderinama su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginių veikimu. Srovės imtuvai turi būti tokie, kad traukiniai galėtų važiuoti naudodamiesi transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos energijos tiekimo sistemomis. Riedmenų charakteristikos turi būti tokios, kad leistų jiems važiuoti visomis linijomis, kuriomis važiuoti jie numatyti. 2.5. Techninė priežiūra 2.5.1. Sveikata Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centrų darbo tvarka, neturi kelti pavojaus žmogaus sveikatai. 2.5.2. Aplinkos apsauga Techniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros negali viršyti leistinų kenksmingo poveikio artimai aplinkai dydžių. 2.5.3. Techninis suderinamumas Greitųjų traukinių riedmenų techninės priežiūros įrenginiai turi būti tokie, kad būtų galima atlikti su sauga, sveikata ir komfortu susijusius darbus visiems riedmenims, kuriems tie darbai buvo numatyti. 2.6. Aplinka 2.6.1. Sveikata Eksploatuojant transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi privalomųjų keliamo triukšmo apribojimų. 2.6.2. Aplinkosauga Eksploatuojant transeuropinę greitųjų geležinkelių sistemą neturi būti sukuriamas didesnis grunto vibracijos lygis, nepriimtinas veikloms, kurių imamasi prie tokio geležinkelių, arba prie infrastruktūros statinių esančiai aplinkai ir tuos statinius įprastu būdu prižiūrint. 2.7. Eksploatavimas 2.7.1. Sauga Tinklo eksploatavimo taisyklės turi būti suvienodintos, o traukinių mašinistai bei brigados apmokyti taip, kad būtų užtikrintas saugus tarptautinis tinklo eksploatavimas. Eksploatavimo ir techninės priežiūros laiko tarpai, techninę priežiūrą atliekančio personalo mokymas ir kvalifikacija bei kokybės užtikrinimo sistema, nustatyta atitinkamų traukinius eksploatuojančių operatorių techninės priežiūros centruose, turi būti tokie, kad būtų užtikrintas aukštas saugos lygis. 2.7.2. Patikimumas ir prieinamumas Eksploatavimo ir techninės priežiūros periodai, techninę priežiūrą atliekančio personalo apmokymas ir kvalifikacija bei kokybės užtikrinimo sistema, kurią atitinkamus traukinius eksploatuojantys operatoriai yra nustatę techninės priežiūros centruose, turi būti tokie, kad būtų užtikrintas aukštas sistemos patikimumo ir prieinamumo lygis. 2.7.3. Techninis suderinamumas Tinklų eksploatavimo taisyklės turi būti suderintos, o traukinių mašinistai bei brigados ir eismą reguliuojantys pareigūnai apmokyti taip, kad būtų užtikrintas transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos eksploatavimo veiksmingumas. -------------------------------------------------- IV PRIEDAS SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS EB deklaracija - atitikties - tinkamumo naudoti 1. Sąveikos sudedamosios dalys EB deklaracija yra taikoma sąveikos sudedamosioms dalims, susijusioms su transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika, kaip nurodyta 3 straipsnyje. Šios sąveikos sudedamosios dalys gali būti tokios: 1.1. universalios sudedamosios dalys Tai sudedamosios dalys, kurios nėra būdingos vien geležinkelių sistemai ir gali būti naudojamos kitose srityse; 1.2. universalios specifinių charakteristikų sudedamosios dalys Tai sudedamosios dalys, kurios iš esmės nėra būdingos geležinkelių sistemai, bet kurios turi turėti konkrečių eksploatacinių savybių jas naudojant geležinkeliuose; 1.3. konkrečios sudedamosios dalys Tai geležinkelių priemonėms būdingos sudedamosios dalys. 2. Taikymo sritis EB deklaraciją sudaro: - notifikuotosios įstaigos ar įstaigų pateiktas atskirai vertintos sąveikos sudedamosios dalies esminės atitikties techninėms specifikacijoms įvertinimas, - arba notifikuotosios įstaigos ar įstaigų pateiktas sąveikos sudedamosios dalies tinkamumo naudoti geležinkeliuose ir, ypač jei ji susijusi su sąsajomis, techninių specifikacijų, ypač funkcinio pobūdžio, pagal kurias reikia tikrinti, atžvilgiu, įvertinimas. Projektavimo ir gamybos etapuose notifikuotųjų įstaigų taikomos įvertinimo procedūros bus grindžiamos Sprendime 93/465/EEB apibūdintais moduliais laikantis techninėse sąveikos specifikacijose nurodytų sąlygų. 3. EB deklaracijos turinys EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai turi būti pažymėti data ir pasirašyti. Tokia deklaracija turi būti parašyta ta pačia kalba kaip ir instrukcijos, o joje turi būti: - nuorodos į direktyvą, - gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodykite firmos vardą ir visą adresą, įgaliotasis atstovas taip pat nurodo gamintojo arba konstruktoriaus firmos pavadinimą), - sąveikos sudedamosios dalies aprašymas (modelis, tipas ir kt.), - procedūros, kurios buvo laikomasi, kad būtų deklaruota atitiktis arba tinkamumas naudoti (13 straipsnis), aprašymas, - visi reikalingi aprašymai, kuriuos atitinka sąveikos sudedamoji dalis ir visų pirma jos naudojimo sąlygos, - procedūroje, kurios buvo laikomasi dėl atitikties arba tinkamumo naudoti, dalyvaujančios notifikuotosios įstaigos ar įstaigų pavadinimas, adresas, ekspertizės sertifikato data, kartu tam tikrais atvejais nurodant sertifikato galiojimo trukmę ir sąlygas, - tam tikrais atvejais – nuorodos į Europos specifikacijas, - pasirašiusiojo asmens, įgalioto prisiimti įsipareigojimus gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo vardu, tapatybė. -------------------------------------------------- V PRIEDAS POSISTEMIAI EB PATIKROS DEKLARACIJA EB patikros deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai turi būti pažymėti data ir pasirašyti. Tokia deklaracija turi būti parašyta ta pačia kalba kaip techninė byla, o joje turi būti: - nuorodos į direktyvą, - perkančiosios organizacijos arba Bendrijoje įsisteigusio jos įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodykite firmos vardą ir visą adresą; įgaliotasis atstovas taip pat nurodo perkančiosios organizacijos firmos vardą), - trumpas posistemio aprašymas, - notifikuotosios įstaigos, kuri atliko 18 straipsnyje nurodytą EB patikrą, pavadinimas ir adresas, - techninėje byloje esančių dokumentų nuorodos, - visos svarbios laikinos ar galutinės nuostatos, kurias turi atitikti posistemiai, ypač tam tikrais atvejais – visi eksploatavimo apribojimai ar sąlygos, - jei EB deklaracija laikina, jos galiojimo trukmė, - pasirašiusiojo asmens tapatybė. -------------------------------------------------- VI PRIEDAS POSISTEMIAI EB PATIKRA 1. EB patikra yra procedūra, kuria notifikuotoji įstaiga perkančiosios organizacijos arba Bendrijoje įsisteigusio jos įgalioto atstovo prašymu tikrina ir patvirtina, kad posistemis: - atitinka šią direktyvą, - atitinka kitus iš Sutarties kylančius teisės aktus ir gali būti pradėtas eksploatuoti. 2. Posistemis yra tikrinamas kiekviename iš šių etapų: - bendras projektas, - posistemio konstravimas, įskaitant visų pirma civilinės inžinerijos darbus, sudedamųjų dalių surinkimą, bendrą suderinimą, - galutinis posistemio išbandymas. 3. Notifikuotoji įstaiga, atsakinga už EB patikrą, parengia atitikties sertifikatą, skirtą perkančiajai organizacijai arba Bendrijoje įsisteigusiam jos įgaliotajam atstovui, kuris savo ruožtu parengia EB patikros deklaraciją, skirtą valstybės narės, kurioje tas posistemis yra ir (arba) eksploatuojamas, techninės priežiūros institucijai. 4. Prie patikros deklaracijos pridedamą techninę bylą turi sudaryti: - infrastruktūra: inžinerinių statinių planai, kasimo ir sutvirtinimo darbų patvirtinimo dokumentai, betono ekspertizės ir inspekcijos pažymos, - kiti posistemiai: bendrieji ir detalūs brėžiniai, elektros ir hidraulikos schemos, valdymo grandynai, duomenų apdorojimo ir automatinių sistemų aprašymas, eksploatavimo ir techninės priežiūros instrukcijos ir kt., - į posistemį įtrauktų sąveikos sudedamųjų dalių, nurodytų 3 straipsnyje, sąrašas, - EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų, kurios pirmiau minėtoms sudedamosioms dalims turi būti pateiktos pagal šios direktyvos 13 straipsnį, kopijos ir tam tikrais atvejais – atitinkami apskaičiavimai bei notifikuotųjų įstaigų remiantis bendromis techninėmis specifikacijomis atliktų bandymų ir ekspertizių dokumentų kopijos, - notifikuotosios įstaigos, atsakingos už EB patikrą, sertifikatas, pateiktas kartu su atitinkamais apskaičiavimais ir patvirtintas jos parašu, pažymintis, kad projektas atitinka šią direktyvą, ir nurodantis visas abejones, užfiksuotas atliekant patikrą ir neatšauktas; prie sertifikato taip pat pridedamos tikrinimo ir kontrolės ataskaitos, parengtos tos pačios įstaigos atliekant savo užduotį, kaip nurodyta 5.3 ir 5.4 punktuose. 5. Monitoringas 5.1. EB monitoringo tikslas yra užtikrinti, kad iš techninės bylos kylantys įsipareigojimai buvo įvykdyti posistemio gamybos metu. 5.2. Notifikuotoji įstaiga, atsakinga už gamybos tikrinimą, turi turėti galimybę nuolat patekti į statybos aikšteles, gamybos cechus, sandėliavimo patalpas ir tam tikrais atvejais – į ruošinių gamybos arba bandymų atlikimo patalpas ir apskritai į visas patalpas, kurios, jos manymu, turi būti prieinamos, kad ji galėtų atlikti savo užduotį. Perkančioji organizacija arba Bendrijoje įsisteigęs jos įgaliotasis atstovas jai turi nusiųsti arba būti nusiuntęs visus tam tikslui reikalingus dokumentus, visų pirma įgyvendinimo planus bei su posistemiu susijusius techninius dokumentus. 5.3. Notifikuotoji įstaiga, atsakinga už įgyvendinimo tikrinimą, turi periodiškai kontroliuoti, kad patvirtintų, jog laikomasi šios direktyvos. Tiems, kurie yra atsakingi už įgyvendinimą, ji turi pateikti kontrolės ataskaitą. Ji gali reikalauti, kad dalyvautų tam tikruose statybos darbų etapuose. 5.4. Be to, notifikuotoji įstaiga gali neįspėdama apsilankyti darbų aikštelėse arba gamybos cechuose. Tokių apsilankymų metu notifikuotoji įstaiga gali atlikti visą arba dalinę kontrolę. Tiems, kurie yra atsakingi už įgyvendinimą, ji turi pateikti tikrinimo protokolą ir, jei reikia, kontrolės ataskaitą. 6. Visa šio straipsnio 4 dalyje nurodyta byla turi būti pateikta perkančiajai organizacijai arba Bendrijoje įsisteigusiam jos įgaliotajam atstovui notifikuotosios įstaigos, atsakingos už techniškai tvarkingo posistemio patikrą, išduotam patikros sertifikatui paremti. Byla turi būti pridėta prie EB patikros deklaracijos, kurią perkančioji organizacija siunčia atitinkamos valstybės narės priežiūros institucijai. Bylos kopiją perkančioji organizacija turi laikyti per visą posistemio eksploatavimo laiką. Paprašius ji turi būti nusiųsta bet kuriai kitai valstybei narei. 7. Kiekviena notifikuotoji įstaiga turi periodiškai skelbti svarbią informaciją apie: - gautus prašymus atlikti EB patikrą, - išduotus atitikties sertifikatus, - atsisakymus išduoti atitikties sertifikatą. 8. Byla ir su EB patikros procedūromis susijusi korespondencija turi būti rašoma valstybės narės, kurioje yra įsisteigsusi perkančioji organizacija arba jos įgaliotasis atstovas Bendrijoje, valstybine kalba arba perkančiajai organizacijai priimtina kalba. -------------------------------------------------- VII PRIEDAS BŪTINIAUSI KRITERIJAI, Į KURIUOS VALSTYBĖS NARĖS TURI ATSIŽVELGTI SKIRDAMOS NOTIFIKUOTĄSIAS ĮSTAIGAS 1. Įstaiga, jos direktorius ir už patikrinimų atlikimą atsakingi darbuotojai negali nei tiesiogiai, nei kaip įgaliotieji atstovai būti susiję nei su sąveikos sudedamųjų dalių ar posistemių projektavimu, gamyba, konstravimu, prekyba ar technine priežiūra, nei su jų naudojimu. Tai neatmeta galimybės gamintojui arba konstruktoriui ir tai įstaigai keistis technine informacija. 2. Įstaiga ir už patikrinimus atsakingi darbuotojai patikrinimus turi atlikti su kuo didžiausiu profesiniu sąžiningumu ir kuo didžiausia technine kompetencija ir turi būti laisvi nuo bet kokio asmenų ar grupių, kuriuos gali paveikti patikrinimų rezultatai, spaudimo ir paskatos, ypač finansinės, galinčios paveikti jų sprendimus arba jų atliekamo tikrinimo rezultatus. 3. Įstaiga turi samdyti darbuotojus ir turėti reikalingų priemonių, kad deramai atliktų su patikrinimais susijusias technines ir administracines užduotis; jai turėtų būti prieinama išskirtiniams patikrinimams reikalinga įranga. 4. Už patikrinimus atsakingi darbuotojai turi turėti: - tinkamą techninį ir profesinį pasirengimą, - pakankamai žinių apie patikrinimų, kuriuos jie atlieka, reikalavimus ir pakankamą tokių patikrinimų praktiką, - sugebėjimą rengti sertifikatus, dokumentus ir išvadas, kurie sudaro atlikto tikrinimo įforminimą. 5. Turi būti garantuotas už patikrinimus atsakingų darbuotojų nepriklausomumas. Jokiems pareigūnams neturi būti atlyginama už darbą pagal atliktų patikrinimų skaičių ar tų patikrinimų rezultatus. 6. Įstaiga turi turėti civilinės atsakomybės draudimą, jeigu pagal vidaus teisę tos atsakomybės nėra apdraudusi valstybė arba jeigu tuos patikrinimus valstybė narė atlieka netiesiogiai. 7. Įstaigos darbuotojai privalo laikytis profesinės paslapties dėl visko, ką jie sužino atlikdami savo pareigas (išskyrus kompetentingas administracines institucijas valstybėje, kurioje jie tas pareigas atlieka) vadovaudamiesi šia direktyva arba šią direktyvą įgyvendinančios nacionalinės teisės nuostatomis. --------------------------------------------------