IV PRIEDAS

Sąvokų ir kintamųjų apibrėžtys

I. SĄVOKOS

Statistiniai vienetai rezidentai

Statistiniai vienetai, kurie yra šalies vienetai rezidentai pagal Reglamentą (ES) Nr. 549/2013 (1).

Ekonominė teritorija

Ekonominę teritoriją sudaro:

a) veiksmingai administruojama ir vienos Vyriausybės ekonomiškai valdoma vietovė (geografinė teritorija);

b) laisvosios zonos, įskaitant muitinės sandėlius ir muitinės kontroliuojamas gamyklas;

c) nacionalinė oro erdvė, teritoriniai vandenys ir tarptautiniuose vandenyse esantis kontinentinis šelfas, į kurį šalis turi išimtines teises;

d) teritoriniai anklavai, (t. y. likusio pasaulio sektoriuje esančios geografinės teritorijos, kurias pagal tarptautines valstybių sutartis ar susitarimus naudoja šalies valdžios sektoriaus institucijos (pvz., ambasados, konsulatai, karinės bazės, mokslinės bazės ir kt.));

e) už šalies kontinentinio šelfo tarptautiniuose vandenyse esantys naftos, gamtinių dujų ir kiti telkiniai, kuriuos eksploatuoja toje teritorijoje esantys vienetai rezidentai, kaip apibrėžiama a–d punktuose.

Ekonominei teritorijai nepriskiriami:

— ekstrateritoriniai anklavai (t. y. šalies geografinės teritorijos dalys, kurias naudoja kitų šalių valdžios sektoriaus institucijos, Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos arba tarptautinės organizacijos pagal tarptautines valstybių sutartis ar susitarimus).

Šalies rinka ir užsienio rinka

Šalies ir užsienio rinkų skirtumas trumpojo laikotarpio verslo statistikoje turėtų būti suprantamas kaip pagrįstas valstybių narių ekonomine teritorija.

II. KINTAMIEJI

A. VERSLO POPULIACIJA

1) Kintamasis 110101. Registracijos

Per ataskaitinį q ketvirtį bet kuriuo laiku pagal atitinkamą administracinę arba teisinę procedūrą į registracijai skirtą registrą įtrauktų juridinių vienetų skaičius.

2) Kintamasis 110102. Bankrotai

Juridinių vienetų, kurie per ataskaitinį q ketvirtį bet kuriuo laiku pradėjo teismo patvirtinimu pagrįstą bankroto paskelbimo procedūrą (kuri dažnai yra laikina ir ne visada reiškia veiklos nutraukimą), skaičius.

3) Kintamasis 210101. Veikiančių įmonių skaičius

Veikiančių įmonių skaičius yra visų statistinių vienetų, kurie per ataskaitinį laikotarpį bet kuriuo laiku buvo „įmonės“, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (EEB) Nr. 696/93 (2), ir tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu vykdė veiklą, skaičius.

Statistinis vienetas laikomas veikusiu per ataskaitinį laikotarpį, jeigu jis per tą laikotarpį pasiekė teigiamą grynąją apyvartą, arba pagamino produkcijos, arba turėjo darbuotojų, arba padarė investicijų.

4) Kintamasis 210102. Įmonių, turinčių bent vieną darbuotoją, skaičius

Įmonių, kuriose per konkretų t ataskaitinį laikotarpį bet kuriuo laiku dirbo bent vienas darbuotojas, skaičius.

5) Kintamasis 210103. Sparčiai augančių įmonių skaičius

Įmonių, kuriose t - 3 metais dirbo bent 10 darbuotojų ir kurių vidutinis metinis darbuotojų skaičiaus augimas viršijo 10 % per metus, skaičius per trejų metų laikotarpį (nuo t - 3 iki t). Šis skaičius neapima įmonių, apibrėžtų pagal kintamąjį 210201 (Įsteigtos įmonės), t - 3 metais.

6) Kintamasis 210104. Naujų sparčiai augančių įmonių skaičius

Naujos sparčiai augančios įmonės (dar vadinamos „gazelėmis“), kaip sparčiai augančių įmonių pogrupis, turi atitikti papildomas sąlygas, kad jos jau būtų buvusios įmonės, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 210201 (Įsteigtos įmonės), t - 4 arba t - 5 metais.

7) Kintamasis 210201. Įsteigtos įmonės

Verslo registre, patikslintame ištaisius klaidas, atitinkamoje grupėje registruotų naujai įsteigtų įmonių skaičius. Įmonės įsteigimas – tam tikro gamybos veiksnių derinio sukūrimas, taikant apribojimą, kad su tuo įvykiu nebūtų susijusios jokios kitos įmonės. Įmonių įsteigimo sąvoka neapima atvejų, kai registruotų įmonių grupė papildoma dėl kelių įmonių susijungimo, padalijimo, atsiskyrimo ar restruktūrizavimo. Ji neapima ir atvejų, kai įmonės priskiriamos tam tikram pogrupiui tik dėl jų veiklos rūšies pakeitimo.

8) Kintamasis 210202. Veiklą nutraukusios įmonės

Verslo registre, patikslintame ištaisius klaidas, atitinkamoje grupėje registruotų likviduotų įmonių skaičius. Veiklos nutraukimas yra tam tikro gamybos veiksnių derinio likvidavimas, taikant apribojimą, kad su tuo įvykiu nebūtų susijusios jokios kitos įmonės. Veiklos nutraukimo sąvoka neapima atvejų, kai įmonės pašalinamos iš registruotų įmonių grupės dėl kelių įmonių susijungimo, perėmimo, padalijimo ar restruktūrizavimo. Ji neapima ir atvejų, kai įmonės pašalinamos iš tam tikro pogrupio tik dėl jų veiklos rūšies pakeitimo.

9) Kintamasis 210203. Veiklą tęsiančios įmonės

Įmonė yra tęsianti veiklą, jeigu ji vykdo veiklą savo įsteigimo metais (nuo t - 1 iki t - 5) ir vėlesniais metais. Galima skirti du veiklos tęsimo tipus, kaip nurodyta toliau.

Įmonė, įsteigta t - 1 metais, laikoma tęsiančia veiklą t metais, jeigu ji vykdo veiklą bet kuriuo t metų laikotarpiu (t. y. veiklos tęsimas be pokyčių).

Įmonė taip pat laikoma tęsiančia veiklą tuo atveju, jeigu, susijusiam juridiniam vienetui ar vienetams nutraukus veiklą, jų veiklą perima naujas juridinis vienetas, įsteigtas specialiai tam, kad perimtų tos įmonės gamybos veiksnius (t. y. veiklos tęsimas per perėmimą).

10) Kintamasis 210204. Įmonės, įdarbinusios pirmąjį darbuotoją

Įmonių, kuriose pirmasis darbuotojas buvo įdarbintas bet kuriuo laiku per konkretų t ataskaitinį laikotarpį, skaičius. Tai gali būti įsteigtos įmonės, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 210201, tačiau taip pat įmonės, kurios apibrėžtos pagal kintamąjį 210101, jeigu tos įmonės jau vykdė veiklą ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais, bet per du praėjusius ataskaitinius laikotarpius neturėjo nė vieno darbuotojo.

11) Kintamasis 210205. Įmonės, nebeturinčios darbuotojų

Įmonių, kurios konkrečiu t ataskaitiniu laikotarpiu nuo bet kurio momento nebeturi darbuotojų ir kurios tuo t ataskaitiniu laikotarpiu anksčiau turėjo bent vieną darbuotoją, skaičius. Tai gali būti veiklą nutraukusios įmonės, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 210202, turėjusios bent vieną darbuotoją, tačiau taip pat įmonės, kurios apibrėžtos pagal kintamąjį 210102, jeigu tos įmonės tebevykdo veiklą, bet nebeturi darbuotojų nuo bet kurio momento konkrečiu t ataskaitiniu laikotarpiu ir per du vėlesnius t+1 ir t+2 ataskaitinius laikotarpius. Ta pati apibrėžtis taikoma ir tuo atveju, jeigu paskutinio likusio darbuotojo darbo sutartis baigiasi t metų gruodžio 31 d.

12) Kintamasis 210206. Veiklą tęsiančios įmonės, turinčios bent vieną darbuotoją

Įmonių, turėjusių bent vieną darbuotoją bet kuriuo laiku per kiekvienus metus nuo pirmojo darbuotojo įdarbinimo metų (nuo t - 1 iki t - 5) iki nustatyto t ataskaitinio laikotarpio, skaičius. „Įmonių, per t laikotarpį įdarbinusių pirmąjį darbuotoją, populiacija“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 210204. Įmonė taip pat laikoma tęsiančia veiklą tuo atveju, jeigu, susijusiam juridiniam vienetui ar vienetams nutraukus veiklą, jų veiklą perima naujas juridinis vienetas, įsteigtas specialiai tam, kad perimtų tos įmonės gamybos veiksnius (t. y. veiklos tęsimas per perėmimą).

13) Kintamasis 210301. Užsienio kontroliuojamų įmonių skaičius

Šalies lygmens verslo statistikoje užsienio kontroliuojama įmonė yra įmonė rezidentė duomenis rengiančioje šalyje, kurios kontrolę vykdantis galutinis kontroliuojantis institucinis vienetas nėra rezidentas toje duomenis rengiančioje šalyje. Įmonės – tai veikiančios įmonės, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 210101 (A dalies 3 punktas).

Kontrolė reiškia gebėjimą nustatyti bendrąją įmonės politiką, pavyzdžiui, išrenkant tinkamus direktorius, jei tai reikalinga. Šiuo atžvilgiu laikoma, kad A įmonė yra kontroliuojama B institucinio vieneto, kai B vienetas tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja daugiau kaip pusę jos akcininkų balsavimo teisių ar kitais būdais įgyja A įmonės kontrolę.

Užsienio kontrolė reiškia, kad galutinis kontroliuojantis institucinis vienetas yra rezidentas kitoje šalyje, o ne toje, kurioje reziduoja jo kontroliuojamas institucinis vienetas.

Filialai – užsienio įmonių vietiniai vienetai, kurie nėra atskiri juridiniai subjektai. Jie traktuojami kaip kvazibendrovės, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 549/2013, ir su užsieniu susijusių įmonių statistikoje laikomi įmonėmis.

Susijusios įmonės galutinis kontroliuojantis institucinis vienetas – susijusios įmonės kontrolės grandinėje ją kontroliuojantis institucinis vienetas, kuris nėra kontroliuojamas kito institucinio vieneto.

Su užsieniu susijusi įmonė – įmonė rezidentė duomenis rengiančioje šalyje, kurios galutinę kontrolę vykdantis institucinis vienetas nėra rezidentas toje duomenis rengiančioje šalyje, arba įmonė nerezidentė duomenis rengiančioje šalyje, kurios galutinę kontrolę vykdantis institucinis vienetas yra rezidentas toje duomenis rengiančioje šalyje.

Galutinės kontrolės šalis – galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto arba kartu veikiančių tokių vienetų grupės rezidavimo šalis.

Institucinis vienetas ir vietinis vienetas apibrėžiami taip, kaip Reglamente (EEB) Nr. 696/93.

Su užsieniu susijusių įmonių vidaus statistika – statistiniai duomenys, kuriais apibūdinama su užsieniu susijusių įmonių, reziduojančių duomenis rengiančioje šalyje, veikla.

14) Kintamasis 210401. Užsienyje kontroliuojančiųjų įmonių („galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto“ sąvoka) ir su jomis susijusių šalies įmonių skaičius

Užsienyje kontroliuojančioji įmonė – galutinis kontroliuojantis institucinis vienetas rezidentas, kuris turi bent vieną su užsieniu susijusią įmonę ir kuris yra veikianti įmonė, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 210101 (A dalies 3 punktas). „Kontrolė“ ir „galutinis kontroliuojantis institucinis vienetas“ apibrėžiami taip pat, kaip užsienio kontroliuojamų įmonių atveju.

Susijusi šalies įmonė yra įmonė rezidentė duomenis rengiančioje šalyje, kontroliuojama galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto, reziduojančio toje pačioje duomenis rengiančioje šalyje. „Įmonė“ ir „filialas“ apibrėžiami taip pat, kaip užsienio kontroliuojamų įmonių atveju.

Šalies lygmens verslo statistikoje su užsieniu susijusių įmonių išorės statistika yra statistiniai duomenys, kuriais apibūdinama kiekvieno galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto rezidento, turinčio bent vieną su užsieniu susijusią įmonę, susijusių šalies įmonių veikla ir užsienyje kontroliuojančiųjų įmonių, kurios yra rezidentės duomenis rengiančioje šalyje, veikla.

15) Kintamasis 310101. Vietinių vienetų skaičius

Verslo registre, patikslintame ištaisius klaidas (ypač imties sąrašo klaidas), atitinkamoje grupėje registruotų vietinių vienetų, kaip apibrėžta Reglamente (EEB) Nr. 696/93, skaičius. Vietinius vienetus būtina įtraukti, net jeigu jie neturi darbuotojų, kuriems moka darbo užmokestį. Šie statistiniai duomenys turėtų apimti visus bent kurią nors ataskaitinio laikotarpio dalį veikiančius vienetus.

16) Kintamasis 310102. Veikiančių įmonių skaičius

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210101 (A dalies 3 punktas).

17) Kintamasis 310103. Įmonių, turinčių bent vieną darbuotoją, skaičius

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210102 (A dalies 4 punktas).

18) Kintamasis 310104. Sparčiai augančių įmonių skaičius

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210103 (A dalies 5 punktas).

19) Kintamasis 310201. Įsteigtos įmonės

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210201 (A dalies 7 punktas).

20) Kintamasis 310202. Veiklą nutraukusios įmonės

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210202 (A dalies 8 punktas).

21) Kintamasis 310203. Veiklą tęsiančios įmonės (veiklos tęsimas tik 3 kalendorinius metus)

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210203 (A dalies 9 punktas).

22) Kintamasis 310204. Įmonės, įdarbinusios pirmąjį darbuotoją

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210204 (A dalies 10 punktas).

23) Kintamasis 310205. Įmonės, nebeturinčios darbuotojų

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210205 (A dalies 11 punktas).

24) Kintamasis 310206. Veiklą tęsiančios įmonės, turinčios bent vieną darbuotoją (tik tos įmonės, kurios tęsia veiklą trejus kalendorinius metus)

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 210206 (A dalies 12 punktas).

25) Kintamasis 410101. Įmonių užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai, skaičius

Įmonė užsienyje, kurios galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies institucinis vienetas, yra įmonė nerezidentė duomenis rengiančioje šalyje, kurios galutinę kontrolę vykdo institucinis vienetas rezidentas duomenis rengiančioje šalyje. „Kontrolė“, „įmonė“, „filialas“ ir „galutinis kontroliuojantis institucinis vienetas“ apibrėžiami taip pat, kaip užsienio kontroliuojamų įmonių atveju.

Tarptautinės veiklos statistikoje su užsieniu susijusių įmonių išorės statistika yra statistiniai duomenys, kuriais apibūdinama su užsieniu susijusių įmonių užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo institucinis vienetas rezidentas duomenis rengiančioje šalyje, veikla.

B. DARBO SĄNAUDOS

1) Kintamasis 120101. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius

Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius yra darbuotojų skaičiaus ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičiaus suma. „Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip pat, kaip pagal kintamąjį 220102 (B dalies 5 punktas). Savarankiškai dirbančių asmenų skaičius yra vidutinis asmenų, kurie per ataskaitinį laikotarpį kuriuo nors laiku buvo to statistinio vieneto, kuriame dirba, vieninteliai savininkai ar bendrasavininkiai, skaičius. Į jį taip pat įtraukiami padedantys šeimos nariai ir nuotoliniu būdu dirbantys darbuotojai, kurių pajamos priklauso nuo to statistinio vieneto sukuriamos produkcijos vertės.

2) Kintamasis 120201. Darbuotojų išdirbtų valandų skaičius

Bendras darbuotojų išdirbtų valandų skaičius – darbuotojų faktiškai išdirbtų valandų kuriant statistinio vieneto produkciją per ataskaitinį laikotarpį skaičius.

Į jį įeina ir papildomo darbo, kuriuo netiesiogiai padedama kurti produkciją (pvz., planavimo, pasirengimo, administracinio darbo ir pan.), laikas, taip pat laikas, kuris praleistas faktiškai nedirbant, tačiau tame statistiniame vienete pripažįstamas darbo laiku ir atitinkamai atlyginamas (pvz., trumpos darbo pertraukos, trumpi pertrūkiai dėl sulėtėjusios gamybos, mokymui skirtas laikas ir pan.).

Įtraukiamas ir laikas, praleidžiamas dirbant (įskaitant papildomus darbus), už kurį faktiškai neatlyginama (pvz., neapmokami viršvalandžiai).

Neįtraukiamas laikas, už kurį darbuotojui atlyginta, tačiau kuris praleistas faktiškai nedirbant ir to statistinio vieneto nelaikomas darbo laiku (pvz., kasmetinės atostogos, laikinojo nedarbingumo atostogos, motinystės atostogos, valstybinės šventės, ilgesnės darbo pertraukos, pietų pertraukos, streikai, važinėjimo į darbą laikas ir pan.).

Trumpesnio nei metų laikotarpio statistikoje gali būti neįmanoma atsižvelgti į visus šiuos elementus, tokius kaip neapmokami viršvalandžiai.

3) Kintamasis 120301. Atlygiai ir mėnesinės algos

Kintamasis „Atlygiai ir mėnesinės algos“ apima visas sąnaudas, per ataskaitinį laikotarpį skirtas visiems statistinio vieneto visų darbuotojų piniginiams ar natūriniams atlyginimams, neatskaičius mokesčių. Atlygiai ir mėnesinės algos yra kintamojo 220301 (Išmokų darbuotojams sąnaudos) dalis.

Visi piniginiai arba natūriniai atlyginimai, neatskaičius mokesčių, apima, pavyzdžiui, tiesioginius atlyginimus, premijas, dienpinigius, pinigines dovanas, arbatpinigius, komisinius, įmokas pagal darbuotojų taupymo programas, užmokestį už nedarbo dienas, darbo užmokestį natūra, įmonės produktus, darbuotojų aprūpinimą būstu, įmonės automobilius, akcijų pasirinkimo sandorius ir pirkimo programas, taip pat darbdavio išskaičiuojamas iš atlyginimo sumas (darbuotojo socialinio draudimo įmokas, gyventojų pajamų mokestį ir kt.). Trumpesnio nei metų laikotarpio statistikoje gali būti neįmanoma atsižvelgti į visus šiuos elementus.

Neįtraukiamos sąnaudos dėl paslaugų, kurias teikia laikinieji darbuotojai, taip pat sąnaudos dėl socialinio draudimo įmokų ir kitų panašių mokestinių prievolių (tiesiogiai ar netiesiogiai susijusių su atlygiais ir mėnesinėmis algomis), jei darbdavys patiria tokių sąnaudų.

4) Kintamasis 220101. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 120101 (B dalies 1 punktas).

5) Kintamasis 220102. Darbuotojų skaičius

Darbuotojų skaičius – vidutinis asmenų, kurie per ataskaitinį laikotarpį kuriuo nors laiku buvo atitinkamo statistinio vieneto darbuotojai, skaičius.

Aiškinamoji pastaba

Nors darbo santykiai, kuriais nustatomos tų santykių šalys (darbuotojas ir darbdavys), yra apibrėžiami konkrečiu teisės aktu ar sutartimi, terminas „darbuotojas“ paprastai reiškia asmenį, samdomą statistinio vieneto, kad už atlygį reguliariai teiktų paslaugas tam statistiniam vienetui, kai tos teikiamos paslaugos nėra atskiro savarankiško verslo dalis. Siekiant aiškumo, darbuotojais laikomi ir pameistriai, jeigu jie samdomi tokiomis sąlygomis.

Atitinkamas vidurkis turėtų būti apskaičiuojamas kaip darbuotojų skaičiaus per trumpiausius vienodos trukmės laikotarpius, iš kurių sudarytas ataskaitinis laikotarpis ir per kuriuos įmanoma vykdyti reguliarią stebėseną (pvz., dienos, savaitės, mėnesio, ketvirčio ar kt.), aritmetinis vidurkis.

6) Kintamasis 220103. Darbuotojų, perskaičiuotų į dirbančius visą darbo laiką, skaičius

Darbuotojų skaičius, išreikštas etato ekvivalentais.

Asmenų, kurių darbo laikas yra trumpesnis negu standartinis visus metus visą darbo laiką dirbančio darbuotojo darbo laikas, skaičiaus duomenys turėtų būti išreiškiami etato ekvivalentais pagal darbo laiką, tenkantį visus metus visą darbo laiką tame vienete dirbančiam darbuotojui. Tai yra bendras išdirbtų valandų skaičius, padalytas iš vidutinio metinio išdirbtų valandų skaičiaus darbo vietose, kuriose dirbama visą darbo laiką, toje ekonominėje teritorijoje. Kadangi „viso darbo laiko“ trukmė ilgainiui keitėsi ir yra skirtinga įvairiuose ekonominės veiklos sektoriuose, reikia taikyti metodus, kuriais nustatoma darbo, trunkančio trumpiau negu visą darbo laiką, vidutinė proporcija ir vidutinis valandų skaičius kiekvienoje darbų grupėje. Kiekvienoje darbų grupėje pirmiausia reikia įvertinti įprastos visos darbo savaitės trukmę. Jeigu įmanoma, darbų grupę konkrečiame ekonominės veiklos sektoriuje galima apibrėžti pagal lytis ir (arba) asmenų atliekamo darbo pobūdį. Darbo valandų skaičius, dėl kurio susitariama sutartyje, samdomųjų darbuotojų atveju gali būti tinkamas kriterijus tiems skaičiams nustatyti. Etato ekvivalentai atskirai apskaičiuojami kiekvienai darbų grupei, tada susumuojami.

Į šią kategoriją įtraukiami asmenys, dirbantys trumpiau negu įprastą darbo dieną, trumpiau negu nustatytą standartinį darbo dienų skaičių per savaitę arba mažiau negu įprastą savaičių ar mėnesių skaičių per metus. Perskaičiavimas turėtų būti atliekamas pagal dirbtų valandų, dienų, savaičių arba mėnesių skaičių.

7) Kintamasis 220104. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Įmonių, turinčių bent vieną darbuotoją, skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 210102 A dalies 4 punkte.

8) Kintamasis 220105. Darbuotojų skaičius įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją

„Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 220102 B dalies 5 punkte, o „Įmonių, turinčių bent vieną darbuotoją, skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 210102 A dalies 4 punkte.

9) Kintamasis 220106. Darbuotojų skaičius sparčiai augančiose įmonėse

„Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 220102 (B dalies 5 punktas). „Sparčiai augančių įmonių populiacija“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 210103 (A dalies 5 punktas).

10) Kintamasis 220107. Darbuotojų skaičius naujose sparčiai augančiose įmonėse

„Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 220102 (B dalies 5 punktas). „Naujų sparčiai augančių įmonių populiacija“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 210104 (A dalies 6 punktas).

11) Kintamasis 220201. Darbuotojų išdirbtų valandų skaičius

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 120201 (B dalies 2 punktas).

12) Kintamasis 220301. Išmokų darbuotojams sąnaudos

Šis kintamasis apima visas patirtas sąnaudas, susijusias su išmokoms darbuotojams, statistinio vieneto pripažintomis per ataskaitinį laikotarpį.

Išmokos darbuotojams yra visų formų atlygis, statistinio vieneto suteikiamas už darbuotojų suteiktas paslaugas arba kai nutraukiami darbo santykiai.

13) Kintamasis 220302. Atlygiai ir mėnesinės algos

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 120301 (B dalies 3 punktas).

14) Kintamasis 220303. Socialinio draudimo išlaidos

Darbdavių socialinio draudimo išlaidos yra suma, lygi socialinio draudimo įmokų, darbdavių sumokėtų, kad užtikrintų savo darbuotojų teisę į socialines išmokas, vertei.

Į darbdavio socialinio draudimo išlaidas įeina darbdavio mokamos socialinio draudimo įmokos pagal senatvės pensijų sistemas, taip pat draudimo dėl ligos, motinystės, invalidumo, nedarbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų, išmokų šeimai ir kitas sistemas.

Įtraukiamos sąnaudos, patiriamos dėl visų darbuotojų, įskaitant nuotoliniu būdu dirbančius darbuotojus ir pameistrius.

Įtraukiamos įmokos pagal visas sistemas, nepriklausomai nuo to, ar jos yra valstybinės, nustatytos kolektyvinėmis sutartimis ar darbo sutartimi ar jose dalyvaujama savanoriškai. Atlygiai ir mėnesinės algos, kuriuos darbdavys toliau moka ligos, nelaimingo atsitikimo darbe, motinystės atostogų ar sutrumpinto darbo laiko atveju, gali būti priskiriami prie šių sąnaudų arba prie atlygių ir mėnesinių algų, priklausomai nuo atitinkamo vieneto apskaitos metodų.

15) Kintamasis 220401. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius naujai įsteigtose įmonėse

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Naujai įsteigtos įmonės“ (įmonių įsteigimas) – taip, kaip pagal kintamąjį 210201 A dalies 7 punkte.

16) Kintamasis 220402. Darbuotojų skaičius naujai įsteigtose įmonėse

„Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 220102 B dalies 5 punkte, o „Naujai įsteigtos įmonės“ (įmonių įsteigimas) – taip, kaip pagal kintamąjį 210201 A dalies 7 punkte.

17) Kintamasis 220403. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą nutraukusiose įmonėse

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Veiklą nutraukusios įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210202 A dalies 8 punkte.

18) Kintamasis 220404. Darbuotojų skaičius veiklą nutraukusiose įmonėse

„Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 220102 B dalies 5 punkte, o „Veiklą nutraukusios įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210202 A dalies 8 punkte.

19) Kintamasis 220405. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Veiklą tęsiančios įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210203 A dalies 9 punkte.

20) Kintamasis 220406. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse jų įsteigimo metais

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Veiklą tęsiančios įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210203 A dalies 9 punkte. Pagal šį kintamąjį darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius yra jų skaičius įmonės įsteigimo (kaip apibrėžta A dalies 7 punkte) metais.

21) Kintamasis 220407. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius įmonėse, įdarbinusiose pirmąjį darbuotoją

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Įmonės, įdarbinusios pirmąjį darbuotoją“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210204 A dalies 10 punkte.

22) Kintamasis 220408. Darbuotojų skaičius įmonėse, įdarbinusiose pirmąjį darbuotoją

„Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 220102 B dalies 5 punkte, o „Įmonės, įdarbinusios pirmąjį darbuotoją“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210204 A dalies 10 punkte.

23) Kintamasis 220409. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius įmonėse, nebeturinčiose darbuotojų

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Įmonės, nebeturinčios darbuotojų“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210205 A dalies 11 punkte.

24) Kintamasis 220410. Darbuotojų skaičius įmonėse, nebeturinčiose darbuotojų

„Darbuotojų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 220102 B dalies 5 punkte, o „Įmonės, nebeturinčios darbuotojų“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210205 A dalies 11 punkte.

25) Kintamasis 220411. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Veiklą tęsiančios įmonės, turinčios bent vieną darbuotoją“, apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210206 A dalies 12 punkte.

26) Kintamasis 220412. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją, įmonės įsteigimo metais

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Veiklą tęsiančios įmonės, turinčios bent vieną darbuotoją“, apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210206 A dalies 12 punkte. Pagal šį kintamąjį darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius yra jų skaičius įmonės įsteigimo metais – tai yra tie metai, kuriais įmonė įdarbino savo pirmąjį darbuotoją, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 210204 (A dalies 10 punktas).

27) Kintamasis 220501. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius užsienio kontroliuojamose įmonėse

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

28) Kintamasis 220601. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius užsienyje kontroliuojančiosiose įmonėse („galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto“ sąvoka) ir su jomis susijusiose šalies įmonėse

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Užsienyje kontroliuojančiosios įmonės („galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto“ sąvoka) ir su jomis susijusios šalies įmonės“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210401 A dalies 14 punkte.

29) Kintamasis 220701. Išmokų darbuotojams sąnaudos užsienio kontroliuojamose įmonėse

„Išmokų darbuotojams sąnaudos“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 220301 B dalies 12 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

30) Kintamasis 320101. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius vietiniuose vienetuose

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Vietiniai vienetai“ – taip, kaip pagal kintamąjį 310101 A dalies 15 punkte.

31) Kintamasis 320102. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 120101 (B dalies 1 punktas).

32) Kintamasis 320103. Darbuotojų skaičius

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220102 (B dalies 5 punktas).

33) Kintamasis 320301. Atlygiai ir mėnesinės algos vietiniuose vienetuose

„Atlygiai ir mėnesinės algos“ apibrėžiami taip, kaip pagal kintamąjį 120301 B dalies 3 punkte, o „Vietinių vienetų skaičius“ – taip, kaip pagal kintamąjį 310101 A dalies 17 punkte.

34) Kintamasis 320104. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220104 (B dalies 7 punktas).

35) Kintamasis 320105. Darbuotojų skaičius įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220105 (B dalies 8 punktas).

36) Kintamasis 320201. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius naujai įsteigtose įmonėse

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220401 (B dalies 15 punktas).

37) Kintamasis 320202. Darbuotojų skaičius naujai įsteigtose įmonėse

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220402 (B dalies 16 punktas).

38) Kintamasis 320203. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą nutraukusiose įmonėse

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220403 (B dalies 17 punktas).

39) Kintamasis 320204. Darbuotojų skaičius veiklą nutraukusiose įmonėse

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220404 (B dalies 18 punktas).

40) Kintamasis 320205. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse (tik tose įmonėse, kurios tęsia veiklą trejus kalendorinius metus)

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220405 (B dalies 19 punktas).

41) Kintamasis 320206. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse jų įsteigimo metais (tik tose įmonėse, kurios tęsia veiklą trejus kalendorinius metus)

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220406 (B dalies 20 punktas).

42) Kintamasis 320207. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius įmonėse, įdarbinusiose pirmąjį darbuotoją t metais

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220407 (B dalies 21 punktas).

43) Kintamasis 320208. Darbuotojų skaičius įmonėse, įdarbinusiose pirmąjį darbuotoją

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220408 (B dalies 22 punktas).

44) Kintamasis 320209. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius įmonėse, nebeturinčiose darbuotojų

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220409 (B dalies 23 punktas).

45) Kintamasis 320210. Darbuotojų skaičius įmonėse, nebeturinčiose darbuotojų

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 220410 (B dalies 24 punktas).

46) Kintamasis 320211. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją (tik tose įmonėse, kurios tęsia veiklą trejus kalendorinius metus)

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 204011 (B dalies 25 punktas).

47) Kintamasis 320212. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius veiklą tęsiančiose įmonėse, turinčiose bent vieną darbuotoją, įmonės įsteigimo metais (tik tose įmonėse, kurios tęsia veiklą trejus kalendorinius metus)

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 241012 (B dalies 26 punktas).

48) Kintamasis 420101. Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius įmonėse užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai

„Darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičius“ apibrėžiamas taip, kaip pagal kintamąjį 120101 B dalies 1 punkte, o „Įmonės užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai“, apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 410101 A dalies 25 punkte.

49) Kintamasis 420201. Išmokų darbuotojams sąnaudos įmonėse užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai

„Išmokų darbuotojams sąnaudos“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 220301 B dalies 12 punkte, o „Įmonės užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai“, apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 410101 A dalies 25 punkte.

C. KAINOS

1) Kintamasis 130101. Importo kainos

Importo kainų indeksų paskirtis – nustatyti prekių, rezidentų perkamų iš nerezidentų, sandorių kainų kaitą per mėnesį. Visos susijusios paslaugos iš pradžių neįtraukiamos, išskyrus tas paslaugas, kurias apima CIF (kainos, draudimo ir frachto) prekybos susitarimai. Kainų indeksai turėtų rodyti palyginamų vienetų kainų pokyčius laikui bėgant.

Labai svarbu atsižvelgti į visas kainą lemiančias produktų charakteristikas, įskaitant parduotų vienetų kiekį, suteiktas transportavimo paslaugas, lengvatas, aptarnavimo sąlygas, garantijos sąlygas, produktų kilmę ir paskirtį. Turi būti nustatytos tokios specifikacijos, kad vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais pagal stebimą vienetą būtų galima tiksliai identifikuoti konkretų produktą ir nustatyti atitinkamą vieneto kainą.

Nustatant importo kainų apimtį taikomi šie apribojimai:

— neįtraukiamas namų ūkių, valdžios sektoriaus vienetų ir ne pelno institucijų vykdomas importas,

— atitinkama prekybos sistema yra speciali prekybos sistema, todėl įtraukiamas paprastas importas, taip pat importas laikinojo įvežimo perdirbti tikslu ir importas po laikinojo išvežimo perdirbti, kai prekių nuosavybės teisę įgyja duomenis teikiantis vienetas. Neįtraukiamas importas remonto tikslais,

— apimami produktai yra tik CPA B, C ir D sekcijų produktai. Susijusios paslaugos neįtraukiamos.

Apibrėžiant importo kainas taikomos šios taisyklės:

— atitinkama kaina yra CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kaina pasienyje be visų duomenis teikiančio vieneto dėl tų prekių ir paslaugų mokėtinų muitų ir mokesčių;

— siekiant parodyti realią kainos kitimo raidą, tai turėtų būti faktinė sandorio kaina, o ne kainoraštyje nurodyta kaina, todėl iš kainos turėtų būti atimtos nuolaidos;

— siekiant parodyti grynus kainų pokyčius, sudarant kainų indeksą reikėtų atsižvelgti į produktų kokybės pokyčius ir atitinkamai pakoreguoti duomenis;

— taip pat nuosekliai reikėtų atsižvelgti ir į kitas kainą lemiančias produktų charakteristikas;

— importas registruojamas tada, kai perduodama prekių nuosavybės teisė (t. y. kai sandorio šalys įtraukia sandorį į savo apskaitą ar sąskaitas);

— kitoje šalyje įsisteigusio asmens laivų ir lėktuvų, taip pat erdvėlaivių nuosavybės teisių perdavimas asmeniui, įsisteigusiam atitinkamoje valstybėje narėje, yra laikomas importu.

Nustatytas indeksas iš esmės turėtų atitikti vidutinę kainą per ataskaitinį laikotarpį. Praktikoje iš tiesų renkama informacija gali parodyti padėtį, buvusią konkrečią dieną ataskaitinio laikotarpio viduryje, kuri turėtų būti nustatyta kaip reprezentatyvus dydis tuo ataskaitiniu laikotarpiu. Dėl produktų, kurie turi didelį poveikį nacionalinei ekonomikai ir kurių kainos, kaip žinoma, bent kartais yra nepastovios, svarbu, kad nustatytas indeksas iš tiesų atitiktų vidutines kainas.

2) Kintamasis 130102. Importo kainos (euro zonoje) (neprivaloma euro zonai nepriklausančioms šalims)

3) Kintamasis 130103. Importo kainos (ne euro zonoje) (neprivaloma euro zonai nepriklausančioms šalims)

Importo kainų indeksai turi būti atskirai apskaičiuojami pagal šalį, iš kurios siunčiamos prekės (euro zonoje ir ne euro zonoje). Ši šalis siuntėja nuosekliai nustatoma pagal muitinės taisykles.

4) Kintamasis 130201. Gamintojų kainos

Gamintojo kainų indekso paskirtis – nustatyti pramonės, statybos ir paslaugų ekonominės veiklos sandorių kainų raidą.

Apibrėžiant gamintojų kainas taikomos toliau išdėstytos taisyklės.

Atsižvelgiama į visas kainą lemiančias produktų charakteristikas, įskaitant, pavyzdžiui, parduotų vienetų kiekį, suteiktas transportavimo paslaugas, taikomas priemokas, nuolaidas, lengvatas, aptarnavimo sąlygas, garantijos sąlygas, paskirties vietą ir kt.

Pagal gamintojo kainas nustatoma kainų raida iš gamintojo (pardavėjo) perspektyvos. Atitinkama kaina yra bazinė kaina be PVM ir panašių išskaitytinų mokesčių, tiesiogiai susijusių su apyvarta, ir visų muitų bei mokesčių už prekes ir paslaugas to vieneto sąskaitose faktūrose, tačiau prie jos turėtų būti pridėtos gamintojo gautos subsidijos produktams (jeigu yra).

Norint parodyti tikrąją kainos kitimo raidą, tai turi būti faktinė sandorio kaina, o ne kainoraštyje nurodyta kaina.

Siekiant parodyti grynus kainų pokyčius, sudarant gamintojo kainų indeksą reikėtų atsižvelgti į produktų kokybės pokyčius ir atitinkamai pakoreguoti duomenis.

Turi būti nustatytos tokios specifikacijos, kad vėlesniais ataskaitiniais laikotarpiais pagal stebimą vienetą būtų galima tiksliai identifikuoti konkretų produktą ir nustatyti atitinkamą vieneto kainą.

Nustatytas indeksas iš esmės turėtų atitikti vidutinę kainą per ataskaitinį laikotarpį. Praktikoje iš tiesų renkama informacija gali parodyti padėtį, buvusią konkrečią dieną ataskaitinio laikotarpio viduryje, kuri turėtų būti nustatyta kaip reprezentatyvus dydis tuo ataskaitiniu laikotarpiu. Dėl produktų, kurie turi didelį poveikį nacionalinei ekonomikai ir kurių kainos, kaip žinoma, bent kartais yra nepastovios, svarbu, kad nustatytas indeksas iš tiesų atitiktų vidutines kainas.

Kainų duomenys turėtų atitikti kainas paties sandorio momentu, t. y. kai atsiranda ar yra keičiami arba panaikinami reikalavimai ir įsipareigojimai.

Paslaugų kainos iš esmės turėtų būti registruojamos tada, kai teikiama paslauga. Jei paslaugų teikimas trunka kelis laikotarpius arba paslaugos yra nupirktos iš anksto, prieš jas teikiant, turi būti atlikti atitinkami koregavimai.

Konkrečios ekonominės veiklos paslaugų teikėjų kainų indeksu nustatoma vidutinė visų paslaugų, apimančių verslo santykius su visais, ir su įmonėmis (B2B), ir su vartotojais (B2C), kainų raida. Verslo santykiai su įmonėmis (B2B) apima ir pardavimą viešajam sektoriui (B2G).

5) Kintamasis 130202. Šalies gamintojų kainos

6) Kintamasis 130203. Užsienio gamintojų kainos

7) Kintamasis 130204. Užsienio gamintojų kainos (euro zonoje) (neprivaloma euro zonai nepriklausančioms šalims)

8) Kintamasis 130205. Užsienio gamintojų kainos (ne euro zonoje) (neprivaloma euro zonai nepriklausančioms šalims)

Šalies gamintojų kainų indeksu tam tikroje ekonominės veiklos srityje nustatoma vidutinė visų prekių ir susijusių paslaugų, sukurtų vykdant tą veiklą ir parduodamų šalies rinkoje, kainų raida. Užsienio kainų indeksas parodo vidutinę visų prekių ir susijusių paslaugų, sukurtų vykdant tą veiklą ir parduodamų už šalies rinkos ribų, kainų raidą (perskaičiavus į vietinę valiutą).

Sujungus šiuos du indeksus gaunama vidutinė visų prekių ir susijusių paslaugų, sukurtų vykdant konkrečią veiklą, kainų raida. Nustatant gamintojo kainas užsienio rinkoje, kaina turėtų būti apskaičiuojama valstybės pasienyje, FOB (franko laivo denio) kaina.

Nustatant šalies ir užsienio kainų indeksus, reikia sudaryti atskirus gamintojo kainų indeksus priklausomai nuo produkto paskirties vietos. Paskirties vieta nustatoma pagal produktą užsakiusio arba nupirkusio trečiojo asmens rezidavimo vietą.

Gamintojo kainos ar sąnaudos naujų gyvenamųjų pastatų atveju

Statybos sektoriaus gamintojų kainų indeksai yra skirti tik naujų gyvenamųjų pastatų statybai vertinti ir neapima bendruomeninių būstų, negyvenamųjų pastatų, žemės kainų, užmokesčio architektams ir kitų mokesčių už paslaugas. Jie parodo statybos bendrovei kliento sumokėtas kainas. Taigi, jie rodo ne tik statybos sąnaudų veiksnių kitimą, bet ir našumo ir pelno dydžio pokyčius. Be to, tarp produkcijos kainos ir atitinkamų gamybos sąnaudų yra skirtumas laiko atžvilgiu. Kaip gamintojo kainų pakaitinis kintamasis gali būti naudojamos naujų gyvenamųjų pastatų statybos bendrosios sąnaudos.

Bendrųjų statybos sąnaudų indekso paskirtis – parodyti rangovo per statybos procesą patiriamų sąnaudų raidą.

Naujų gyvenamųjų pastatų bendrąsias statybos sąnaudas sudarančios sąnaudos yra žaliavų sąnaudos, darbo sąnaudos, gamybinės įrangos ir įrenginių, transporto, energijos ir kitos sąnaudos. Į statybos sąnaudas neįeina sąnaudos dėl bendruomeninių būstų, negyvenamųjų pastatų, žemės kainų, užmokesčio architektams ir kitų mokesčių už paslaugas.

Žaliavų sąnaudos paprastai apskaičiuojamos naudojant žaliavų kainas. Žaliavų kainos turėtų būti nustatomos pagal faktines kainas, o ne kainoraštyje nurodytas kainas. Kainos turėtų būti nustatomos remiantis sudaryta produktų ir tiekėjų imtimi. Kainos vertinamos be PVM.

Darbo sąnaudos turėtų apimti visų darbuotojų atlygius, mėnesines algas ir socialinio draudimo įmokas. Socialinio draudimo įmokos apima: i) darbdavio mokamas valstybinio socialinio draudimo įmokas; ii) darbdavio mokamas kolektyvine sutartimi ar darbo sutartimi nustatytas ir savanoriškas socialines įmokas ir iii) sąlygines socialines įmokas (socialines įmokas, kurias tiesiogiai moka darbdavys).

Naujas gyvenamasis pastatas – bet koks pastatas, pastatomas tam, kad jame būtų nuolat arba laikinai gyvenama, arba prieš tai buvęs kitos paskirties pastatas, kurio paskirtis keičiama į laikiną ar nuolatinę gyvenamąją paskirtį, ir kurio statybos arba planavimo leidimą yra privaloma gauti pagal nacionalinės teisės aktus.

D. MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR PLĖTROS (MTP) SĄNAUDOS

1) Kintamasis 230101. Vidaus MTP išlaidos

Moksliniai tyrimai ir plėtra (MTP) apima kūrybinį ir sistemingą darbą, atliekamą siekiant didinti sukauptas žinias, įskaitant žinias apie žmoniją, kultūrą ir visuomenę, ir atrasti naujus turimų žinių panaudojimo būdus.

Vidaus MTP išlaidas sudaro lėšų, išleistų duomenis teikiančiame vienete vykdomiems MTP, suma.

Vidaus MTP išlaidos yra visos einamosios išlaidos ir bendrojo pagrindinio kapitalo išlaidos, skirtos statistiniame vienete vykdomiems MTP per konkretų ataskaitinį laikotarpį, nepriklausomai nuo to, koks yra tų lėšų šaltinis. MTP einamosios išlaidos apima vidaus MTP darbuotojų darbo sąnaudas ir kitas einamąsias (išorės MTP darbuotojų, paslaugų pirkimo) sąnaudas. Bendrojo pagrindinio kapitalo išlaidos MTP apima žemės įsigijimą, pastatų įsigijimą, informacinės ir ryšių įrangos įsigijimą, transporto įrangos įsigijimą, kitų mašinų ir įrangos įsigijimą, kapitalizuotos kompiuterių programinės įrangos įsigijimą, kitų intelektinės nuosavybės produktų įsigijimą.

2) Kintamasis 230201. MTP darbuotojai

Moksliniai tyrimai ir plėtra (MTP) apima kūrybinį ir sistemingą darbą, atliekamą siekiant didinti sukauptas žinias, įskaitant žinias apie žmoniją, kultūrą ir visuomenę, ir atrasti naujus turimų žinių panaudojimo būdus.

Statistinio vieneto MTP darbuotojai yra visi MTP veikloje tiesiogiai dalyvaujantys asmenys – statistinio vieneto samdomi darbuotojai ar išorės bendradarbiai, visiškai įsitraukę į to statistinio vieneto MTP veiklą, taip pat asmenys, teikiantys tiesiogines paslaugas MTP veiklai (tokie kaip MTP vadovai, administratoriai, techniniai ir raštinės darbuotojai).

Neturėtų būti įtraukiami asmenys, teikiantys netiesiogines pagalbines ir papildomas paslaugas, tokie kaip valgyklų, techninės priežiūros, administracijos ir apsaugos darbuotojai, net jeigu jų atlygiai ir mėnesinės algos įtraukiami į „kitas einamąsias sąnaudas“ apskaičiuojant vidaus MTP išlaidas, kaip apibrėžta D dalies 1 punkte.

MTP darbuotojai yra dvi pagrindinės asmenų grupės:

— statistinio vieneto įdarbinti asmenys, kurie prisideda prie to vieneto vidaus MTP veiklos (vidaus MTP darbuotojai);

— išorės bendradarbiai, visiškai įsitraukę į to vieneto vidaus MTP veiklą (išorės MTP darbuotojai), kurie gali būti nepriklausomi (savarankiškai dirbantys) arba priklausomi (gaunantys atlygius ar mėnesines algas, bet ne iš to statistinio vieneto, kuriame vykdomi MTP).

3) Kintamasis 230202. Tyrėjai

Tyrėjai yra profesionalai, dirbantys kuriant arba rengiant naujas žinias. Jie atlieka mokslinius tyrimus ir tobulina arba kuria įvairias koncepcijas, teorijas, modelius, metodikas, instrumentus, programinę įrangą ar veiklos modelius.

Prie tyrėjų taip pat priskiriami vadovai ir administratoriai, dalyvaujantys planuojant ir valdant mokslinius ir techninius tyrėjo darbo aspektus.

4) Kintamasis 230301. Vidaus MTP išlaidos užsienio kontroliuojamose įmonėse

„Vidaus MTP išlaidos“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 230101 D dalies 1 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

5) Kintamasis 230401. MTP darbuotojai užsienio kontroliuojamose įmonėse

„MTP darbuotojai“ apibrėžiami taip, kaip pagal kintamąjį 230201 D dalies 2 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

6) Kintamasis 230501. Valstybės biudžeto asignavimai moksliniams tyrimams ir plėtrai (VBAMTP)

Valstybės biudžeto asignavimai moksliniams tyrimams ir plėtrai (VBAMTP) yra visi lėšų asignavimai, skiriami MTP finansavimui (visuose sektoriuose) valdžios sektoriaus biudžetuose. Valdžios sektorius susideda iš centrinės (federalinės) valdžios, regiono (krašto) valdžios ir vietos valdžios (savivaldos) pasektorių (pastarųjų MTP finansavimas gali būti neįtraukiamas į VBAMTP, jeigu nelaikomas reikšmingu arba jeigu neįmanoma surinkti duomenų). VBAMTP yra biudžeto duomenys, apimantys duomenis nuo biudžeto prognozių iki faktinių išlaidų, tačiau renkant duomenis paprastai daugiausia dėmesio skiriama „pradiniams biudžeto asignavimams“ ir „galutiniams biudžeto asignavimams“.

7) Kintamasis 230502. Nacionalinis viešasis finansavimas tarpvalstybiniu lygmeniu koordinuojamiems MTP

Nacionalinis viešasis finansavimas tarpvalstybiniu lygmeniu koordinuojamiems MTP apibrėžiamas kaip visas finansavimas iš valdžios sektoriaus biudžeto, vertinamas kaip VBAMTP ir skirtas remti tarpvalstybinių viešojo sektoriaus MTP vykdytojams, Europos masto tarpvalstybinėms viešojo sektoriaus MTP programoms ir dvišalėms ar daugiašalėms viešojo sektoriaus MTP programoms, sudarytoms tarp ES valstybių narių, šalių kandidačių ar ELPA šalių.

8) Kintamasis 330101. Vidaus MTP išlaidos

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 230101 (D dalies 1 punktas).

9) Kintamasis 330201. MTP darbuotojai

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 230201 (D dalies 2 punktas).

10) Kintamasis 330202. Tyrėjai

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 230202 (D dalies 3 punktas).

E. PIRKIMAI

1) Kintamasis 240101. Visi prekių ir paslaugų pirkimai

Visi prekių ir paslaugų pirkimai apima statistinio vieneto perkamų prekių ir paslaugų, apskaitoje pripažįstamų trumpalaikiu turtu arba sąnaudomis per ataskaitinį laikotarpį, bendrą kiekį.

Šios perkamos prekės apima, pavyzdžiui (toliau pateiktas neišsamus sąrašas), žaliavas, pagalbines ir pakavimo medžiagas, vartojimo prekes, kurą, atsargines dalis, sėklas ir pašarus, gyvūnus, smulkius inventoriaus reikmenis ir prekes, perkamas perparduoti.

Perkamos paslaugos apima, pavyzdžiui (toliau pateiktas neišsamus sąrašas), paslaugas, susijusias su elektros energija, šildymu, vandeniu, technine priežiūra, remontu, autoriniais atlyginimais, nuoma, draudimu, tyrimais (jei juos atlieka tretieji asmenys), darbu per įdarbinimo įmones, reklamos ir skatinamąja veikla, transportu, komunikacija, bankininkyste, taip pat teisines, apskaitos ir bet kokias kitas paslaugas, teikiamas trečiųjų asmenų ir pripažįstamas sąnaudomis per ataskaitinį laikotarpį.

Prie jų nepriskiriamas pagamintų prekių ir nebaigtos gaminti produkcijos kiekio didinimas, taip pat bet koks finansinis turtas ir ilgalaikis turtas. Darant išimtį, prie jų priskiriamas kitų klasių turtas, perklasifikuojant priskirtas prie kurių nors iš pirmiau išvardytų punktų.

Perkamų prekių ir paslaugų, kurias apima ši apibrėžtis, vertė nustatoma pagal tuo tikslu nustatytas taisykles apskaitos standartuose, kuriais remiantis pripažintas minėtas turtas ir sąnaudos.

2) Kintamasis 240102. Perparduoti skirtų prekių ir paslaugų pirkimai

Prekių ir paslaugų, perkamų perparduoti tokios pat būklės, pirkimai yra prekių pirkimai numatant jas perparduoti tretiesiems asmenims jų toliau neperdirbant. Tai apima ir paslaugas, kurias perka sąskaitas faktūras išrašančios paslaugų bendrovės, t. y. bendrovės, kurių apyvartą sudaro ne tik agentūros komisiniai už paslaugų sandorį (pavyzdžiui, nekilnojamojo turto agentų atveju), bet ir pati paslaugų sandorio suma, pavyzdžiui, kelionių agentams perkant transporto paslaugas.

Neįtraukiama prekių ir paslaugų, parduodamų tretiesiems asmenims už komisinį atlyginimą, vertė, nes pats komisinius gaunantis agentas tų prekių neperka ir neparduoda.

Prekių ir paslaugų, perkamų perparduoti tokios pat būklės, pirkimai įeina į „visus prekių ir paslaugų pirkimus“ ir naudojami apskaičiuojant kitus suvestinius duomenis ir balansus.

3) Kintamasis 240103. Paslaugų, kurias teikia laikinieji darbuotojai, sąnaudos

Šis kintamasis apima visas sąnaudas, statistinio vieneto pripažintas per ataskaitinį laikotarpį ir susijusias su paslaugomis, kurias jam teikia laikinojo įdarbinimo įmonės ir panašios organizacijos, siunčiančios darbuotojus ribotą laikotarpį dirbti klientų įmonėse, jais papildant arba laikinai pakeičiant kliento darbo jėgą, kai tie siunčiami asmenys yra laikinosios pagalbos paslaugų vieneto darbuotojai. Paslaugų, kurias teikia laikinieji darbuotojai, sąnaudos yra kintamojo „Visi prekių ir paslaugų pirkimai“ dalis.

Tačiau tos agentūros ir organizacijos pačios tiesiogiai neprižiūri savo darbuotojų, dirbančių klientų darbo vietose. Į šį kintamąjį įtraukiamos tik sąnaudos, patirtos dėl darbuotojų parūpinimo, kuris nėra susijęs su konkrečios pramonės paslaugos ar kitos, nepramoninės, paslaugos teikimu.

4) Kintamasis 240104. Ilgalaikės nuomos ir veiklos nuomos sąnaudos

Ilgalaikės nuomos sąnaudos apima visas statistinio vieneto per ataskaitinį laikotarpį pripažintas sąnaudas, susijusias su ilgalaikio turto nuoma. Į šį kintamąjį įtraukiami mokėjimai pagal veiklos nuomos sutartį dėl ilgalaikio turto.

Pagal šį kintamąjį nuoma klasifikuojama kaip veiklos nuoma, jeigu nėra iš esmės perleidžiama visa su nuomojamo turto nuosavybės teise susijusi rizika ir nauda.

5) Kintamasis 240105. Energinių produktų pirkimai

Visų energinių produktų pirkimai per ataskaitinį laikotarpį turėtų būti įtraukiami į šį kintamąjį tik tuo atveju, kai jie perkami tam, kad būtų naudojami kaip kuras. Neturėtų būti įtraukiami energiniai produktai, perkami kaip žaliava arba skirti perparduoti jų neperdirbant. Šio kintamojo dydis turėtų būti išreiškiamas tik verte.

6) Kintamasis 240106. Mokėjimai subrangovams

Vykdant veiklą pagal NACE B–E sekcijas, mokėjimai subrangovams yra atitinkamo vieneto mokėjimai tretiesiems asmenims už pramonines prekes ir paslaugas, suteiktas palaikant subrangos santykius, kurių apibrėžtis pateikta toliau.

Dvi įmones sieja subrangos santykiai, kai kartu tenkinamos abi toliau nurodytos A ir B sąlygos:

A. Kliento įmonė, taip pat vadinama pagrindiniu rangovu, dalyvauja kuriant produktą, bent iš dalies perduodama jo technines specifikacijas tiekėjo įmonei, taip pat vadinamai subrangovu, ir (arba) tiekia jam perdirbti skirtas žaliavas;

B. Kliento įmonė parduoda subrangos sutartyje numatytą produktą atskirai arba kaip sudėtingesnio produkto sudedamąją dalį ir prisiima atsakomybę už produktą jį pardavus.

Pastaba. Vien nurodyta produkto spalva, dydis ar katalogo numeris dar nėra techninė specifikacija. Vien tai, kad produktas specialiai gaminamas pagal užsakymą, dar nereiškia, kad atsiranda subrangos santykiai.

Rengiant NACE F sekcijos veiklos statistiką mokėjimai subrangovams yra atitinkamo vieneto mokėjimai tretiesiems asmenims už statybos darbus, atliktus palaikant subrangos santykius.

Dvi įmones sieja subrangos santykiai, kai kartu tenkinamos toliau nurodytos A, B, C ir D sąlygos:

A. Kliento įmonė sudaro su tiekėjo įmone (toliau – subrangovas) sutartį dėl atliktinų darbų ar teiktinų paslaugų, kurie yra konkrečiai įtraukti į statybos procesą;

B. Kliento įmonė yra atsakinga už galutinį statybos proceso produktą; ši atsakomybė apima ir tas proceso dalis, kurias atlieka subrangovai, o kai kuriais atvejais dalis atsakomybės gali tekti subrangovui;

C. Kliento įmonė pateikia subrangovui specifikacijas: pavyzdžiui, subrangovo atliekamas darbas ar teikiama paslauga turi atitikti konkretaus projekto tikslus, todėl tai negali būti standartizuotas arba kataloge numatytas darbas ar paslauga;

D. Sudaryta dvišalė sutartis nėra kitais atžvilgiais nustatyta kitu susijusio pobūdžio susitarimu, tokiu kaip bendrai pateiktas konkurso pasiūlymas, sudarytas konsorciumas, bendroji įmonė ar kt.

7) Kintamasis 240201. Prekių atsargų pokytis

Prekių atsargų pokytis yra skirtumas tarp ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir pradžioje statistinio vieneto pripažintų atsargų bendrosios vertės. Tų atsargų vertė yra ta vertė, kuria jos pripažintos finansinėse ataskaitose.

8) Kintamasis 240202. Pagamintų prekių ir nebaigtos gaminti produkcijos atsargų pokytis

Šis kintamasis apibrėžiamas kaip statistinio vieneto pagamintų, bet dar neparduotų gatavų arba tebegaminamų produktų atsargų vertės pokytis nuo pirmos iki paskutinės ataskaitinio laikotarpio dienos. Jis yra kintamojo „Prekių atsargų pokytis“ dalis.

Prie šių produktų priskiriama statistiniam vienetui priklausanti nebaigta gaminti produkcija, net jei tuos produktus tuo metu turi tretieji asmenys. Tačiau prie jų nepriskiriami statistinio vieneto turimi produktai, priklausantys tretiesiems asmenims.

Atsargų vertė nustatoma pagal gamybos sąnaudas prieš vertės koregavimus (pavyzdžiui, dėl nusidėvėjimo).

9) Kintamasis 240203. Perparduoti skirtų prekių atsargų pokytis

Perparduoti skirtų prekių atsargų pokytis yra skirtumas tarp atsargų, statistinio vieneto ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ir pradžioje pripažintų prekėmis, skirtomis perparduoti tretiesiems asmenims jų toliau neperdirbant, bendrosios vertės. Tų atsargų vertė yra ta vertė, kuria jos pripažintos finansinėse ataskaitose. Perparduoti skirtų prekių atsargų pokytis yra kintamojo „Prekių atsargų pokytis“ dalis.

10) Kintamasis 240301. Visi užsienio kontroliuojamų įmonių prekių ir paslaugų pirkimai

„Visi prekių ir paslaugų pirkimai“ apibrėžiami taip, kaip pagal kintamąjį 240101 E dalies 1 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

11) Kintamasis 240302. Užsienio kontroliuojamų įmonių prekių ir paslaugų, skirtų perparduoti, pirkimai

„Perparduoti skirtų prekių ir paslaugų pirkimai“ apibrėžiami taip, kaip pagal kintamąjį 240102 E dalies 2 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

F. PRODUKCIJA IR REZULTATAI

1) Kintamasis 140101. Produkcija (apimtis)

Produkcija trumpojo laikotarpio verslo statistikoje reikalinga indekso formos. Produkcijos apimties indeksas yra ekonominės raidos pamatinis rodiklis, naudojamas visų pirma siekiant anksti nustatyti esminius ekonominės raidos pokyčius. Jis turėtų būti pateikiamas kaip Laspeireso tipo indeksas, palyginant esamą produkcijos apimtį su atitinkama bazinio laikotarpio produkcijos apimtimi.

Teorinis produkcijos apimties indekso tikslas yra toks:

— pagal verslo ciklo statistiką turėtų būti vertinama nuosava produkcija. Terminai „produkcija“ ar „veiklos rezultatai“ verslo ciklo statistikoje neapima iš kitų vienetų gautų įnašų;

— todėl produkcijos apimties indekso tikslas yra trumpais ir reguliariais intervalais vertinti pridėtinės vertės dydžio pokyčius;

— vertinami pridėtinės vertės dydžio pokyčiai apskritai turėtų būti apytikriai nustatomi pagal pridėtinę vertę, apskaičiuojamą pagal „pridėtinės vertės“ sampratas nacionalinėse sąskaitose.

Produkcijos apimties indekso apskaičiavimo principai:

— indeksui sudaryti pagal jo teorinį tikslą reikalingi duomenys paprastai negaunami kas mėnesį;

— todėl pridėtinė vertė bazinėmis kainomis apskaičiuojama tik baziniam laikotarpiui, ypač siekiant atnaujinti svorinius koeficientus. Jeigu pridėtinė vertė bazinėmis kainomis nėra žinoma, kaip pakaitinį dydį galima naudoti bendrąją pridėtinę vertę faktorine kaina;

— pridėtinė vertė tolesniais mėnesiais per bazinį laikotarpį nustatoma naudojant tinkamas pakaitines vertes.

Pakaitinių verčių apskaičiavimas tolesniam naudojimui. Toliau rengiant indeksus tinkamos pakaitinės vertės yra:

— toliau naudojamos bendrosios produkcijos vertės (defliuotos),

— toliau naudojamos produkcijos apimtys,

— toliau naudojama apyvarta (defliuota),

— toliau naudojamos darbo sąnaudos,

— toliau naudojamos žaliavų sąnaudos,

— toliau naudojamos energijos sąnaudos.

Šių pakaitinių dydžių koreliacija su pridėtinės vertės kaita gali skirtis priklausomai nuo atitinkamos rinkos veiklos. Kiekvienai rinkos veiklai reikėtų pasirinkti pakaitinį rodiklį, kurio koreliacija būtų didelė.

Ryšiai su nacionalinėmis sąskaitomis:

— įprasta „produkcijos indekso“, kaip „pridėtinės vertės raidos“, samprata prieštarauja produkcijos apibrėžčiai pagal nacionalines sąskaitas ar verslo struktūros statistiką;

— pagal nacionalines sąskaitas produkcijos indeksas reiškia „pridėtinės vertės“, nustatytos palyginamosiomis kainomis, kaitą, o pridėtinė vertė iš esmės yra produkcija, atėmus tarpinį vartojimą bazinėmis kainomis.

2) Kintamasis 140201. Pardavimo apimtis

Pardavimo apimtis parodo grynosios apyvartos vertę palyginamosiomis kainomis, todėl ji iš esmės yra kiekio indeksas. Ji gali būti apskaičiuojama kaip grynoji apyvarta einamosiomis kainomis, defliuota taikant tinkamą kainų rodiklį, arba kaip tiesiogiai pagal parduotų prekių kiekį nustatomas kiekio indeksas.

3) Kintamasis 140301. Grynoji apyvarta

Visų rūšių veiklos, išskyrus NACE 64, 65 ir kai kurias NACE 66 veiklos rūšis, grynoji apyvarta susideda iš visų pajamų, gautų per ataskaitinį laikotarpį vykdant įprastinę statistinio vieneto veiklą, ir pateikiama atėmus visus statistinio vieneto taikytus kainų sumažinimus, nuolaidas ir lengvatas.

Pajamos apibrėžiamos kaip ekonominės naudos padidėjimas per ataskaitinį laikotarpį: tai yra gaunamos įplaukos ar turto padidėjimas arba įsipareigojimų sumažėjimas, dėl kurių padidėja nuosavas kapitalas, išskyrus atvejus, kai nuosavas kapitalas didinamas savininkų įnašais.

Minėtos įplaukos gaunamos pagal sutartis su klientais ir susidaro statistiniam vienetui vykdant tose sutartyse numatytas jų vykdymo prievoles. Paprastai prievolės vykdymas yra prekių pardavimas (perleidimas) arba paslaugų suteikimas, tačiau bendrosios įplaukos gali apimti ir pajamas, gautas kaip pelnas kitiems naudojantis to statistinio vieneto turtu.

Į grynąją apyvartą neįeina:

— visi su pajamomis tiesiogiai susiję mokesčiai, muitai ar rinkliavos;

— bet kokios sumos, surinktos bet kokio subjekto vardu, jeigu statistinis vienetas, palaikydamas santykius su tuo subjektu, veikia kaip tarpininkas;

— visos pajamos, kurios gautos ne vykdant įprastinę statistinio vieneto veiklą. Šių rūšių pajamos paprastai klasifikuojamos kaip „kitos (veiklos) pajamos“, „finansinės pajamos“, „ypatingosios pajamos“ ar pagal kitą panašią kategoriją, priklausomai nuo atitinkamų bendrųjų apskaitos standartų, kuriais remiantis rengiamos finansinės ataskaitos.

Trumpesnio nei metų laikotarpio statistikoje gali būti neįmanoma atsižvelgti į tokius aspektus kaip metiniai kainų sumažinimai, subsidijos, lengvatos ir nuolaidos.

NACE K6411, K6419 ir K649 veiklos grynoji apyvarta apibrėžiama kaip produkcijos vertė atėmus subsidijas ar valstybės dotacijas.

NACE K642 ir K643 veiklos grynąją apyvartą galima apytikriai nustatyti pagal bendrąsias veiklos sąnaudas, jei grynoji apyvarta nepateikiama finansinėse ataskaitose.

NACE K6511, K6512 ir K652 veiklos grynoji apyvarta apibrėžiama kaip bendros uždirbtos įmokos.

NACE K653 veiklos grynoji apyvarta apibrėžiama kaip visos pensijų įmokos.

NACE K66 veiklos, kurios grynoji apyvarta nepateikiama finansinėse ataskaitose, grynoji apyvarta apibrėžiama kaip produkcijos vertė atėmus subsidijas ar valstybės dotacijas. NACE K66 veiklai, kurios grynoji apyvarta pateikiama finansinėse ataskaitose, taikoma įprastinė grynosios apyvartos apibrėžtis.

4) Kintamasis 140302. Grynoji apyvarta šalies rinkoje

5) Kintamasis 140303. Grynoji apyvarta užsienio rinkoje

6) Kintamasis 140304. Grynoji apyvarta užsienio rinkoje (euro zonoje)

7) Kintamasis 140305. Grynoji apyvarta užsienio rinkoje (ne euro zonoje)

Nustatant grynosios apyvartos šalies ir užsienio rinkose indeksus, grynoji apyvarta turi būti išskaidoma pagal pirmąją produkto paskirties vietą, remiantis nuosavybės teisės pasikeitimu (nepriklausomai nuo to, ar taip pat vykdomas atitinkamas fizinis prekių perkėlimas per valstybių sienas, ar ne). Paskirties vieta nustatoma pagal prekes ir paslaugas nupirkusio trečiojo asmens rezidavimo vietą.

8) Kintamasis 250101. Grynoji apyvarta

Ta pati apibrėžtis kaip kintamojo 140301 (F dalies 3 punktas).

9) Kintamasis 250102. Žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir pramonės veiklos grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš NACE A–F sekcijoms priskirtos veiklos.

Į ją neįeina grynoji apyvarta, susidaranti perparduodant prekes ir paslaugas, pirktas perparduoti tokios pat būklės.

10) Kintamasis 250103. Pramonės veiklos grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš NACE B–F sekcijoms priskirtos veiklos.

Į ją įeina grynoji apyvarta, susidaranti parduodant prekes ir paslaugas, dėl kurių buvo palaikomi subrangos santykiai.

Į ją neįeina grynoji apyvarta, susidaranti perparduodant prekes ir paslaugas, pirktas perparduoti tokios pat būklės.

11) Kintamasis 250104. Pramonės veiklos, išskyrus statybą, grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš NACE B–E sekcijoms priskirtos veiklos.

Į ją įeina grynoji apyvarta, susidaranti parduodant prekes ir paslaugas, dėl kurių buvo palaikomi subrangos santykiai.

Į ją neįeina grynoji apyvarta, susidaranti perparduodant prekes ir paslaugas, pirktas perparduoti tokios pat būklės.

12) Kintamasis 250105. Statybų grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš NACE F sekcijai priskirtos veiklos.

Į ją įeina grynoji apyvarta, susidaranti parduodant prekes ir paslaugas, dėl kurių buvo palaikomi subrangos santykiai.

Į ją neįeina grynoji apyvarta, susidaranti perparduodant prekes ir paslaugas, pirktas perparduoti tokios pat būklės.

13) Kintamasis 250106. Paslaugų veiklos grynoji apyvarta

Pajamos iš visų suteiktų paslaugų (banko ir draudimo paslaugų, verslo ir asmeninių paslaugų).

Šis kintamasis apima paslaugų teikimo veiklos, vykdomos kaip pagrindinė ar nepagrindinė veikla, grynąją apyvartą; kai kurią paslaugų teikimo veiklą gali vykdyti pramoniniai vienetai. Ši veikla priskiriama NACE H–N ir P–S sekcijoms, taip pat NACE G sekcijos 45.2 ir 45.4 (techninės priežiūros ir remonto) grupėms.

14) Kintamasis 250107. Prekybos (pirkimo ir perpardavimo) ir tarpininkavimo veiklos grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš atitinkamo vieneto vykdomos prekybos (pirkimo ir perpardavimo) veiklos ir tarpininkavimo veiklos. Ji apima prekių, kurias tas vienetas pirko savo vardu ir savo sąskaita ir perpardavė tokios pat būklės arba jas paženklinęs etiketėmis, supakavęs ir įvyniojęs taip, kaip įprasta paskirstomosios prekybos įmonėse, pardavimą, taip pat bet kokių komisinių gavimą perkant ir parduodant trečiųjų asmenų vardu ir jų naudai, ir kitą panašią veiklą.

Perpardavimą galima skirstyti į:

— perpardavimą kitiems prekiautojams, profesionaliems naudotojams ir kt. (didmeninė prekyba);

— perpardavimą namų ūkiams ar smulkiems vartotojams (mažmeninė prekyba).

Šios veiklos rūšys priskiriamos NACE G sekcijai (išskyrus 45.2 ir 45.4 grupes dėl techninės priežiūros ir remonto).

15) Kintamasis 250108. Pastatų statybos grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš NACE F41 skyriui priskirtos veiklos.

Į ją įeina grynoji apyvarta, susidaranti parduodant prekes ir paslaugas, dėl kurių buvo palaikomi subrangos santykiai.

Į ją neįeina grynoji apyvarta, susidaranti perparduodant prekes ir paslaugas, pirktas perparduoti tokios pat būklės.

16) Kintamasis 250109. Civilinės inžinerijos veiklos grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš NACE F42 skyriui priskirtos veiklos.

Į ją įeina grynoji apyvarta, susidaranti parduodant prekes ir paslaugas, dėl kurių buvo palaikomi subrangos santykiai.

Į ją neįeina grynoji apyvarta, susidaranti perparduodant prekes ir paslaugas, pirktas perparduoti tokios pat būklės.

17) Kintamasis 250110. Pagrindinės veiklos (NACE 3 skaitmenų lygmeniu) grynoji apyvarta

Grynosios apyvartos dalis, gaunama iš pagrindinės atitinkamo vieneto veiklos. Vieneto pagrindinė veikla nustatoma pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 696/93 nustatytas taisykles.

Į ją įeina grynoji apyvarta, susidaranti parduodant prekes ir paslaugas, dėl kurių buvo palaikomi subrangos santykiai.

Į ją neįeina grynoji apyvarta, susidaranti perparduodant prekes ir paslaugas, pirktas perparduoti tokios pat būklės.

18) Kintamasis 250111. Subrangos veiklos grynoji apyvarta

NACE F sekcijos veiklos statistikoje subrangos veiklos grynoji apyvarta yra atitinkamo vieneto pagal subrangos santykius trečiajam asmeniui atliktų statybos darbų grynoji apyvarta.

Dvi įmones sieja subrangos santykiai, kai kartu tenkinamos toliau nurodytos A, B, C ir D sąlygos:

A. Kliento įmonė sudaro su tiekėjo įmone (toliau – subrangovas) sutartį dėl atliktinų darbų ar teiktinų paslaugų, kurie yra konkrečiai įtraukti į statybos procesą;

B. Kliento įmonė yra atsakinga už galutinį statybos proceso produktą; ši atsakomybė apima ir tas proceso dalis, kurias atlieka subrangovai, o kai kuriais atvejais dalis atsakomybės gali tekti subrangovui;

C. Kliento įmonė pateikia subrangovui specifikacijas: pavyzdžiui, subrangovo atliekamas darbas ar teikiama paslauga turi atitikti konkretaus projekto tikslus, todėl tai negali būti standartizuotas arba kataloge numatytas darbas ar paslauga;

D. Sudaryta dvišalė sutartis nėra kitais atžvilgiais nustatyta kitu susijusio pobūdžio susitarimu, tokiu kaip bendrai pateiktas konkurso pasiūlymas, sudarytas konsorciumas, bendroji įmonė ar kt.

19) Kintamasis 250112. Grynoji apyvarta pagal kliento rezidavimo vietą

„Grynoji apyvarta“ yra grynoji apyvarta, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 140301 (F dalies 3 punktas). Rezidavimo vietos samprata yra tokia kaip Reglamente (ES) Nr. 549/2013.

20) Kintamasis 250113. Grynoji apyvarta pagal produktus

„Grynoji apyvarta“ yra grynoji apyvarta, kaip apibrėžta pagal kintamąjį 140301 (F dalies 3 punktas). Suskirstymas pagal produktus yra pagrįstas CPA klasifikatoriumi.

21) Kintamasis 250201. Bendroji marža, gauta iš prekių perpardavimo

Ji atitinka prekių pirkimo ir perpardavimo, toliau jų neperdirbant, veiklos grąžą. Ji apskaičiuojama remiantis grynąja apyvarta, susijusia su pirkimo ir perpardavimo veikla neatliekant tolesnio perdirbimo, visu pirkimu perpardavimo tikslais, taip pat pirktų prekių ir paslaugų, skirtų perparduoti, atsargų pokyčiais.

Į bendrąją maržą, gautą iš prekių perpardavimo, įtraukiamas prekių ir paslaugų pardavimas, pirkimas ir atsargų pokyčiai, susiję su prekėmis ir paslaugomis, kurios perkamos siekiant suteikti jas tretiesiems asmenims tokios pat būklės.

Tai taip pat vadinama bendrąja prekybos marža.

22) Kintamasis 250301. Produkcijos vertė

Produkcijos vertė yra visos statistinio vieneto produkcijos, sukurtos per ataskaitinį laikotarpį, vertė.

Visos veiklos, išskyrus NACE 64, 65 ir 66 veiklos rūšis, produkcijos vertė yra šių dalykų suma:

+ grynoji apyvarta,

± pagamintų prekių ir nebaigtos gaminti produkcijos atsargų pokytis,

± perparduoti skirtų prekių atsargų pokytis,

+ pajamos iš subsidijų, susijusių su produktais ar apyvarta, ir

+ kapitalizuota produkcija,

– pirktos perparduoti skirtos prekės ir paslaugos.

Pajamos iš subsidijų, susijusių su produktais ar apyvarta, yra bet kokios pajamos, gautos iš valstybės paramos, suteiktos tam statistiniam vienetui ir jo atitinkamai pripažintos per ataskaitinį laikotarpį.

Kapitalizuota produkcija yra bendras viso savo sukurto ilgalaikio turto padidėjimas, statistinio vieneto atitinkamai pripažintas per ataskaitinį laikotarpį.

NACE K6411 veiklos produkcijos vertė nustatoma kaip kitos administracinės sąnaudos (išskyrus personalo sąnaudas) plius mokesčių už paslaugas ir komisinių sąnaudos, plius personalo sąnaudos, plius materialiojo ir nematerialiojo ilgalaikio turto nusidėvėjimas.

NACE K6419 ir K649 veiklos produkcijos vertė nustatoma kaip gautinos palūkanos ir panašios pajamos minus mokėtinos palūkanos ir panašūs mokėjimai, plius gautini komisiniai, plius pajamos iš akcijų ir kitų kintamo pelningumo vertybinių popierių, plius grynasis pelnas ar grynasis nuostolis iš finansinių operacijų, plius pajamos iš subsidijų, susijusių su produktais ar apyvarta. Kai kurių K6499 veiklos rūšių produkcijos vertė yra grynoji apyvarta plius subsidijos ar valstybės dotacijos, arba ją galima apytikriai nustatyti pagal bendrąsias veiklos sąnaudas, jei grynoji apyvarta nepateikiama finansinėse ataskaitose.

NACE K642 ir K643 veiklos produkcijos vertė yra grynoji apyvarta plius subsidijos ar valstybės dotacijos, arba ją galima apytikriai nustatyti pagal bendrąsias veiklos sąnaudas, jei grynoji apyvarta nepateikiama finansinėse ataskaitose.

NACE K6511 veiklos produkcijos vertė apibrėžiama kaip bendros uždirbtos įmokos plius

investicinės pajamos, minus pajamos iš dalyvavimo kitų įmonių kapitale, minus investicijų vertės patikslinimai, plius perdraudikų investicinės pajamos iš jiems priklausančios bendrų įmonės techninių atidėjinių dalies, plius nerealizuotas pelnas iš investicijų, plius kitos techninės pajamos be perdraudimo, minus sumokėtos išmokos, plius arba minus išmokų atidėjinių pokytis (padidėjimą reikia atimti, o sumažėjimą pridėti), plius arba minus kitų techninių atidėjinių be perdraudimo pokyčiai (sąnaudas reikia atimti, o pajamas reikėtų pridėti), plius arba minus (jeigu yra) kitų techninių atidėjinių pokyčiai, perdraudikų dalis (sąnaudas reikia atimti, o pajamas pridėti), plius arba minus (jeigu yra) būsimų asignavimų fondo pokytis (sąnaudas reikėtų atimti, o pajamas pridėti), minus draudimo įmokų priemokos ir grąžinimai be perdraudimo, minus investicijų realizavimo nuostolis, minus nerealizuotas nuostolis iš investicijų, plius kitos pajamos.

NACE K6512 ir K652 veiklos produkcijos vertė apibrėžiama kaip bendros uždirbtos įmokos plius investicinės pajamos, minus pajamos iš dalyvavimo kitų įmonių kapitale, minus investicijų vertės patikslinimai, plius perdraudikų investicinės pajamos iš jiems priklausančios bendrų įmonės techninių atidėjinių dalies, plius kitos techninės pajamos be perdraudimo, plius kitos pajamos, minus sumokėtos išmokos, plius arba minus išmokų atidėjinių pokytis (padidėjimą reikia atimti, o sumažėjimą pridėti), minus investicijų realizavimo nuostolis, minus draudimo įmokų priemokos ir grąžinimai (grynoji suma), plius arba minus nuostolių svyravimo išlyginimo techniniai atidėjiniai (sąnaudas reikėtų atimti, o pajamas reikia pridėti), plius arba minus kitų techninių atidėjinių pokyčiai, nepateikti kitose pozicijose (sąnaudas reikėtų atimti, o pajamas pridėti).

NACE K653 veiklos produkcijos vertė apibrėžiama kaip grynoji apyvarta minus mokėtinos draudimo įmokos, plius investicinės pajamos, plius kitos pajamos, plius gautinos draudimo išmokos, minus bendros išlaidos pensijoms, minus grynasis techninių atidėjinių pokytis (techninių atidėjinių padidėjimai atimami iš produkcijos vertės, o sumažėjimai pridedami). Alternatyviai produkcijos vertė gali būti apskaičiuojama kaip sąnaudų suma.

NACE K66 veiklos, kurios grynoji apyvarta neįtraukiama į finansines ataskaitas, produkcijos vertė nustatoma kaip gautinos palūkanos ir panašios pajamos minus mokėtinos palūkanos ir panašūs mokėjimai, plius gautini komisiniai, plius pajamos iš akcijų ir kitų kintamo pelningumo vertybinių popierių, plius grynasis pelnas ar grynasis nuostolis iš finansinių operacijų, plius pajamos iš subsidijų, susijusių su produktais ar apyvarta.

NACE K66 veiklos, kurios grynoji apyvarta pateikiama finansinėse ataskaitose, produkcijos vertė apibrėžiama kaip grynoji apyvarta plius kapitalizuota produkcija, plius pajamos iš subsidijų, susijusių su produktais ar apyvarta.

23) Kintamasis 250401. Pridėtinė vertė

Pridėtinė vertė yra sudėtinis rodiklis, parodantis grynąsias veiklos pajamas, pakoreguotas dėl nusidėvėjimo, amortizacijos ir išmokų darbuotojams, kai visi šie komponentai yra statistinio vieneto atitinkamai pripažinti per ataskaitinį laikotarpį. Šio rodiklio vertė gaunama pagal tokią formulę:

+ grynoji apyvarta,

+ pajamos iš subsidijų, susijusių su produktais ar apyvarta,

+ kapitalizuota produkcija,

± prekių atsargų pokytis,

– visi prekių ir paslaugų pirkimai.

24) Kintamasis 250501. Bendrasis likutinis perteklius

Bendrasis likutinis perteklius – pajamų perteklius, susidaręs vykdant veiklą, po darbo faktoriaus sąnaudų apmokėjimo.

Jis gali būti apskaičiuojamas iš pridėtinės vertės atimant išmokų darbuotojams sąnaudas. Tai atitinkamo vieneto turimas likutis, iš kurio jis gali atlyginti nuosavų lėšų teikėjams ir atsiskaityti su skolintojais, sumokėti mokesčius ir, galiausiai, finansuoti visas savo investicijas arba jų dalį.

25) Kintamasis 250601. Užsienio kontroliuojamų įmonių grynoji apyvarta

„Grynoji apyvarta“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 140301 F dalies 3 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

26) Kintamasis 250701. Užsienio kontroliuojamų įmonių produkcijos vertė

„Produkcijos vertė“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 250301 F dalies 22 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

27) Kintamasis 250801. Užsienio kontroliuojamų įmonių pridėtinė vertė

„Pridėtinė vertė“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 250401 F dalies 23 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

28) Kintamasis 250901. Užsienyje kontroliuojančiųjų įmonių („galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto“ sąvoka) ir su jomis susijusių šalies įmonių grynoji apyvarta

„Grynoji apyvarta“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 140301 F dalies 3 punkte, o „Užsienyje kontroliuojančiosios įmonės („galutinio kontroliuojančio institucinio vieneto“ sąvoka) ir su jomis susijusios šalies įmonės“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 210401 A dalies 14 punkte.

29) Kintamasis 440101. Įmonių užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai, grynoji apyvarta

„Grynoji apyvarta“ apibrėžiama taip, kaip pagal kintamąjį 140301 F dalies 3 punkte, o „Įmonės užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 410101 A dalies 25 punkte.

30) Kintamasis 251001. Parduota produkcija

Parduota produkcija apibrėžiama kaip produkcija, bet kuriuo metu pagaminta kiekvienos šalies ekonominėje teritorijoje ir parduota (išrašant sąskaitas faktūras) per ataskaitinį laikotarpį. Produkcija gali būti pagaminta vykdant pagrindinę arba nepagrindinę įmonės veiklą. Ji apima ir produkciją, parduotą (išrašant sąskaitas faktūras) tarp tos pačios įmonės atskirų veiklos rūšių vienetų.

31) Kintamasis 251002. Produkcija vykdant subrangos operacijas

Tai yra kiekvienos šalies ekonominėje teritorijoje subrangovo pagaminta produkcija, kuri per ataskaitinį laikotarpį parduota (išrašant sąskaitas faktūras) pagrindiniam subjektui pagal CPA gairėse nustatytas subrangos operacijų sąlygas. Produkcija gali būti pagaminta vykdant pagrindinę arba nepagrindinę įmonės veiklą.

32) Kintamasis 251003. Faktinė produkcija

Faktinė produkcija yra bet kokia produkcija, per ataskaitinį laikotarpį pagaminta kiekvienos šalies ekonominėje teritorijoje, kuri panaudojama kitų produktų gamybai. Ji apima tuos produktus, kurie pačiame atitinkamos veiklos rūšies vienete arba kitos veiklos rūšies vienete, priklausančiame tai pačiai įmonei, yra:

— skirti parduoti,

— perdirbami į kitą produktą,

— integruojami į kito produkto sudėtį arba

— įtraukiami į atsargas.

G. INVESTICIJOS

1) Kintamasis 260101. Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą

Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą apima visus ilgalaikio materialiojo turto padidinimus, statistinio vieneto pripažįstamus per ataskaitinį laikotarpį, išskyrus bet kokius turto padidinimus dėl perkainojimo ar pirmiau pripažintų nuvertėjimo nuostolių panaikinimo ir dėl kito ilgalaikio materialiojo turto perklasifikavimų (perdavimų).

Tokie turto padidinimai, be kita ko, apima turto įsigijimą, finansinę nuomą, pagerinimą, pakeitimą, renovaciją, statybą, savarankišką statybą ir bet kokias kapitalizuotas sąnaudas, kaip leidžiama pagal taikomus apskaitos standartus, kuriuose nustatyti pripažinimo ir įvertinimo kriterijai.

2) Kintamasis 260102. Bendrosios investicijos į žemę

Bendrosios investicijos į žemę apima visus žemės ir žemės gelmių išteklių, miškų ir vidaus vandenų, išteklių žvalgymui ir vertinimui skirto materialiojo turto, kasybos, naftos ir dujų turto ir kito panašaus turto padidinimus, statistinio vieneto pripažįstamus per ataskaitinį laikotarpį. Bendrosios investicijos į žemę yra kintamojo „Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą“ dalis.

3) Kintamasis 260103. Bendrosios investicijos į esamų pastatų įsigijimą

Bendrosios investicijos į esamų pastatų įsigijimą apima visus jau naudojamų (t. y. nenaujų) pastatų ir panašių statinių papildymus arba įsigijimus jų įsigijimo momentu, statistinio vieneto pripažįstamus per ataskaitinį laikotarpį.

Bendrosios investicijos į esamų pastatų įsigijimą yra kintamojo „Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą“ dalis.

4) Kintamasis 260104. Bendrosios investicijos į pastatų statybą ir gerinimą

Bendrosios investicijos į pastatų statybą ir gerinimą apima visus:

— (savarankiškai statomus) naujų pastatų priestatus savoms reikmėms,

— naujų pastatų įsigijimus (paprastai pagal statybos sutartį, pagal kurią naudos gavėjas yra duomenis teikiantis statistinis vienetas),

— esamų pastatų kapitalizuotus priestatus, pakeitimus, pagerinimus ir renovacijas (jeigu papildoma su jais susijusi ekonominė nauda tikriausiai atiteks atitinkamam statistiniam vienetui), statistinio vieneto pripažįstamus per ataskaitinį laikotarpį.

Bendrosios investicijos į pastatų statybą ir gerinimą yra kintamojo „Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą“ dalis.

5) Kintamasis 260105. Bendrosios investicijos į mašinas ir įrenginius

Bendrosios investicijos į mašinas ir įrenginius apima visus mašinų, transporto priemonių, tvirtinimo ir jungimo įtaisų, raštinės įrangos, kompiuterių, ryšių ir tinklų įrangos ir kitų panašių įrenginių papildymus, statistinio vieneto pripažįstamus per ataskaitinį laikotarpį.

Bendrosios investicijos į mašinas ir įrenginius yra kintamojo „Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą“ dalis.

6) Kintamasis 260106. Bendrosios investicijos į ilgalaikį nematerialųjį turtą, išskyrus prestižą

Bendrosios investicijos į ilgalaikį nematerialųjį turtą, išskyrus prestižą, apima visus ilgalaikio nematerialiojo turto padidinimus, statistinio vieneto pripažįstamus per ataskaitinį laikotarpį, išskyrus prestižą.

Tokie turto padidinimai, be kita ko, apima turto įsigijimą, finansinę nuomą, pagerinimą, papildymą, pakeitimą, renovaciją, statybą, savarankišką statybą ir bet kokias kapitalizuotas sąnaudas, kaip leidžiama pagal taikomus apskaitos standartus, kuriuose nustatyti pripažinimo ir įvertinimo kriterijai ir kuriuose taip pat apibrėžtas terminas „prestižas“.

7) Kintamasis 260107. Investicijos į programinės įrangos pirkimą

Investicijos į programinės įrangos pirkimą pripažįstamos nematerialiuoju turtu tik tada, kai yra tikėtina, kad būsimą su tuo turtu siejamą ekonominę naudą gaus atitinkama įmonė, ir kai galima patikimai įvertinti to turto savikainą. Jei programinės įrangos pirkimas neatitinka šių sąlygų, jis pripažįstamas sąnaudomis tuo metu, kai tos sąnaudos patiriamos, ir įtraukiamas į „visų prekių ir paslaugų pirkimų“ vertę.

Investiciją į programinės įrangos pirkimą sudaro jos pirkimo kaina, įskaitant bet kokius importo muitus ir negrąžinamus pirkimo mokesčius, ir bet kokios išlaidos, tiesiogiai priskirtinos tos programinės įrangos paruošimui naudoti pagal numatomą jos paskirtį. Tiesiogiai priskirtinos išlaidos apima, pavyzdžiui, mokėjimus specialistams už įrangos įdiegimą. Skaičiuojant kainą atimamos bet kokios prekybos nuolaidos ir lengvatos.

8) Kintamasis 260108. Materialių investicijų pardavimo pajamos

Materialių investicijų pardavimo pajamos apima esamų materialiųjų gamybos priemonių, parduodamų tretiesiems asmenims, vertę. Parduodamos materialiosios gamybos priemonės įvertinamos ne balansine verte, o faktiškai gauta kaina (be PVM), atskaičius visas pardavėjo dėl nuosavybės teisės perdavimo patirtas išlaidas. Neįtraukiami vertės koregavimai ir kitoks materialiųjų gamybos priemonių perleidimas, kuris nėra pardavimas.

9) Kintamasis 260201. Užsienio kontroliuojamų įmonių bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą

„Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 260101 G dalies 1 punkte, o „Užsienio kontroliuojamos įmonės“ – taip, kaip pagal kintamąjį 210301 A dalies 13 punkte.

10) Kintamasis 430101. Įmonių užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai, bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą

„Bendrosios investicijos į ilgalaikį materialųjį turtą“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 260101 G dalies 1 punkte, o „Įmonės užsienyje, kurių galutinę kontrolę vykdo duomenis teikiančios šalies instituciniai vienetai“ apibrėžiamos taip, kaip pagal kintamąjį 410101 A dalies 25 punkte.

H. NEKILNOJAMASIS TURTAS

1) Kintamasis 150101. Statybos leidimai. Būstų skaičius

Statybos leidimas – tai leidimas pradėti dirbti vykdant statybos projektą. Tokio leidimo gavimas yra paskutinis planavimo ir statybos leidimų gavimo iš valdžios institucijų etapas prieš pradedant darbus. Duomenų apie naujus statybos projektus šaltinius galima papildyti kita informacija, pavyzdžiui, apie suteiktus detalių planų rengimo leidimus ir statybų pradžią.

Šie statybos leidimai turėtų suteikti patikimų žinių apie statybos pramonės darbų dydį artimiausioje ateityje, nors tai gali būti neįmanoma tada, kai didele dalimi leidimų nepasinaudojama arba praeina daug laiko nuo leidimų išdavimo iki statybos pradžios.

Reglamente (ES) 2019/2152 reikalaujama pateikti duomenis tik apie naujus pastatus ir negyvenamųjų pastatų pavertimą gyvenamaisiais pastatais, nors statybos leidimai gali būti išduodami ir kitokioms statyboms bei darbams.

Pastatai smulkiau skirstomi į gyvenamuosius ir negyvenamuosius pastatus.

Gyvenamieji pastatai yra tokie statiniai, kurių ne mažiau kaip pusė naudojama pagal gyvenamąją paskirtį. Jeigu pagal gyvenamąją paskirtį naudojama mažiau nei pusė viso naudingojo ploto pastate, tas pastatas priskiriamas prie negyvenamųjų pastatų, kaip tinka pagal jo funkcinį projektą.

Šio kintamojo (būstų statybos leidimų skaičiaus) paskirtis – parodyti būsimą statybos veiklos raidą pagal vienetų skaičių.

Šį kintamąjį sudaro būstų skaičius naujuose gyvenamuosiuose pastatuose, kurių statybos leidimai yra išduoti (įskaitant vieno būsto gyvenamuosius pastatus ir gyvenamuosius pastatus su dviem ir daugiau būstų). Būstas – tai kambarys arba kambarių grupė su priedais, įrengti ilgalaikiam naudojimui skirtame pastate arba struktūriškai atskiroje jo dalyje, kurie yra pastatyti, perstatyti, rekonstruoti ir panašiai sutvarkyti pritaikant juos privačiam gyvenimui. Būstas turėtų turėti atskirą išėjimą į gatvę (tiesiai iš būsto arba per sodą ar sklypą) arba į pastato bendrąsias patalpas (laiptinę, koridorių, galeriją ar kt.). Atskirti gyvenamieji kambariai, aiškiai skirti naudoti kaip būsto dalis, turėtų būti laikomi būsto dalimi. Taigi, būstą gali sudaryti tame pačiame atitvertame plote esantys atskiri pastatai, jeigu jie skirti to paties privataus namų ūkio gyvenimui.

Šioje statistikoje būstais nelaikomi esamų gyvenamųjų pastatų priestatai, kuriems nereikia statybos leidimo.

2) Kintamasis 150102. Statybos leidimai. Plotas kvadratiniais metrais (arba naudingasis plotas, arba alternatyvus dydžio matas)

„Statybos leidimai“ apibrėžiami taip, kaip pagal kintamąjį 150101 (H dalies 1 punktas). Šio kintamojo (statybos leidimai pagal pastatų naudingąjį plotą) paskirtis – parodyti būsimą statybos veiklos raidą pagal jos apimtį.

Šis kintamasis rengiamas pagal naujų gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų, kuriems išduoti leidimai, naudingąjį plotą kvadratiniais metrais. Pastato naudingasis plotas matuojamas jo išorinių sienų perimetro viduje ir neapima:

— pastato konstrukcijų zonų (pvz., zonų, kuriose yra skiriamieji komponentai, atramos, kolonos, stulpai, šachtos, kaminai),

— funkcinių pagalbinės paskirties zonų (pvz., zonų, kuriose yra šildymo ir oro kondicionavimo ar elektros energijos gamybos įrenginiai),

— praeigų (pvz., laiptinių, liftų, eskalatorių).

Viso pastato naudingojo ploto dalis, naudojama pagal gyvenamąją paskirtį, apima plotą, skirtą virtuvėms, svetainėms, miegamiesiems ir pagalbinėms patalpoms, rūsiams ir bendro naudojimo patalpoms būstuose.

Jeigu informacijos apie naudingąjį plotą neįmanoma tiesiogiai gauti iš surinktų duomenų, naudingąjį plotą galima įvertinti remiantis prieinamais duomenų šaltiniais.

(1) 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

(2) 1993 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 696/93 dėl statistinių vienetų gamybos sistemai stebėti ir analizuoti Bendrijoje (OL L 76, 1993 3 30, p. 1).