Oficialusis leidinys L 159 , 25/06/1999 p. 0001 - 0013



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/1999 1999 m. birželio 21 d. nustatantis galutinį antidempingo muitą magnio oksido, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pateiktą pasiūlymą ir pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Galiojančios priemonės (1) 1993 m. birželio mėnesį Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1473/93 [2] buvo nustatytos galutinio antidempingo priemonės šarminio kalcinuoto magnio oksido (toliau — ŠKM), kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui. Šios priemonės buvo taikomos kintamojo muito forma, t. y. muitas buvo taikomas tokiam importui, kurio kaina žemesnė už mažiausią importo kainą, nurodytą tame peržiūrimame reglamente. Mažiausia importo kaina buvo nustatyta apskaičiuotos normaliosios vertės pagrindu. 2. Prašymas dėl peržiūros (2) Paskelbus pranešimą apie galiojančių antidempingo priemonių, taikomų ŠKM, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika [3], importui, 1998 m. kovo mėnesį Komisijai buvo įteiktas prašymas dėl šių priemonių peržiūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau — Pagrindinio reglamento) 11 straipsnio 2 dalį. (3) Prašymą Bendrijos gamintojų vardu įteikė Eurometaux (Europos metalų gamintojų asociacija), kurios bendra aptariamo produkto gamybos apimtis sudaro 100 % viso Bendrijoje pagaminamo produkto. (4) Prašymas buvo motyvuojamas tuo, kad pasibaigus priemonių taikymui, pasikartos dempingas ir Bendrijos pramonei bus padaryta žala. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad įrodymų pakanka peržiūros inicijavimui, Komisija inicijavo tyrimą, paskelbusi pranešimą apie inicijavimą [4] pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. 3. Tyrimas (5) Pareiškėjams Bendrijos gamintojams, eksportuojančios šalies eksportuotojams ir gamintojams ir importuotojams, o taip pat žinomoms suinteresuotoms juos atstovaujančioms asociacijoms ir eksportuojančios šalies atstovams Komisija oficialiai pranešė apie peržiūros inicijavimą. Komisija išsiuntė klausimynus visoms šioms ir toms šalims, pranešusioms apie save per terminą, nustatytą pranešime dėl inicijavimo. Be to, buvo susisiekta su Indijos, pasirinktos kaip analogiška šalis, gamintojais ir jiems buvo nusiųsti klausimynai. Tiesiogiai suinteresuotoms šalims Komisija suteikė galimybę išdėstyti savo požiūrį raštu ir būti išklausytoms. (6) Visi Bendrijos gamintojai pateikė atsakymus į klausimyną. Atsakymus taip pat pateikė trys Kinijos eksportuotojai: Liaoning Metals & Minerals Import & Export Corp., Citic Trading Co. Ltd ir Liaoning Foreign Trade Corp. (toliau — Kinijos gamintojai), vienas susijęs importuotojas ir vienas susijęs prekybininkas. Eurostato duomenimis, buvo bendradarbiaujama, importuojant nei 87 % viso Kinijos Liaudies Respublikos eksporto. Trys nesusiję importuotojai – Frank & Schulte Benelux (Nyderlandų Karalystė), Timab Industries SA (Prancūzija) ir GBC Ltd (Jungtinė Karalystė) taip pat pateikė atsakymus į klausimyną ir išdėstė savo požiūrį raštu. Atsakymų nebuvo gauta iš produkto naudotojų, išskyrus Timab Industries, importavusį aptariamą produktą. (7) Komisijos tarnybos surado ir patvirtino visą informaciją, kurios jų nuomone reikėjo dempingo ir žalos tęstinumui ar pasikartojimui ir Bendrijos interesui nustatyti. Tyrimai buvo atlikti šių bendrovių patalpose: a) Bendrijos gamintojai: - Grecian Magnesite SA, Atėnai, Graikija, - Magnesitas Navarras, Pamplona, Ispanija - Magnesitas de Rubian, Sarija (Lugo), Ispanija, - Styromag GmbH, St. Katharein an der Laming, Austrija b) Analogiškos šalies gamintojai: - Tamil Nadu Magnesite Ltd, Salema, Indija c) Nesusiję importuotojai į Bendriją: - Frank & Schulte Benelux, Capelle a/d Ijssel, Nyderlandų Karalystė - Timab Industries SA, Saint–Malo, Prancūzija (taip pat ir aptariamo produkto naudotojas) - GBC Ltd., Ewell (Surrey), Jungtinė Karalystė d) Susiję importuotojai ir prekybininkai: - Citic Germany GmbH, Bad Homburg, Vokietija - Lutz Mineralien GmbH, Schifferstadt, Vokietija (8) Dempingo tyrimas buvo atliekamas laikotarpiu nuo 1997 m. liepos 1 d. iki 1998 m. birželio 30 d. (toliau — TL). Bendrijos pramonės situacijos tyrimas buvo atliekamas nuo 1994 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau — ITL). B. APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Aptariamas produktas (9) Šio tyrimo metu aptariamas produktas yra magnio oksidas, būtent gamtoje randamas šarminis kalcinuotas magnio oksidas (ŠKM), perdirbamas iš gamtoje randamo magnio karbonato arba magnezito. Tam, kad ŠKM būtų pagamintas, magnezitą reikia iškasti, sumalti, rūšiuoti ir paskui sudeginti deginimo krosnyje 700 – 1000 °C temperatūroje Gaunamas ŠKM, turintis įvairaus kiekio ir įvairios kokybės magnio oksido (MgO). Pagrindinės ŠKM priemaišos yra SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ir B2O3 (silicio oksidas, geležies oksidas, aliuminio oksidas, kalcio oksidas ir atitinkamai, boro oksidas). ŠKM daugiausia naudojamas žemės ūkyje kaip galvijų pašaras arba kaip trąša ir pramonėje – gaminant statybose naudojamus grindų klojinius ir izoliacinės plokštes, o taip pat ir celiuliozės, popieriaus ir šlifuojamųjų medžiagų gamybai. (10) Be to, ŠKM nėra chemiškai vienoda medžiaga. Tačiau skirtumų, kuriais remiantis, ŠKM būtų galima klasifikuoti kaip atskirus produktus, nebuvo rasta. Kokybės klasių skiriamoji riba nėra aiški, nes naudotojai vienu metu tam pačiam tikslui naudoja skirtingoms kokybės klasėms priklausantį ir iš skirtingų šaltinių gautą magnio oksidą. (11) Nors Bendrijos rinkoje buvo parduotas skirtingą MgO kiekį turintis ŠKM, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, tačiau apskritai aptariamas produktas ypač nesiskyrė pagal pagrindines fizikines charakteristikas, sukeičiamumą, skirtumų atskyrimą ar rinkodarą. Todėl kaip ir pirmesnio tyrimo metu, visas ŠKM kokybės klases ir visus tipus reikėtų laikyti vienu produktu šio tyrimo metu. 2. Panašus produktas (12) Buvo nustatyta, kad ŠKM, eksportuotas į Bendriją ir produktas, pagamintas ir parduotas analogiškos šalies vidaus rinkoje, ypač nesiskyrė pagal fizikines ir chemines charakteristikas ir pagal panaudojimą. Be to, aptariamo produkto ir pareiškėjos Bendrijos pramonės pagaminto ir Bendrijos rinkoje parduoto produkto skirtumų nebuvo nustatyta. Atsižvelgiant į tai, tyrimo metu buvo patvirtinta ankstesnio tyrimo metu padaryta išvada, kad naudotojai gali perdirbti tiek importuotą, tiek ir Bendrijoje pagamintą produktą, nekeisdami jų gamybos proceso. (13) Keletas nesusijusių importuotojų pareiškė, kad ŠKM, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, nebuvo panašus į Bendrijos pramonėje pagamintą ir parduotą ŠKM. Jie teigė, kad šių produktų negalima laikyti panašiais, kadangi Kinijos Liaudies Respublikoje žaliavą (MgO3) lengva išgauti iš gausių nuosėdinių uolienų, tuo tarpu šią žaliavą galima išgauti iš siaurų uolienų gyslų Bendrijoje. Be to MgO kiekis Kinijoje iškasamame magnezite yra didesnis. (14) Nors kalnakasybos metodai, magnezito kiekis nuosėdinėse uolienose ir gamybos procesas kiekvieno gamintojo atveju gali skirtis ir taip yra visame pasaulyje, tačiau šie skirtumai nėra tokie reikšmingi, turint omenyje galutinį produktą ir jais negalima remtis, kai kuriems nesusijusiems importuotojams teigiant, kad ŠKM gamyba Kinijos Liaudies Respublikoje yra unikali taikomų metodų ir procesų bei magnezito fizikinių ir cheminių charakteristikų aspektu. Tai patvirtina tas faktas, kad tiek Bendrijos, tiek ir Kinijos gamintojai turi daug bendrų klientų. (15) Taigi, viena vertus, produktas, importuojamas į Bendriją ir kita vertus, Bendrijos pramonėje pagaminamas ir Bendrijos rinkoje parduodamas produktas ir analogiškoje šalyje pagaminamas ir tos šalies vidaus rinkoje parduodamas produktas yra sukeičiami ir turi būti laikomi vienu panašiu produktu, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. C. DEMPINGAS 1. Išankstinės pastabos (16) Atsižvelgiant į Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, tyrimo metu buvo išnagrinėta ar yra pagrindo padaryti išvadą, kad, nesant priemonių, egzistavo dempingo tęstinumo arba pasikartojimo tikimybė. 2. Analogiška šalis (17) Tam, kad nustatyti normaliąją vertę, buvo atsižvelgta į tai, kad šio tyrimo metu Kinijos Liaudies Respublikos importo normalioji vertė turėjo būti nustatyta, remiantis duomenimis apie trečiosios šalies rinkos ekonomiką. Todėl pranešime apie šios peržiūros inicijavimą Turkija buvo numatyta kaip atitinkama trečioji rinkos ekonomikos šalis normaliajai vertei apskaičiuoti. Tačiau daugelis importuotojų pareiškė, kad Turkijos pasirinkimas šiuo aspektu netinkamas, nes žaliavas išgauti Turkijoje sunkiau nei Kinijos Liaudies Respublikoje. Dėl šios priežasties Turkijos kasyklos nepasižymi tokiais natūraliais privalumais kaip Kinijos Liaudies Respublikos kasyklos ir žaliavos išgavimo bei perdirbimo sąnaudos Turkijoje didesnės nei Kinijos Liaudies Respublikos kasyklų sąnaudos. Kaip alternatyvi šalis buvo pasiūlyta Slovakija, kurios gamtinės sąlygos, kaip teigiama, lygintinos su gamtinėmis sąlygomis Kinijos Liaudies Respublika. Kiti siūlė, kad normalioji vertė būtų apskaičiuojama pagal kalkakmenio ir dolomito pardavimų Vokietijos vidaus rinkoje kainas, kadangi pastarasis kasamas ir perdirbamas lygiai taip pat kaip ir ŠKIM Kinijos Liaudies Respublikoje ir naudojamas panašiu tikslu. (18) Atsižvelgiant į importuotojų pastabas dėl Turkijos, kaip analogiškos šalies pasirinkimo, bendradarbiavimo buvo ieškoma ne tik Turkijoje, bet ir kitose šalyse, kuriose, kaip žinoma, ŠKM pagaminama pakankamai. Ypač dėl prašymo bendradarbiauti buvo kreiptasi į tris žinomus Turkijos gamintojus, du žinomus Brazilijos gamintojus, vieną Slovakijos gamintoją ir du Indijos gamintojus. Brazilijos gamintojai neatsiliepė, o Slovakijos gamintojas pareiškė neturįs įgaliojimų suteikti informacijos per TL. Vienintelis ŠKM gamintojas Turkijoje, siekiąs bendradarbiauti, nurodė pardavimų vidaus rinkoje apimtį, kurios nebuvo galima laikyti reprezentatyvia, lyginant su Kinijos importu į Bendriją, kai tuo tarpu kitas Turkijos gamintojas gamino tik skirtingos formos MgO dar vadinamą visiškai sudegintu magnezitu. Galiausiai, vienas Indijos gamintojas sutiko pateikti atsakymus į klausimyną. (19) Kalbant apie pasiūlymą kalkakmenio ir dolomito pardavimų Vokietijos vidaus rinkoje kainas panaudoti normaliosios vertės nustatymui, reikėtų pažymėti, kad kalkakmenis ir dolomitas negali būti laikomi panašiais į ŠKM, nes jų cheminės charakteristikos skiriasi. (20) Buvo nustatyta, kad Indijos bendradarbiaujančio gamintojo pardavimai vidaus rinkoje sudarė žymiai daugiau nei 5 % viso Kinijos Liaudies Respublikos importo pardavimo Bendrijos rinkoje per TL. Pasirodė, kad ŠKM rinką Indijoje galima laikyti konkurencinga, kurioje konkuruoja bent penki ŠKM gamintojai. Magnezitas – ŠKM gamybos žaliava – lengvai išgaunamas dideliais kiekiais atvirose kasyklose šalia perdirbimo gamyklų. Indijos gamintojo taikomas išgavimo ir perdirbimo procesas labai panašus į Kinijos gamintojų taikomą procesą. (21) Kinijos eksportuotojai pareiškė, kad Turkiją, nors ji nėra visiškai tinkama, reikėtų laikyti analogiška šalimi, nes Indijoje nustatyta normalioji vertė neatitiko Turkijoje nustatytos normaliosios vertės pirmesnio tyrimo metu. Tačiau, kaip buvo pareikšta pirmiau, pardavimai Turkijoje buvo pernelyg maži, kad juos būtų galima laikyti reprezentatyviais ir nebuvo galima pasirinkti kitos analogiškos šalies. (22) Kinijos eksportuotojai įrodinėjo, kad bendradarbiaujantis Indijos gamintojas yra valstybės valdoma bendrovė ir todėl ŠKM kainas Indijoje kontroliuoja Vyriausybė. Tai tiesa, kad aptariama bendrovė yra valstybinio kapitalo įmonė. Tačiau ji veikia rinkos ekonomikos kontekste ir jos pardavimai vidaus rinkoje konkuruoja su kitų bendrovių, nepriklausančių Indijos Vyriausybei, pardavimais. Nebuvo nustatyta, kad valstybės nuosavybė būtų deformavusi išlaidas ar apmokestinamas kainas. (23) Atsižvelgdama į tai, kas pateikta pirmiau, Komisija mano, kad Indija yra tinkama analogiška šalis normaliajai vertei nustatyti. 3. Normalioji vertė (24) Vienintelės kokybės kategorijos ŠKM, gaminamo ir parduodamo Indijoje, normalioji vertė buvo nustatyta nepriklausomų klientų sumokamų ar mokėtinų kainų už panašaus produkto, pagaminamo pakankamais kiekiais, pardavimus vidaus rinkoje įprastinės prekybos metu pagrindu. Kitų kokybės kategorijų, kurių bendradarbiaujantis gamintojas negamino, normalioji vertė buvo nustatyta, taikant normaliosios vertės koregavimo koeficientą, apskaičiuotą bendradarbiaujančios bendrovės pagaminamos kokybės kategorijos pagrindu. Kadangi didesnis MgO kiekis atitinka aukštesnę kokybę, tai buvo pagrįstai nuspręsta nustatyti koregavimo dydį kaip tiesioginį MgO kiekio santykį įvairių kokybės kategorijų, eksportuojamų iš Kinijos Liaudies Respublikos, atveju. 4. Eksporto kaina (25) Bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų ŠKM eksportas į Bendriją sudarė apie 87 % viso aptariamo produkto importo iš Kinijos Liaudies Respublikos, kaip buvo nustatyta, remiantis pateiktais atsakymais į klausimyną Eurostato duomenimis apie tiriamo produkto, klasifikuojamo KN kodu 25199090 (TARIC kodu 10/80), užregistruotą importą. (26) Dviejų bendradarbiaujančių eksportuotojų, vykdžiusių visus pardavimus Bendrijoje tik nesusijusiems importuotojams, eksporto kaina buvo nustatyta produkto, parduodamo eksportui nesusijusiems importuotojams, faktinės sumokamos ar mokėtinos kainos pagrindu. (27) Atsižvelgiant į eksportuotoją, kuris vykdė pardavimus Bendrijoje ir pardavė viską su juo susijusiam importuotojui Bendrijoje ir kuris savo ruožtu pardavė su juo susijusiam prekybininkui, eksporto kaina buvo apskaičiuota pagal perpardavimo pirmajam nepriklausomam pirkėjui kainą, tiek susijusio importuotojo, tiek ir susijusio prekybininko patirtas išlaidas nuo importo iki perpardavimo, o taip pat pagal atitinkamą pelno normą, kad nustatyti patikimą eksporto kainą pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Pelno norma buvo apskaičiuotas pagal bendradarbiaujančių eksportuotojų vidutinį pardavimų kiekį, t. y. 9 % visų pardavimų susijusiam prekybininkui, apyvartos. 5. Palyginimas (28) Kokybės kategorijos svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta atitinkamos kokybės kategorijos ŠKM svertine vidutine eksporto kaina šalies gamintojos uosto fob sąlygomis pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį. (29) Siekiant užtikrinti normaliosios vertės ir eksporto kainos sąžiningą palyginimą, buvo atsižvelgta į nurodytų veiksnių, galinčių turėti įtakos palyginamumui, skirtumus pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atsižvelgiant į tai, buvo padaryti krovinių gabenimo vidaus vandenimis ir jūromis, draudimo, krovinių iškrovimo, pakrovimo ir papildomų išlaidų bei kredito išlaidų koregavimai. Be to, kadangi Kinijos Liaudies Respublikos gamintojams buvo lengviau išgauti žaliavą, Komisija manė, kad reikėtų suteikti papildomą išmoką tam, kad atsižvelgti į magnezito rūdos išgavimo mažesnes išlaidas dėl magnezito regeneravimo iš rūdos geresnio santykio Kinijos Liaudies Respublikoje nei Indijoje. Todėl atsižvelgiant į tai, kad regeneravimo iš rūdos santykis Indijoje buvo panašus į santykį Turkijoje, kuri buvo pasirinkta kaip analogiška šalis pirmesnio tyrimo metu ir suinteresuotoms šalims nepateikus kitų naujų faktų, buvo nuspręsta taikyti tą patį normaliosios vertės koregavimą, kaip to reikalavo Kinija pirmesnio tyrimo metu, t. y. išgavimo Indijoje išlaidas sumažinti 20 %. (30) Galiausiai Kinijos eksportuotojų prašymu prekybos lygmens skirtumo koregavimas buvo pripažintas pagrįstu, tačiau tikslus apskaičiavimas nebuvo laikomas būtinu, motyvuojant tuo, kad ši peržiūra yra baigiamoji ir laikantis nuostatos, kad atlikus koregavimą, didelis dempingo skirtumas vis dar išliks. 6. Dempingo skirtumas (31) Normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas įrodė dempingo egzistavimą, dempingo skirtumui esant lygiam kiekiui, kurio nustatytoji normalioji vertė viršijo eksporto į Bendriją kainą. Nustatytas dempingo skirtumas, išreiškiamas cif importo kainos Bendrijos pasienyje procentais, buvo didelis. D. DEMPINGO PASIKARTOJIMO AR TĘSTINUMO TIKIMYBĖ (32) Paskiau analizuojant dempingo egzistavimą TL, buvo ištirta, ar, nustojus taikyti aptariamas priemones, gali atsirasti dempingo pasikartojimo tikimybė. Remiantis iš eksportuotojų gauta informacija, buvo padaryta išvada, kad ŠKM eksportas iš Kinijos TL laikotarpiu bus vykdomas toliau ta pačia arba netgi mažesne kaina. Tai įrodo JAV oficialūs statistiniai duomenys, pagal kuriuos Kinijos eksporto į šią šalį, kuri viena pagrindinių ŠKM iš Kinijos Liaudies Respublikos importuotojų, fob kainos buvo palyginus vidutiniškai mažesnės už Kinijos eksporto į bendriją kainas per TL. (33) Atsižvelgiant į tą faktą, kad ŠKM, kurio kilmės šalis yra Kinija, eksportas buvo vykdomas dempingo kaina per TL ir remiantis iš eksportuotojų gauta informacija, pagal kurią prognozuojamas Kinijos eksporto kainos nedidelis sumažėjimas bei apsvarsčius Kinijos kainų politiką, taikomą trečiosioms šalims, kuriose negalioja antidempingo priemonės, buvo padaryta išvada, kad, nustojus taikyti aptariamas priemones, dempingo tęstinumo tikimybė išliks. (34) Be to, uždraudus licenzijų eksportui išdavimo sistemą, pateikiamą paskiau, Kinijos eksporto kainos sumažėtų apytiksliai iki 75 eurų, o tai prilygtų paskesniam dempingo didėjimui. E. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS (35) Atsižvelgiant į Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį, Bendrijos pramonės sąvoka turėtų būti suprantama kaip Bendrijos gamintojų, gaminančių panašų produktą arba gamintojų, kurių bendras pagaminamų produktų kiekis sudaro didžiąją Bendrijoje pagaminamų tų produktų dalį, visuma, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Tyrimo metu buvo įsitikinta, kad pareiškėjai Bendrijos gamintojai sudarė 100 % visų gamintojų, gaminančių ŠKM Bendrijoje. Taigi jie ir yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. F. BENDRIJOS ŠKM RINKOS SITUACIJOS ANALIZĖ (36) Pirma, reikia pažymėti, kad didžioji dalis specifinių duomenų apie Bendrijos pramonę per ITL buvo apskaičiuota trijų Bendrijos gamintojų Grecian Magnesite, Magnesitas Navarras ir Magnesitas de Rubian pateiktų duomenų pagrindu. Ketvirtasis Bendrijos gamintojas, Styromag, kaip nepriklausoma bendrovė įsisteigė 1996 metais bendrovei Magindag, taip pat buvusiai ŠKM gamintojai, bankrutavus 1994 metais. Kadangi informacija apie Styromag buvo prieinama tik nuo 1996 metų ir siekdama pateikti visapusišką Bendrijos pramonės ekonominės situacijos vaizdą, Komisija laikė informaciją apie Styromag nereikalinga Bendrijos pramonės analizei atlikti. Styromag pateikti duomenys buvo įskaičiuoti į bendrą suvartojimą Bendrijoje ir jais buvo naudojamasi, atliekant kainų sumažinimo per TL analizę. Taip pat reikia pasakyti, kad paskiau pateikiama Bendrijos pramonės situacijos analizė nebūtų buvus kitokia, jei analizės metu būtų pasinaudota ekstrapoliuotais 1994 ir 1995 metų duomenimis apie Styromag. 1. Suvartojimas Bendrijos rinkoje (37) Bendras ŠKM suvartojimas Bendrijoje per TL buvo apskaičiuotas, remiantis: - Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimi, - Kinijos Liaudies Respublikos ŠKM importu į Bendriją, - kitų trečiųjų šalių ŠKM importu į Bendriją. (38) Suvartojimas padidėjo nuo 328000 tonų 1994 metais iki 356000 tonų TL ir šis lygmuo buvo labai panašus į pirmesnio tyrimo metu nustatytą lygmenį (368000 tonų). 1994-1996 metų laikotarpiu suvartojimas pastoviai augo ir sudarė 422000 tonų 1996 metais. Suvartojimo Bendrijoje augimą skatino palankios sąlygos ŠKM žemos kokybės kategorijų, daugiausia naudojamų žemės ūkyje, paklausai ir naujai atrastų gamybos rinkų potencialiai plėtrai atsirasti. (39) Galiausiai galima pasakyti, kad ŠKM, naudojamo dvejose srityse, suvartojimas Bendrijoje buvo išreikštas santykiniu nelyginiu kiekiu: 50 % buvo sunaudota žemės ūkyje, o tuo tarpu kita dalis buvo panaudota pramonėje. 2. Importas iš suinteresuotosios šalies a) Importo apimtis, importo dalis ir importo užimama rinkos dalis tyrimo laikotarpiu (40) ŠKM, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importo apimtis padidėjo nuo 86089 tonų 1994 metais iki 110592 tonų TL, padidėjimui sudarant 28 % per ITL. Importo apimtis per TL buvo panaši apimtį, nustatytą ankstesnio tyrimo metu (120000 tonų). (41) ŠKM, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importo dalis pagal viso importo į Bendriją apimtį sudarė nuo 77 % iki 82 % per ITL. Didžiausia importo dalis buvo pasiekta 1996, didžiausios paklausos metais. Tačiau reikėtų pažymėti, kad ankstesnio tyrimo laikotarpiu Kinijos Liaudies Respublikos importo dalis tesudarė apie 54 %. (42) Kinijos Liaudies Respublikos importo užimama Bendrijos rinkos dalis padidėjo nuo 26,3 % 1994 metais iki 31 % TL. Tai buvo lygu bendrajam padidėjimui, pasiekusiam 4,7 procentinių punktų per ITL. Ypatingai didelės paklausos laikotarpiu, 1996 metais Kinijos užimama rinkos dalis siekė 34,6 %. Pirmesnio tyrimo metu Kinijos Liaudies Respublikos importo užimama rinkos dalis tesudarė 32 % TL. b) Svarstomų importo kainos evoliucija ir svarstomo produkto importo kainodara i) Aptariamo importo kainodara (43) Atsižvelgiant į Eurostato pateikiamą informaciją, Kinijos pardavimų Bendrijoje cif kainos labai išaugo 1994-1995 metų laikotarpiu ir po staigiai krito. Aptariamo importo pardavimų vidutinės kainos padidėjo 14 % per ITL. (44) Buvo argumentuojama, kad licenzijų eksportui išdavimo sistema, pradėta taikyti Kinijoje, kaip buvo tvirtinama, po antidempingo priemonių nustatymo, būtų galėjusi labai sumažinti ŠKM tiekimą iš Kinijos į Bendriją ir Kinijos pardavimų kainos Bendrijoje būtų padidėjusios. Tačiau, kaip minėta pirmiau, Kinijos importo apimtis išaugo 28 % per ITL ir nors 1993-1995 metų laikotarpiu Kinijos importo į Bendriją kainos padidėjo, įvedus antidempingo priemones, tačiau paskiau jos pastoviai mažėjo. ii) Eksportuotojų kainodara (45) Siekiant nustatyti eksportuotojų kainodarą, atsižvelgiant į Bendrijos gamintojų kainodarą, tiek eksportuotojų kainos, tiek ir Bendrijos pramonės kainos buvo analizuojamos TL. Šios analizės metu buvo pasinaudota duomenimis apie Bendrijos pramonės pardavimus ir Kinijos bendradarbiaujančių eksportuotojų pardavimus nesusijusiems importuotojams Bendrijoje, o taip pat duomenimis apie susijusių importuotojų perpardavimus nesusijusiems klientams, laikomiems vykdančiais prekybą tame pačiame lygmenyje. Šiai analizei atlikti produktas buvo priskirtas dviems kategorijoms pagal jo panaudojimą žemės ūkio ir pramonės tikslams. Bendrijos pramonės pagaminto ir parduoto ŠKM pardavimų kainos buvo palygintos su Kinijoje pagaminto ŠKM, naudojamo tuo pačiu tikslu, pardavimų kainomis šiuo pagrindu. (46) Reikėtų pažymėti, kad bendradarbiaujantys Kinijos eksportuotojai pardavė didžiąją savo eksporto dalį Bendrijai per klientus, esančius už Bendrijos ribų fob kaina Kinijos pasienyje. Todėl reikėjo padaryti koregavimus, kad pasiekti cif kainos Bendrijos pasienyje lygmenį informacijos, gautos ir bendradarbiaujančių importuotojų ir eksportuotojų pagrindu. (47) Svarstomo importo svertinės vidutinės cif kainos buvo palygintos su Bendrijos gamintojų kainomis, koreguotomis, pristatymo į tokias rinkas, kai abi šalys vykdė pardavimus, sąlygų skirtumams pašalinti, kadangi tik tokiose rinkose buvo galima atlikti reikšminį palyginimą. Tyrimo metu buvo nustatyta, Kinijos eksportuotojų pardavimų abiem tikslais bendros vidutinės kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės pardavimų bendras vidutines kainas. Ypač buvo nustatyta, kad vidutiniškai santykinai skyrėsi Kinijos eksportuojamo ir Bendrijos pramonės pagaminamo ŠKM kainos ir skirtumas buvo didesnis pramonės sektoriui skirto ŠKM atveju už kainų skirtumą žemės ūkiui skirto ŠKM atveju. (48) Galiausiai, išanalizavus bendradarbiaujančių importuotojų pateiktus atsakymus į klausimyną, buvo nustatyta, ŠKM skirto žemės ūkio tikslams daugumos pardavimų eksportuotojų pardavimų cif kaina siekė tik mažiausią 112 ekiu už 1 toną kainą ir buvo padaryta prielaida, kad šios kainos sumažėjo dėl šiuo metu taikomų antidempingo priemonių. (49) Nepaisant to, kad eksportuotojų kainos neparodė, kad Kinijoje pagaminto ŠKM grynumas buvo didesnis už Bendrijos pramonėje pagaminto ŠKM grynumą, Komisija to nelaikė būtinu taikyti koregavimą. Tokio koregavimo reikalavo Bendrijos pramonė. 3. Bendrijos pramonės ekonominė situacija a) Gamyba (50) Lyginant situaciją ITL pradžioje ir pabaigoje, bendra ŠKM gamyba išliko santykinai stabili nuo 1994 iki TL. Gamyba padidėjo 6 % nuo 207000 tonų apytiksliai iki 219000 tonų pirmiau nurodytu laikotarpiu. b) Gamybos pajėgumas (51) Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas padidėjo nuo 265000 tonų 1994 metais iki 280000 tonų TL. Tai ekvivalentiška apytiksliai 6 % padidėjimui ITL. c) Pajėgumo panaudojimas (52) Bendrijos pramonės pajėgumas sudarė tiek pat – 78 % 1994 metais ir TL. Tačiau pajėgumo panaudojimas padidėjo atitinkamai iki 89 % ir 88 % 1995 ir 1996 metais. Šio rezultato buvo tikimasi dėl išaugusių pardavimų šiuo laikotarpiu, kurie ypač 1996 metais nedavė pelno. Nuo tada Bendrijos pramonės pajėgumo panaudojimas pastoviai mažėjo. d) Pardavimų apimtis (53) Bendrijos gamintojų pardavimų bendra apimtis padidėjo nuo 209000 tonų 1994 metais iki beveik 211000 tonų TL. Pardavimų apimtis žymiai išaugo nuo 1994 iki 1995 metų, tačiau nuo tada ji pastoviai mažėjo. e) Rinkos dalis (54) Bendrijos pramonės užimama Bendrijos rinkos dalis sumažėjo nuo 63 % 1994 metais iki 58 % TL. Tai atitiko sumažėjimą penkiais procentiniais punktais per ITL. 1996 metais, esant ypatingai didelei paklausai, Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis sumažėjo iki 50 %. Nors paskesniais metais Bendrijos pramonė atgavo prarastus procentinius punktus, Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis nuo 1997 metų vėl įgavo mažėjimo tendenciją. f) Kainos kitimas (55) Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos gamintojų pagaminto ŠKM vidutinė pardavimo kaina padidėjo 7 % nuo 1994 metų iki TL. Bendrijos pramonės pardavimų kainos buvo didžiausios 1996 metais dėl didelės paklausos rinkoje tais metais. Tuo tarpu, kai žemės ūkiui skirto ŠKM kainos per ITL padidėjo 13 %, pramonei skirto ŠKM pardavimų kainos tepadidėjo 6 %.Tačiau kadangi žemės ūkiui skirto ŠKM kainos santykinai stabiliai pakito po aukščiausiai užimtos pozicijos 1996 metais, pramonei skirto ŠKM kainos sumažėjo 5 %. g) Pelningumas (56) Siekiant atlikti pelningumo analizę, buvo atsižvelgta į tam tikrų ŠKM gamybos šalutinių produktų pardavimus ir dėl šios priežasties ŠKM specifinės išlaidos sumažėjo ir padidėjo pelnas, susijęs su ŠKM. Tačiau Bendrijos pramonė teigė, kad šie pardavimai tebuvo laikini ir juos buvo galima sustabdyti nedelsiant. Komisija laikėsi nuostatos, kad dėl šalutinių produktų pardavimų ryškaus padidėjimo tiek pagal vertę, tiek ir pagal apimtį per ilgesnį laikotarpį, į juos reikia atsižvelgti, atliekant ŠKM pelningumo analizę, kurios rezultatai rodo, kad pelnas, gautas ŠKM pardavimų metu, padidėjo. (57) Remiantis šituo, Bendrijos pramonės pelningumas, išreiškiamas grynųjų pardavimų procentu, ITL padidėjo nuo 4,0 % vidutinio svertinio nuostolio 1994 metais iki 5,2 % pelno TL. Bendrijos pramonės pelno situacija apskritai pagerėjo 9,2 procentiniais punktais per ITL. Tačiau Bendrijos pramonė mano, kad kasmetinė 10 % pelno norma yra būtina jos vykdomai veiklai palaikyti. h) Užimtumas (58) Užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 6,7 % per ITL. i) Atsargos (59) Bendrijos gamintojų turimos galutinės atsargos padidėjo nuo 24788 tonų 1994 metais iki 34240 tonų per TL ir padidėjimas sudarė apie 38 % per TLP. Galutinės atsargos pastoviai didėjo nuo 1994 iki 1997 metų, tačiau sumažėjo per TL. j) Investicijos (60) Bendrijos pramonės bendrosios investicijos padidėjo apytiksliai 23 % per laikotarpį nuo 1994 metų iki TL. Bendrijos pramonė daug investavo, ypač 1995 ir 1996 metais. Daugiausia buvo investuojama gamybos proceso tobulinimo ir racionalizavimo tikslu, siekiant sumažinti išlaidas. Dalis Bendrijos pramonės siekdama sumažinti aplinkos taršą, įrengė modernius filtrus džiovinimo krosnyse. k) Bendrijos pramonės vykdomas eksportas (61) Bendrijos pramonėje pagaminto ŠKM eksportas į trečias šalis santykinai stabiliai didėjo. ITL pradžioje eksportas padidėjo nuo 8000 iki 11000 tonų per metus. l) Išvada (62) Nustačius kintamąjį antidempingo muitą 1993 metais, Bendrijos pramonės situacija pagerėjo per ITL. Ekonominiai veiksniai, tokie kaip gamyba, gamybos pajėgumas, vidutinė 1 tonos pardavimų kaina, pelningumas ir investicijos kito teigiama kryptimi. Tiek gamyba, tiek ir gamybos pajėgumas padidėjo apie 6 % per ITL, tuo tarpu kai pardavimų kainos išaugo 7 % per tą patį laikotarpį. Dvejus metus patyrę nuostolius, Bendrijos pramonės pardavimai tapo vėl pelningi nuo 1996 metų. Atrodo, kad tai atsitiko dėl darbuotojų skaičiaus sumažinimo ir praėjusiais metais vykdyto investavimo, siekiant racionalizuoti gamybą. Per TL Bendrijos pramonės pardavimų apimtis pajėgumų panaudojimas pasiekė tą patį lygmenį kaip ir 1994 metais. Vis dėlto pirmiau pateikta analizė parodo, kad ne visi ekonominiai veiksniai įgavo neigiamą tendenciją, kaip tai atsitiko ypač nuo 1996 metų. (63) Tiesą sakant, pajėgumo panaudojimo, užimamos rinkos dalies, užimtumo ir galutinių atsargų pokytis buvo nepatenkinamas. Per šį laikotarpį Bendrijos pramonė prarado penkis Bendrijos rinkos procentinius punktus. Per TL Bendrijos pramonėje buvo įdarbinta 6,7 % mažiau darbuotojų nei 1994 metais. Bendrijos pramonės turimos galutinės atsargos nuolat didėjo nuo 1994 iki 1997 metų ir bendras padidėjimas per ITL sudarė 38 %. Be to, Bendrijos pramonės pajėgumo panaudojimas pastoviai mažėjo, pradedant nuo 1995 metų, pvz., netgi 1996 metais, kai paklausa buvo ypač didelė, pajėgumo panaudojimas nepasiekė daugiau nei 88 %. (64) Tyrimo metu buvo nustatyta, kad nors Bendrijos pramonės situacija kai kuriose srityse pagerėjo, tačiau keletas ekonominių veiksnių nepakito taip, kaip buvo tikėtasi. Tai reikėtų sieti su importo iš Kinijos žemomis kainomis, kurios beveik buvo lygios mažiausiai kainai ir kurios darė spaudimą Bendrijos pramonei. Tai neleido Bendrijos pramonei visiškai atsigauti nuo anksčiau patirto dempingo poveikio. (65) Buvo teigiama, kad Bendrijos pramonė pagerino savo situaciją Bendrijos rinkoje, nepaisant nuolatinio importo iš svarstomos šalies buvimo. Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad nors antidempingo priemonėmis buvo prisidėta, pagerinant Bendrijos pramonės ekonominę situaciją, tačiau jų poveikis, kaip parodyta pirmiau, buvo nežymus. Šis teiginys pagrindžiamas tuo, kad per ITL importas iš Kinijos Liaudies Respublikos padidėjo 28,8 % ir per tą patį laikotarpį pasiekė 4,7 užimamos rinkos dalies procentinius punktus. 4. Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtys ir kainos a) Importo apimtis (66) ŠKM importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo ITL apytiksliai nuo 25000 tonų 1994 metais iki 26000 tonų TL. Padidėjimas siekė 4 %. Dėl pirmiau nurodytos didelės ŠKM paklausos 1996 metais, importas iš kitų trečiųjų šalių tais metais buvo didžiausias ir sudarė daugiau nei 33000 tonų. (67) Importo iš kitų trečiųjų šalių užimama rinkos dalis sudarė 8 % 1994 – 1996 metų laikotarpiu ir sumažėji vienu procentiniu punktu 1997 metais. Šių šalių užimama rinkos dalis išliko santykinai stabili per ITL. b) Importo iš trečiųjų šalių pardavimų kainos (68) Eurostato duomenimis, importo iš trečiųjų šalių vidutinė pardavimų kaina padidėjo 43 % per ITL. 5. Išvada (69) Palyginus su ankstesnio tyrimo duomenimis, nustatyta, kad suvartojimas Bendrijoje santykinai stabiliai didėjo. Buvo teigiama, kad paklausa Bendrijoje staigiai padidėjo nuo 1995 iki 1996 metų, taip viršydama Bendrijos pramonės pajėgumą ir dėl šios priežasties ŠKM importas iš Kinijos tapo neišvengiamas. Tačiau reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonės pajėgumo panaudojimo koeficientas 1995 metais siekė 89 % ir nuo tada pastoviai mažėjo. Todėl galima padaryti išvadą, kad suvartojimas Bendrijoje neturėjo didesnio poveikio bendrijos pramonės situacijai per ITL. (70) Be to, atrodo, kad importo iš Kinijos apimtis padidėjo dėl importo iš Kinijos kainų mažėjimo, prasidėjusio 1995 metais. Bet kuriuo atveju paklausa žymiai neišaugo per laikotarpį iki TL, o taip būtų galima paaiškinti ŠKM importo iš Kinijos apimties ir jo užimamos rinkos dalies didėjimą, kaip buvo nustatyta šio tyrimo metu. (71) Bendrijos pramonė ėmėsi didelių pastangų savo konkurencingumui padidinti pagrindinių Kinijos konkurentų ir kitų trečiųjų šalių konkurentų atžvilgiu. Šios pastangos ypač buvo pastebimos, įvertinant investicijų per ITL dydį. Nuo 1994 iki 1997 metų Bendrijos pramonė daug investavo, siekdama modernizuoti ir racionalizuoti gamybos infrastruktūrą. Tačiau dėl besitęsiančio importo iš Kinijos Liaudies Respublikos dempingo kaina, šios pastangos visiškai nepasiteisino. Bendrijos pramonė išliko pažeidžiama. G. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ 1. Suinteresuotos šalies eksportuotojos situacijos analizė a) Kinijos licenzijų išdavimo sistema (72) 1994 metų balandžio mėnesį MOFTEC (Prekybos su užsienio šalimis ir ekonominio bendradarbiavimo ministerija) ir CCCMMC (Kinijos importuotojų ir eksportuotojų prekybos metalais, mineralais ir chemikalais rūmai) pradėjo taikyti eksporto licenzijų išdavimo tam tikriems mineralams sistemą visiškai identišką eksporto kvotų sistemai. Nuo tada ši sistema taikoma visoms magnio rūšims, įskaitant šarminį kalcinuotą magnezitą. 1998 metais mokestis už licenziją siekė 37 ekiu už 1 toną ŠKM. Remiantis tuo, galima padaryti prielaidą, kad jei taikoma mažiausia 1 tonos kaina, lygi 112 ekiu, tai faktinė pardavimų kaina, neskaitant mokesčio už licenziją, bus lygi apie 75 ekiu už 1 toną. (73) Be to, Eurometaux duomenimis, Lianingo provincijoje, kur susitelkę daugiausia gamintojų, 1995 metais buvo įvestas kitas vietinis mokestis, kuris 1997 metais siekė 15 ekiu už 1 toną. Buvo svarstoma, ar šios licenzijų išdavimų sistemos pakanka sumažinti pasikartojančio žalingo dempingo riziką. (74) Eurometaux teigė, kad magnezitui taikoma Kinijos licenzijų išdavimo sistema, netrukus bus uždrausta ir baiminosi, kad dėl šio uždraudimo Kinijos eksportuojamo magnezito kiekis padidės, kainos labai sumažės ir dėl to antidempingo priemonių taikymo nereikėtų pratęsti. (75) Eksportuotojai prieštaravo, teigdami, kad įvedus licenzijų išdavimo sistemą, magnezito eksportas iš Kinijos Liaudies Respublikos stabilizavosi ir tapo patikimu ir nėra priežasties abejoti dėl sistemos panaikinimo netrukus. Paskiau jie teigė, kad atsisakius antidempingo priemonių ir uždraudus sistemą, Kinijos eksportuotojai nesumažins savo kainų stabilioje rinkoje, tokioje, kokia egzistuoja Europos bendrijoje ir netrukus laisva valia atsisakys siekti didesnių pelnų. (76) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus ir pirmiau apibūdintą sistemą, būtina pažymėti, licenzijų eksportui išdavimo sistemos buvimas ar uždraudimas neturės jokio poveikio Bendrijos institucijų priimamam sprendimui dėl antidempingo priemonių taikymo atnaujinimo ar neatnaujinimo. Tačiau analizuojant šią sistemą, buvo tiktai akcentuotas Kinijos eksportuotojų pajėgumas parduoti ŠKM labai žemomis kainomis. b) Kinijos eksportas į trečias šalis (77) Komisija, atsižvelgdama į JAV prekybos statistinius duomenis, išanalizavo ŠKM eksportą iš Kinijos į JAV. Šis importas sudarė 67 % viso ŠKM importo iš viso pasaulio į JAV 1997 metais ir 63 % – iki rugpjūčio mėnesio. (78) Bendra Kinijos eksporto į JAV apimtis išaugo nuo 72477 tonų 1994 metais iki 89440 tonų 1997 metais, padidėjimui siekiant 23 %. Kinijos eksportas į JAV buvo didžiausias 1995 metais ir sudarė daugiau nei 96000 tonų, jo apimčiai atitinkančiai Kinijos eksporto į Bendriją apimtį, tačiau 1996 metais apimtis vėl pradėjo mažėti. (79) Nors Kinijos pardavimų JAV cif kainos, būdamos labai žemomis, padidėjo iki 80 % 1994-1995 metų laikotarpiu, tačiau nuo tada jos vėl pradėjo kristi ir liko mažesnėmis už 1993 metais nustatytą mažiausią ES kainą, t. y. 112 ekiu už 1 toną. (80) Visų ŠKM rūšių kainų palyginimas rodo, kad Eurostato duomenimis, Kinijos pardavimų Bendrijos rinkoje vidutinė kaina trečdaliu didesnė pardavimų JAV rinkoje kainą. Taigi nėra pagrindo abejoti, kad netaikant priemonių, Kinijos kainos nesumažės iki importo į JAV kainų, ypač, nes buvo nustatyta, kad importo į Bendriją kainos nedaug skiriasi, jei nėra ekvivalentiškos, nuo mažiausios kainos, t. y. jos pasiekia tą lygmenį dėl nustatytos mažiausios kainos c) Gamyba, pajėgumas, pajėgumo panaudojimas ir atsargos (81) Komisija išsiuntė klausimynus aštuoniems Kinijos gamintojams ir prekybos bendrovėms, inter alia, gamybos lygmeniui, gamybos pajėgumui, pajėgumo panaudojimui ir turimoms atsargoms nustatyti. Tačiau Komisija negalėjo nustatyti nei Kinijos gamintojų vykdomos gamybos lygmens, nei faktinio pajėgumo, pajėgumo panaudojimo ir atsargų, nes trys iš keturių bendradarbiaujančių bendrovių tėra prekybos bendrovės ir viena yra ŠKM gamybos bendrovė. Kiti gamintojai nebendradarbiavo. Kadangi dėl šios priežasties nebuvo galima atlikti Kinijos gamintojų reprezentatyvios analizės, ir kadangi nebuvo gauta jokių oficialių statistinių duomenų, Atsižvelgdama į Pagrindinio reglamento 18 straipsnį, Komisija turėjo pasinaudoti tik turima informacija. (82) Taigi buvo nuspręsta, kad reikėtų pasinaudoti prašyme dėl peržiūros pateiktą informaciją apie pramonės ir rinkos tyrimą. Remiantis šiais šaltiniais, buvo nustatyta, kad per pastaruosius keletą metų gamybos apimtis siekė 600000 tonų kasmet, iš kurių 200000 tonų buvo skirta Kinijos vidaus rinkai. (83) Prašyme dėl peržiūros pateikta informacija turėjo būti panaudota gamybos pajėgumo, pajėgumo panaudojimo ir atsargų nustatymui tuo pačiu pagrindu. Anot to paties šaltinio Kinijos gamintojų gamybos pajėgumas sudarė daugiau nei 700000 tonų per metus. Kai dėl aptariamo pajėgumo panaudojimo, tai iš esmės Kinijos gamintojų gamybos pajėgumai neutralūs. Kinijos turimos ŠKM atsargos siekė 500000 tonų. 2. Išvada dėl žalingo dempingo pasikartojimo (84) Nuo 1994 iki 1998 metų vidurio Kinijos eksporto į kitą pagrindinę ŠKM rinką, t. y. JAV, į kurią vykdomam eksportui taip pat taikoma licenzijų išdavimo sistema, kainos buvo labai mažos. Netgi toms kainoms padidėjant 70 % nuo pradinio mažiausio lygmens 1994-1997 metų laikotarpiu, jos vis dar išliko mažesnėmis už 1993 metais nustatytą mažiausią ES kainą ir Kinijos eksporto į Bendriją faktines kainas. (85) Be to, atsižvelgiant į Kinijos licenzijų išdavimo sistemą, kurią tik vieną uždraudus, Kinijos pardavimų cif kainos nukristų iki 37 eurų už 1 toną, žaliavų išteklių ir Kinijos nepanaudotų gamybos pajėgumų gausa įrodo Kinijos gamintojų atnaujinamos prekybos žalingo dempingo kainomis didelę tikimybę. Todėl buvo padaryta išvada, kad netaikant antidempingo priemonių, egzistuoja žalingo dempingo pasikartojimo tikimybė ir dėl šios priežastie priemonių taikymą reikėtų pratęsti. H. BENDRIJOS INTERESAS 1. Įvadas (86) Atsižvelgiant į Pagrindinio reglamento 21 straipsnį, buvo ištirta, ar antidempingo priemonių taikymo pratęsimas nepažeis Bendrijos interesų apskritai. Bendrijos interesas buvo nustatytas, įvertinant įvairiausius interesus, tokius kaip Bendrijos pramonės, importuotojų ir prekybininkų, aptariamo produkto naudotojų interesai. Tam, kad įvertintų priemonių taikymo pratęsimo galimą poveikį, Bendrijos institucijos paprašė visas, pirmiau nurodytas suinteresuotąsias šalis pateikti informaciją. (87) Reikėtų prisiminti, kad ankstesnio tyrimo metu priemonių priėmimas nebuvo laikomas prieštaraujančiu Bendrijos interesams. Be to, reikėtų pažymėti, kad dabar atliekamas tyrimas yra peržiūra, kurios metu analizuojama situacija, kuriai esant, antidempingo priemonės buvo pradėtos taikyti anksčiau. Todėl dabartinio tyrimo sutartinumas ir pobūdis leido įvertinti bet kurį nustatytų antidempingo priemonių neigiamą poveikį suinteresuotosioms šalims. (88) Komisija išsiuntė klausimynus 24 importuotojams, iš kurių trys nesusiję importuotojai ir vienas susijęs importuotojas bendradarbiavo. Be to, klausimynai buvo nusiųsti dviems naudotojų organizacijoms – CEFIC (Europos chemijos pramonės tarybai) ir EMFEMA (Europos Sąjungos pagrindinių, retųjų ir specifinių mineralinių medžiagų gamintojų tarptautinei asociacijai). Tačiau jos neatsakė į klausimyną. (89) Tuo remiantis, buvo ištirta, ar nepaisant dempingo ir žalos tęstinumo ar pasikartojimo įrodymų, egzistavo įtikinamos priežastys, paskatinusios padaryti išvadą, kad Bendrija nėra suinteresuota pratęsti priemonių taikymą šiuo konkrečiu atveju. 2. Bendrijos pramonės interesai (90) Remiantis tyrimo duomenimis, galima padaryti išvadą, kad nepratęsus antidempingo priemonių taikymo, Bendrijos pramonės situacija išliks pažeidžiama arba netgi blogės. (91) Bendrijos pramonė patyrė žalą dėl ŠKM importo iš Kinijos Liaudies Respublikos mažomis dempingo kainomis. Atsižvelgiant į peržiūrą, antidempingo priemonėmis buvo siekiama atkurti sąžiningą konkurenciją Bendrijos rinkoje tarp Bendrijos gamintojų ir jų konkurentų - trečiųjų šalių eksportuotojų, tačiau to nepavyko pasiekti, kaip nurodyta pirmiau. (92) Bendrijos pramonė dėjo dideles pastangas padidinti savo produktyvumą per pastaruosius metus tam, kad sumažintų gamybos sąnaudas ir padidintų savo konkurencingumą šioje, jautrioje kainoms rinkoje. Buvo dedamos pastangos dėl racionalizacijos bei investicijų ir Bendrijos pramonės pardavimo, bendrosios ir administracinės (SG&A) išlaidos sumažėjo per ITL. Be to, vienas Graikijoje esantis Bendrijos gamintojas, dalyvavęs ankstesnio tyrimo metu, subankrutavo. Pirmąkart tyrime dalyvaujančio Bendrijos gamintojo Austrijoje, Styromag, Magindag, pagrindinė įmonė irgi subankrutavo 1994 metais ir Styromag buvo visapusiškai restruktūrizuotas. Bendrijos pramonė atsidūrė atsidūrusi tokioje situacijoje, kai per ITL nebuvo įmanoma gauti tinkamą pelną. (93) Atsižvelgdamos į Bendrijos pramonės patirtų ekonominių sunkumų pobūdį, ypač į tą faktą, kad ji negalėjo atsigauti po importo dempingo kaina sukeltos kenksmingos situacijos, Bendrijos tarnybos mano, kad nesant intervencijos, atrodo, kad Bendrijos pramonės situacija ir toliau blogės, nurodydamos nuostolių, patiriamų per pratęstą laikotarpį, dydį. Dėl šios priežasties darbuotojų skaičius labai sumažėtų. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad Bendrijos pramonė perspektyvi, tačiau jos situacija vis dar išlieka pavojuje ir tikriausiai atsitiks taip, kad nepratęsus antidempingo priemonių importo dempingo kaina sukeltiems poveikiams ištaisyti, Bendrijos finansinė situacija blogės. Taigi Bendrijos pramonė ir didžioji darbo vietų dauguma galiausiai gali atsidurti pavojuje. (94) Be to, toliau Bendrijos pramonei dedant pastangas dėl restruktūrizavimo atrodo, kad ji nėra pasiruošusi atsisakyti šio gamybos sektoriaus. Taigi Bendrijos pramonė suinteresuota pratęsti antidempingo priemonių taikymą. 3. Importuotojų ir prekybininkų interesai (95) Viena vertus, kai kurie importuotojai ir prekybininkai prieštarauja antidempingo priemonių taikymo pratęsimui, pateikdami argumentą, kad fiksuota mažiausia kaina iškraipo tarptautinę prekybą ir dirbtinai padidina aptariamo produkto importo kainą. Jie teigė, kad Bendrijos pramonė pastoviai mažino jos kainas per ITL, tuo tarpu Kinijos gamintojai nesugebėjo konkuruoti su Bendrijos pramone, kadangi jie buvo suvaržyti mažiausia kaina. Tačiau reikėtų pažymėti, kad importuotojai negalėjo pateikti šį argumentą patvirtinančių įrodymų. Kita vertus, tyrimo metu buvo nustatyta, kad per ITL Bendrijos pramonės pardavimų kainos padidėjo 7 % ir Kinijos užimama Bendrijos rinkos dalis padidėjo apie 5 %. (96) Kita vertus, keletas kitų importuotojų ir vienas importuojantis naudotojas pareiškė, kad antidempingo priemonės užtikrino tam tikrą ŠKM kainos stabilumą Bendrijos rinkoje. Be to, mažiausia kaina leido Bendrijos pramonei toliau gaminti ir taip palaikyti Kinijos ir Bendrijos gamintojų konkurenciją. (97) Todėl buvo padaryta išvada, aptariamo produkto importuotojų išlaidų situacijai antidempingo priemonių nustatymas neigiamo poveikio neturėjo. Atrodo, kad šių priemonių taikymo pratęsimas nepablogins jų išlaidų situacijos ateityje. 4. Naudotojų interesai (98) Nė vienas iš naudotojų Bendrijoje neatsakė į Komisijos tarnybų klausimyną, išsiųstą šio tyrimo metu nei pateikė jokių faktų apie galiojančių priemonių poveikį jų gamybos sąnaudoms. Nesant naudotojų pateiktos pakankamos informacijos apie galiojančių priemonių poveikį ŠKM gamybos sąnaudų struktūrai, pastarosios analizė nebuvo atlikta. Tačiau kadangi naudotojai nepateikė atsakymų, galima padaryti prielaidą, kad antidempingo priemonės neturėjo jokio neigiamo poveikio jų išlaidų situacijoms. (99) Bet kuriuo atveju dabartinės antidempingo priemonės buvo taikomos pašalinti ne importo užimamą Bendrijos rinkos dalį, bet nesąžiningos prekybos praktiką ir atlikti importo dempingo kaina sukeltų iškraipymų prevenciją. Atrodo, kad taikant priemones šiuo konkrečiu atveju Bendrijos rinka nuo aptariamos šalies importo nebuvo apsaugota. Kaip buvo minėta pirmiau, importas iš Kinijos Liaudies Respublikos žymiai išaugo, t. y. 28 % per ITL. (100) Be to, buvo nustatyta, kad nors Bendrijos pramonė užima didesniąją rinkos dalį, teikia perspektyvų ir daug investuoja savo konkurencingumui padidinti ir kad už Bendrijos ribų yra ir kitų tiekėjų, tačiau bendrojo tiekimo trūkumo rizika yra labai nedidelė. (101) Kadangi nurodytos priemonės buvo taikomos kurį laiką ir jų taikymas tame pačiame lygmenyje bus pratęstas, tai galima padaryti išvadą, kad tai, o gal ir apskritai, nepablogins naudotojų situacijos. 5. Konkurencijos Bendrijos rinkoje pasekmės (102) Kadangi Bendrijos rinkoje siekiama išlaikyti konkurenciją, tai paskiau siūlomomis priemonėmis neketinama apsaugoti Bendrijos rinką nuo eksportuotojų, atsižvelgiant į peržiūrą ir todėl šiomis priemonėmis bus užtikrintas pastovus šių eksportuotojų buvimas rinkoje. Reikėtų prisiminti, kad ne visada importuotojams ir naudotojams didelis konkurentų skaičius rinkoje buvo naudingas. Bendrijos pramonė, netgi panaudodama visą savo gamybos pajėgumą, gali patenkinti tik 80 % visos Bendrijos rinkos poreikių. Todėl importas iš trečiųjų šalių taps būtinu. Taigi, net ir pratęsus esamų antidempingo priemonių taikymą, aptariamos šalies gamintojai sugebės tęsti eksportą sąžiningomis kainomis. 6. Išvada dėl Bendrijos intereso (103) Remdamosi turima informacija ir išanalizavusios įvairiausius susijusius interesus, Bendrijos tarnybos pareiškia: viena vertus, atrodo, kad pratęsus antidempingo priemonių taikymą, ŠKM kaina bus stabili Bendrijos rinkoje, kurioje taikant šiuo metu galiojančias priemones, naudotojai ir importuotojai nepatyrė jokių žalingų poveikių. Tačiau kita vertus, Bendrijos pramonę tinkamai neapsaugant nuo importo dempingo kaina, ji ne tik susidurs su didesniais sunkumais, bet netgi išnyks. Kainos teikiama nauda naudotojams dėl antidempingo priemonių netaikymo nekompensuoja naudos, gaunamos, pašalinant importo dempingo kaina sukeltus prekybos iškraipymus. I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (104) Visoms suinteresuotoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir vertinimus, kurių pagrindu buvo nuspręsta rekomenduoti toliau taikyti esamas priemones. Joms buvo suteiktas laikotarpis, per kurį juos turėjo padaryti pareiškimus po faktų atskleidimo. Šalių pastabos buvo apsvarstytos ir tam tikrais atvejais nustatyti faktai buvo atitinkamai pakeisti. (105) Iš to kas pasakyta pirmiau, išplaukia, kad, kaip numatyta Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, Reglamentu (EEB) Nr. 1473/93 nustatytas antidempingo priemones kintamo muito, susieto su mažiausia 112 ekiu už toną importo kaina, taikoma importuojamam ŠKM, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, reikėtų taikyti toliau, tačiau išreikšti nauja Europos valiuta - euru. Taigi, nauja mažiausia kaina sudaro 112 eurų už 1 toną, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Šiuo reglamentu nustatomas galutinis antidempingo muitas magnio oksidui, kurio kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir klasifikuojamo KN kodu ex25199090 (Taric kodas 25199090* 10), importui. 2. Muito dydis yra 112 eurų už toną ir grynosios kainos už toną Bendrijos pasienyje prieš muitinės procedūras skirtumas, jei pastaroji kaina yra mažesnė. 3. Taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų ir kitos muitinės praktikos, nebent nurodyta kitaip. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1999 m. birželio 21 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. Verheugen [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/98 (OL L 128, 1998 4 30, p. 18). [2] OL L 145, 1993 6 17, p. 1. [3] OL C 383, 1997 12 17, p. 9. [4] OL C 190, 1998 6 18, p. 4. --------------------------------------------------