Oficialusis leidinys L 097 , 01/04/2004 p. 0001 - 0015



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 600/2004 2004 m. kovo 22 d. nustatantis tam tikras technines priemones, taikytinas žvejybos veiklai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos taikymo zonoje EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1], kadangi: (1) Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (Konvencija) Bendrija patvirtino Sprendimu 81/691/EEB [2] ir Bendrijoje ji įsigaliojo 1982 m. gegužės 21 d. (2) Konvencija sudaro regioninio Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos ir vadybos bendradarbiavimo pagrindą, įsteigiant Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos ir vadybos komisiją (CCAMLR) ir CCAMLR patvirtinant apsaugos priemones, kurios tampa privalomomis Susitariančiosioms Šalims. (3) CCAMLR patvirtino tam tikras žuvų išteklių apsaugos ir vadybos priemones, kurios nustato ir technines taisykles, taikomas tam tikrai žvejybos veiklai Konvencijos taikymo zonoje. Priemonės aprėpia sąlygas dėl tam tikrų tipų žvejybos įrangos naudojimo, tam tikrų tipų įrangos, kuri laikoma žalinga aplinkai, draudimą, žvejybos žalingo poveikio sumažinimą tokioms rūšims kaip jūrų paukščiai bei jūrų žinduoliai ir mokslo stebėtojų veiklą žvejybos laivuose duomenims surinkti. Šios priemonės yra privalomos Bendrijai ir todėl turėtų būti įgyvendintos. (4) Kai kurios CCAMLR patvirtintos techninės priemonės buvo perkeltos į teisės aktus 1990 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 3943/90 dėl stebėjimo ir inspektavimo sistemos, įkurtos Konvencijos dėl jūroje gyvenančių Antarkties organizmų išteklių apsaugos XXIV straipsniu, taikymo [3] ir 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 66/98, nustatančiu tam tikras žvejybos apsaugos ir kontrolės priemones Antarktikoje [4]. (5) Tai, kad nuo pirmiau minėtų reglamentų patvirtinimo CCAMLR patvirtino naujas apsaugos priemones ir atnaujino jau galiojusias, reiškia, kad vėliau tuos reglamentus reikėtų iš dalies pakeisti. (6) Siekiant užtikrinti, kad Bendrijos taisyklės būtų aiškesnės, žvejybos veiklos kontrolės priemonės ir techninės srities priemonės turėtų būti perkeliamos į teisės aktus atskirai. Todėl Reglamentai (EEB) Nr. 3943/90 ir (EB) Nr. 66/98 turėtų būti panaikinti 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 601/2004, nustatančiu tam tikras kontrolės priemones, taikytinas žvejybos veiklai Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos taikymo zonoje [5], o Bendrijos priemonės turėtų būti papildytos šiuos reglamentu. Tai nepažeidžia tam tikrų tam tikrai žvalgomajai žvejybai skirtų techninių priemonių įtraukimo į reglamentus, kuriuos Bendrija kasmet patvirtina dėl žvejybos galimybių, skirtų Bendrijos laivams, ir su jomis susijusių sąlygų (kasmetiniai "TAC ir kvotų" reglamentai). (7) Šiam reglamentui įgyvendinti ir priedams suderinti su reguliariais CCAMLR pagal Konvenciją patvirtintų techninių priemonių pakeitimais būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [6], PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS OBJEKTAS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI 1 straipsnis Objektas 1. Šis reglamentas nustato technines priemones dėl Bendrijos žvejybos laivų, kurie sugauna ir laiko jūrų organizmus iš jūrų gyvųjų išteklių, esančių Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (Konvencija) taikymo zonoje, veiklos. 2. Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant Konvencijos nuostatų ir skirtas paremti konferencijos, per kurią ji buvo priimta, baigiamojo akto tikslus, principus ir nuostatas. 2 straipsnis Apibrėžimai Šiame reglamente taikomi tokie apibrėžimai: a) "Konvencijos zona" – tai Konvencijos taikymo zona, apibrėžta jos I straipsnyje; b) "Antarkties konvergencija" – tai linija, jungianti tokius taškus išilgai platumos lygiagrečių ir ilgumos dienovidinių: 50o P, 0o – 50o P, 30o R – 45o P, 30o R – 45o P, 80o R – 55o P, 80o R – 55o P, 150o R – 60o P, 150o R – 60o P, 50o V – 50o P, 50o V – 50o P, 0o; c) "Bendrijos žvejybos laivas" – tai žvejybos laivas, plaukiojantis su Bendrijos valstybės narės vėliava ir registruotas Bendrijoje, kuris sugauna ir laiko jūrų organizmus iš jūrų gyvųjų išteklių, esančių Konvencijos zonoje; d) "mažasis stačiakampis" – tai 0,5o platumos ir 1o ilgumo dydžio zona nuo statistinio parajonio ar kvadrato šiaurės vakarų kampo. Stačiakampis apibrėžiamas jo šiauriausios ribos platuma ir arčiausiai 0o esančios ribos ilguma; e) "nauja žvejyba" – tai tam tikros rūšies žvejyba taikant tam tikrą žvejybos metodą FAO Antarkties statistiniame parajonyje, apie kurią: i) CCAMLR dar nebuvo pateikta išsamiais tyrimais ar žvalgomąja žvejyba gauta informacija apie išteklių pasiskirstymą, gausumą, populiaciją, potencialų laimikį ir tapatumą; arba ii) CCAMLR dar nebuvo pateikti duomenys apie laimikį ir žvejybos pastangas; arba iii) CCAMLR dar nebuvo pateikti duomenys apie laimikį ir žvejybos pastangas per pastaruosius du žvejybos sezonus; f) "žvalgomoji žvejyba" – tai žvejyba, kuri anksčiau buvo klasifikuota kaip "nauja žvejyba" apibrėžta e punkte. Žvalgomoji žvejyba klasifikuojama kaip tokia iki gaunama pakankamai informacijos: i) tikslinių rūšių pasiskirstymui, gausumui bei populiacijai įvertinti ir pagal tai apskaičiuoti apytikrį potencialų laimikį; ii) galimam žvejybos poveikiui priklausomoms ir susijusioms rūšims išnagrinėti; ir iii) leisti CCAMLR moksliniam komitetui suformuluoti ir pateikti rekomendacijas dėl tinkamo laimikio dydžio, o kai taikytina, dėl žvejybos pastangų dydžio ir įrangos. II SKYRIUS ŽVEJYBOS ĮRANGA 3 straipsnis Konkrečiai žvejybai leistina žvejybos įranga 1. Dissostichus eleginoides FAO 48.3 statistiniame parajonyje leidžiama žvejoti tik ūdas ir gaudykles naudojantiems laivams. 2. Dissostichus eleginoides FAO 58.5.2 statistiniame kvadrate leidžiama žvejoti tik tralus ir ūdas naudojantiems laivams. 3. Champsocephalus gunnari FAO 48.3 statistiniame parajonyje leidžiama žvejoti tik tralus naudojantiems laivams. Šiame rajone Champsocephalus gunnari tikslinei žvejybai naudoti dugninius tralus draudžiama. 4. Champsocephalus gunnari FAO 58.5.2 statistiniame kvadrate leidžiama žvejoti tik tralus naudojantiems laivams. 5. Šio straipsnio 4 dalyje nurodyta žvejyba leidžiama zonoje, kuri yra FAO 58.5.2 statistinio kvadrato dalis ir yra kurią riboja linija: a) prasidedanti taške, kuriame 72o 15′ R ilgumos dienovidinis kerta Australijos ir Prancūzijos jūros ribų nustatymo susitarimo ribą, toliau einanti išilgai dienovidinio iki jo sankirtos su 53o 25′ P platumos lygiagrete; b) toliau einanti į rytus išilgai tos lygiagretės iki jos sankirtos su 74o R ilgumos dienovidiniu; c) toliau einanti į šiaurės rytus išilgai geodezinės linijos iki 52o 40′ P platumos lygiagretės sankirtos su 76o R ilgumos dienovidiniu; d) toliau einanti į šiaurę išilgai dienovidinio iki jo sankirtos su 52o P platumos lygiagrete; e) toliau einanti į šiaurės vakarus išilgai geodezinės linijos iki 51o P platumos lygiagretės sankirtos su 74o 30′ R ilgumos dienovidiniu; ir f) toliau einanti į pietvakarius išilgai geodezinės linijos iki pradžios taško. 6. Krabus FAO 48.3 statistiniame parajonyje leidžiama žvejoti tik gaudykles naudojantiems laivams. 4 straipsnis Tinklo akių dydis 1. Tiesiogiai žvejojant toliau išvardytas rūšis ar jų grupes draudžiama naudoti tralus, daniškuosius vilktinius tinklus ar panašius tinklus, kurių akių dydis yra mažesnis už I priede nustatytą mažiausiąjį tinklo akių dydį: a) Champsocephalus gunnari; b) Dissostichus eleginoides; c) Gobionotothen gibberifrons; d) Lepidonotothen squamifrons; e) Notothenia rossii; f) Notothenia kempi. 2. Draudžiama naudoti kokias nors priemones ar įtaisus, kurie užkištų ar sumažintu tinklo akių dydį. 5 straipsnis Tinklo akių dydžio tikrinimas 4 straipsnyje nurodytų tinklų mažiausiasis akių dydis, nustatytas I priede, išmatuojamas pagal II priede nustatytas taisykles. 6 straipsnis Krabų žvejyba FAO 48.3 statistiniame parajonyje 1. Leidžiama žvejoti tik lytiškai subrendusius vyriškos lyties krabus – visi pagauti moteriškos lyties ir nepakankamo dydžio krabai paleidžiami. Paralomis spinosissima ir Paralomis formosa rūšių galima pasilikti pagautus vyriškos lyties krabus su ne mažesnio kaip atitinkamai 94 mm ir 90 mm pločio šarvais. 2. Jūroje apdorojami krabai turi būti užšaldomi tokiomis supjaustytomis dalimis, pagal kurias vėliau galima būtų nustatyti jų dydį. 7 straipsnis Plastikinių pakavimo juostų naudojimas Bendrijos žvejybos laivuose ir pašalinimas 1. Bendrijos žvejybos laivuose draudžiama naudoti plastikines pakavimo juostas masalo dėžėms tvirtinti. Žvejybos laivuose, kuriuose nenaudojamos atliekų deginimo krosnys (uždaros sistemos) draudžiama naudoti ir kitokias pakavimo juostas kitais tikslais. 2. Bet kokios pakavimo juostos, jas nulupus nuo pakuočių, supjaustomos taip, kad nesudarytų ištisinių žiedų ir kuo greičiau sudeginamos atliekų deginimo krosnyje. 3. Visos plastikinės atliekos laikomos laive iki jam pasiekiant uostą ir jokių būdu neišmetamos į jūrą. 4. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 8 straipsnis Atsitiktinė jūrų paukščių žūtis žvejojant ūdomis 1. Žvejybos ūdomis operacijos turi būti atliekamos taip, kad kabliukai su masalu, įmesti į vandenį, kuo greičiau nugrimztų. Laivuose, taikančiuose ispaniškąjį žvejybos ūdomis būdą, svarmenys išleidžiami prieš įsitempiant lynui; turi būti naudojami ne mažesnės kaip 8,5 kg masės svarmenys, išdėstyti ne didesniais kaip 40 m intervalais, arba ne mažesnės kaip 6 kg masės svarmenys, išdėstyti ne didesniais kaip 20 m intervalais. Naudojamas tik atšildytas masalas. 2. Nepažeidžiant šio straipsnio 7 dalies, ūdos užmetamos tik naktį (t. y. tamsos valandomis tarp jūrinio saulėlydžio ir saulėtekio). Kai įmanoma, tinklai turi būti baigiami užmesti bent prieš tris valandas iki saulėtekio. Žvejojant ūdomis naktį turi būti naudojami tik saugai būtini laivo žibintai. 3. Nepažeidžiant šio straipsnio 8 dalies, užmetant ūdas draudžiama išmesti atliekas per bortą. Valksmo metu turi būti kiek įmanoma vengiama išmesti atliekas. Jei valksmo metu atliekų išmetimas neišvengiamas, tai turi būti daroma priešingoje laivo pusėje nei ta, kurioje užmetami ar traukiami tinklai. Prieš išmetant iš atliekų ir žuvų galvų turi būti ištraukti kabliukai. Laivai turi būti įrengti taip, kad turėtų atliekų perdirbimo įrangą ar reikiamos vietos atliekoms palikti laive arba būtų galimybė išmesti atliekas priešingoje laivo pusėje nei ta, kurioje traukiami tinklai. 4. Turi būti visaip stengiamasi užtikrinti, kad žvejojant ūdomis pagauti gyvi jūrų paukščiai būtų paleidžiami gyvi ir, kai įmanoma, kabliukai būtų ištraukiami nesukeliant pavojaus paukščio gyvybei. 5. Turi būti traukiamas paukščių baidymo lynas, skirtas atbaidyti jūrų paukščiams, kad šie netūptų ant masalo užmetant tinklus. Išsamus paukščių baidymo lyno ir jo ištempimo būdo aprašymas pateikiamas III priede. Šarnyrinių jungčių skaičius ir išdėstymas gali būti skirtingas, jei paukščių baidymo lyno veiksmingai aprėpiamas jūros paviršius yra ne mažesnis nei III priede pavaizduoto pavyzdinio įrenginio. Vandeniu traukiamo įtaiso, skirto lynui įtempti konstrukcija taip pat gali būti įvairi. 6. Laivuose, kuriuose yra du stebėtojai, iš kurių bent vienas paskirtas pagal CCAMLR Tarptautinio mokslinio stebėjimo schemą, galima išbandyti kitų konstrukcijų paukščių baidymo lynus. 7. Draudimas užmesti ūdas dieną, numatytas šio straipsnio 2 dalyje, netaikomas žvejybai FAO statistiniuose parajoniuose: 48.6 – į pietus nuo 60o P, 88.1 bei 88.2 ir 58.4.2 kvadrate, jei laikomasi tokių reikalavimų: a) išduodant licenciją tokiai žvejybai, kompetentingoms institucijoms gali būti įrodoma, kad atitinkamas laivas: i) gali visiškai laikytis bet kurio iš IV priede nurodyto ūdų užmetimo tiriamųjų protokolų. Valstybės narės informuoja CCAMLR apie tuo tikslu atliktų techninių patikrinimų kiekviename licencijuotame laive rezultatus; ii) turi priemones, užtikrinančias galimybę dirbti mokslo stebėtojams, kurie jame turi būti pagal 14 straipsnio 2 dalį; b) atitinkamas laivas per savo žvejybos operacijas pademonstruoja ne mažesnę kaip 0,3 m/s nuoseklaus ūdos grimzdimo spartą; c) atitinkamas laivas pagauna ne daugiau kaip du jūrų paukščius. Bet kuris laivas, pagavęs iš viso tris paukščius, tuoj pat pereina prie naktinio tinklų užmetimo režimo. 8. Nukrypstant nuo šio straipsnio 3 dalies, draudžiama išmesti atliekas žvejojant pagal šio straipsnio 7 dalį. 9. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 9 straipsnis Atsitiktinė jūrų paukščių ir jūrų žinduolių žūtis žvejojant tralais 1. Žvejojant tralais draudžiama naudoti tinklo stebėsenos lynus. 2. Bendrijos žvejybos laivai visuomet įrengia žibintus tose vietose ir nustato jų apšvietimo lygį taip, kad iš laivo sklindanti šviesa būtų kuo mažesnė, nepakenkiant laivo darbo saugai. 3. Užmetant ir traukiant tralų įrangą draudžiama išmesti į jūrą atliekas. 4. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. III SKYRIUS ŽVEJYBOS VEIKLA 10 straipsnis Laivų judėjimas atsižvelgiant į jų priegaudą 1. Jei žvejyba nėra nauja ar žvalgomoji, Bendrijos žvejybos laivai plaukioja atsižvelgdami į jų priegaudą, remiantis V priedo A dalimi. 2. Jei žvejyba yra nauja ar žvalgomoji, Bendrijos žvejybos laivai plaukioja atsižvelgdami į jų priegaudą, remiantis V priedo B dalimi. 11 straipsnis Specialiosios priemonės, taikytinos Dissostichus spp. rūšies žvalgomajai žvejybai 1. Konvencijos zonoje Dissostichus spp. rūšies žvalgomojoje žvejyboje naudojant tralą ar ūdas dalyvaujantys Bendrijos žvejybos laivai, išskyrus tokią žvejybą, kuriai CCAMLR nustatė specialias išimtis, veikia pagal šio straipsnio 3–6 dalyse nustatytas taisykles. 2. Šiame straipsnyje valksmu vadinamas vienas tralo užmetimas. Žvejojant ūdomis valksmu vadinamas vieno ar daugiau ūdų užmetimas vienoje vietoje. 3. Turi būti žvejojama kuo didesnėje geografinėje ir batimetrinėje srityje. Todėl žvejyba kiekviename mažajame stačiakampyje turi būti nutraukta, kai ataskaitinis laimikis, apie kurį pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnį, pasiekia 100 tonų ir tame stačiakampyje uždraudžiama žvejoti visą likusį sezoną. Viename mažajame stačiakampyje vienu metu leidžiama žvejoti tik vienam laivui. 4. Vykdant šio straipsnio 3 dalį: a) tiksli valksmo geografinė padėtis žvejojant tralu nustatoma kaip kelio tarp valksmo pradinio taško ir galutinio taško vidurys; b) tiksli valksmo geografinė padėtis žvejojant ūdomis nustatoma kaip užmestos ūdos ar ūdų vidurys; c) laivas laikomas žvejojantis tame mažajame stačiakampyje, kuriame yra tiksli valksmo geografinė padėtis; d) laivas laikomas žvejojantis bet kokiame mažajame stačiakampyje nuo užmetimo proceso pradžios iki visų ūdų ištraukimo pabaigos tame mažajame stačiakampyje. 5. Kiekvieno ūdos valksmo ponyrio trukmė neturi viršyti 48 valandų, matuojant nuo užmetimo proceso pabaigos iki ištraukimo proceso pradžios, išskyrus išskirtines aplinkybes, kurių negali kontroliuoti laivas (pvz., ledas ir oro sąlygos). 6. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 12 straipsnis Specialiosios priemonės, taikytinos Champsocephalus gunnari rūšies žvejybai FAO 48.3 statistiniame parajonyje 1. Champsocephalus gunnari žvejyba draudžiama 12 jūrmylių pločio zonoje palei Pietų Džordžijos krantus laikotarpiu nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. (neršto laikotarpis). 2. Jei vienu valksmu sugaunama daugiau kaip 100 kg Champsocephalus gunnari ir daugiau kaip 10 % Champsocephalus gunnari (skaičiuojant vienetais) yra mažesnio kaip 240 mm ilgio, žvejybos laivas turi plaukti į kitą žvejybos vietą, esančią ne arčiau kaip penkių jūrmylių atstumu. Žvejybos laivas negali grįžti į penkių jūrmylių sritį aplink vietą, kurioje mažų Champsocephalus gunnari kiekis viršijo 10 %, ne trumpiau kaip penkių dienų laikotarpį. Vieta, kurioje mažų Champsocephalus gunnari kiekis viršijo 10 % apibrėžiama kaip kursas, kuriuo žvejybos laivas plaukia iš vietos, kurioje įranga buvo pirmąsyk užmesta, iki vietos, kurioje ji buvo vėl įtraukta į laivą. 3. Jei laivas pagavo iš viso 20 jūrų paukščių, jis turi nustoti žvejoti ir jam uždraudžiama žvejoti likusį sezoną. 4. Laikotarpiu nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. žvejojantys laivai atlieka ne mažiau kaip 20 tiriamųjų valksmų, aprašytų VI priede. 5. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. IV SKYRIUS MOKSLINIAI STEBĖJIMAI KONVENCIJOS ZONOJE PLAUKIOJANČIUOSE LAIVUOSE 13 straipsnis Objektas ir taikymo sritis Mokslinių stebėjimų sistema, kurią CCAMLR patvirtino pagal Konvencijos XXIV straipsnį, pagal šį skyrių taikoma Bendrijos žvejybos laivams, atliekantiems žvejybos ir tyrimų operacijas Konvencijos zonoje. 14 straipsnis Moksliškai stebima veikla 1. Per kiekvieną žvejybos laikotarpį Bendrijos žvejybos laivuose turi būti bent vienas mokslo stebėtojas ir, kai įmanoma, vienas papildomas stebėtojas, kai laivas žvejoja: a) Champsocephalus gunnari FAO 48.3 statistiniame parajonyje ir 58.5.2 kvadrate; b) krabus FAO 48.3 statistiniame parajonyje; c) Dissostichus eleginoides FAO 48.3 ir 48.4 statistiniuose parajoniuose ir 58.5.2 kvadrate; d) Martialia hyadesi FAO 48.3 statistiniame parajonyje. 2. Žvalgomojoje žvejyboje, kaip nurodyta šio reglamento 11 straipsnyje, arba kitokioje žvalgomojoje žvejyboje, leistinoje remiantis Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 straipsniu, dalyvaujančiuose Bendrijos žvejybos laivuose turi bent du mokslo stebėtojai, iš kurių vienas yra CCAMLR mokslo stebėtojas, paskirtas remiantis 15 straipsniu. 3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 2 dalies, Dissostichus rūšies žvalgomojoje žvejyboje FAO 48.3 a ir b statistiniuose kvadratuose dalyvaujančiuose žvejybos laivuose turi būti bent vienas CCAMLR mokslo stebėtojas ir, kai įmanoma, vienas papildomas stebėtojas. 4. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 15 straipsnis Mokslo stebėtojai 1. Valstybės narės paskiria mokslo stebėtojus, kuriems leidžiama atlikti užduotis, susijusias su CCAMLR pagal šį reglamentą patvirtintos stebėjimo sistemos įgyvendinimu. 2. Laivuose esančių mokslo stebėtojų pareigos ir užduotys nustatytos VII priede. 3. Mokslo stebėtojai turi būti juos paskyrusios valstybės narės piliečiai. Jie turi laikytis laivo, kuriame atlieka savo stebėjimus, tvarkos ir taisyklių. 4. Mokslo stebėtojai turi būti susipažinę su stebima žvejybos ir mokslinių tyrimų veikla, Konvencijos nuostatomis ir pagal Konvenciją patvirtintomis priemonėmis ir turi būti reikiamai parengti, kad kompetentingai atliktų savo pareigas. Be to, jie turi mokėti laivų, kuriuose vykdo savo veiklą, vėliavos valstybės kalbą. 5. Mokslo stebėtojai turi turėti juos paskyrusios valstybės narės išduotą CCAMLR patvirtintos formos dokumentą, patvirtinantį, kad jie yra CCAMLR mokslo stebėtojai. 6. Ne vėliau kaip per mėnesį po stebėjimo laikotarpio pabaigos arba po stebėtojų grįžimo į savo šalį, per juos paskyrusią valstybę narę, mokslo stebėtojai pateikia CCAMLR ataskaitą apie kiekvieną atliktą stebėjimo vizitą pagal CCAMLR mokslinio komiteto patvirtintą stebėjimo metodiką. Ataskaitos kopija nusiunčiama atitinkamo laivo vėliavos valstybei ir Komisijai. 7. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 16 straipsnis Susitarimai dėl stebėtojų buvimo laivuose 1. Mokslo stebėtojų buvimą Bendrijos žvejybos laivuose, kurie atlieka žvejybos ar mokslinių tyrimų operacijas, reglamentuoja su kita CCAMLR nare specialiai sudaryti dvišaliai susitarimai. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti dvišaliai susitarimai grindžiami tokiais principais: a) būnant laive, mokslo stebėtojams suteikiamas laivo pareigūno statusas. Laive būnantiems stebėtojams suteikiami tą statusą atitinkantys patogumai ir maitinimas; b) vėliavos valstybė narė užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose esantiems mokslo stebėtojams laivų valdytojai suteiktų visą pagalbą jų pareigoms atlikti. Mokslo stebėtojams turi būti prieinami taip pat ir laivo duomenys bei operacijos, kad jie galėtų atlikti savo pareigas kaip reikalauja CCAMLR; c) vėliavos valstybė narė imasi reikiamų veiksmų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose atliekančių savo pareigas mokslo stebėtojų saugą ir gerovę, teikti jiems medicinos priežiūrą ir saugoti jų laisvę ir orumą; d) mokslo stebėtojams leidžiama perduoti ir gauti pranešimus naudojantis laivo ryšių įranga ir padedant valdytojui. Visas pagrįstas tokio ryšio išlaidas paprastai padengia mokslo stebėtojus paskyrusi CCAMLR narė (toliau – paskyrusioji šalis); e) mokslo stebėtojų vežimo ir įlaipinimo į laivą priemonės organizuojamos taip, kad kuo mažiau trukdytų žvejybos ir tyrimų operacijoms; f) mokslo stebėtojai pateikia savo ataskaitų kopijas kapitonams, jei jie to pageidauja; g) paskyrusiosios šalys užtikrina, kad jų mokslo stebėtojai turėtų atitinkamoms CCAMLR narėms priimtiną draudimą; h) paskyrusiosios šalys atsako už mokslo stebėtojų vežimą į įlaipinimo į laivą vietas ir iš jų; i) išskyrus atvejus, kai susitariama kitaip, mokslo stebėtojų instrumentais, drabužiais, atlyginimu ir bet kokiomis išmokomis paprastai rūpinasi paskyrusioji šalis, o patogumais ir maitinimu laive – priimančiosios šalies laivas. 3. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 17 straipsnis Informacijos pranešimas 1. Mokslo stebėtojus paskyrusios valstybės narės teikia CCAMLR informaciją apie stebėjimo programas kuo anksčiau ir ne vėliau kaip sudarant kiekvieną 11 straipsnyje nurodytą dvišalį susitarimą. Kiekvienam stebėtojui pateikiama tokia informacija: a) susitarimo sudarymo data; b) stebėtojus priimančio laivo pavadinimas ir vėliavos šalis; c) už stebėtojų skyrimą atsakinga valstybė narė; d) žvejybos zona (CCAMLR statistinis rajonas, parajonis, kvadratas); e) stebėtojų surinktų ir CCAMLR sekretoriatui pateiktų duomenų pobūdis (priegauda, tikslinės rūšys, biologiniai duomenys ir kt.); f) numatomos stebėjimo programos pradžios ir pabaigos datos; ir g) numatoma stebėtojų sugrįžimo į savo šalį data. 2. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. V SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 18 straipsnis Priedų pakeitimai I–VII priedai 20 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka iš dalies keičiami atsižvelgiant į apsaugos priemones, kurios tampa privalomos Bendrijai. 19 straipsnis Įgyvendinimas 7, 8, 9, 11, 12, 14, 15, 16 ir 17 straipsniams įgyvendinti būtinos priemonės patvirtinamos 20 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 20 straipsnis Komiteto darbo tvarka 1. Komisijai padeda pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką [7] 30 straipsnį įsteigtas komitetas. 2. Darant nuorodą į šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – vienas mėnuo. 3. Darant nuorodą į šį straipsnį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – vienas mėnuo. 4. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 21 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 22 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Walsh [1] 2003 m. gruodžio 16 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). [2] OL L 252, 1981 9 5, p. 26. [3] OL L 379, 1990 12 31, p. 45. [4] OL L 6, 1998 1 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2742/1999 (OL L 341, 1999 12 31, p. 1). [5] OL L 97, 2004 4 1, p. 16. [6] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [7] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. -------------------------------------------------- I PRIEDAS MAŽIAUSIASIS TINKLO AKIŲ DYDIS, KAIP APIBRĖŽTA 4 STRAIPSNIO 1 DALYJE Rūšys | Tinklo tipas | Mažiausiasis tinklo akių dydis | Notothenia rossii | Tralai, daniškieji vilktiniai ir panašūs tinklai | 120 mm | Dissostichus eleginoides | Tralai, daniškieji vilktiniai ir panašūs tinklai | 120 mm | Goibionotothen gibberifrons | Tralai, daniškieji vilktiniai ir panašūs tinklai | 80 mm | Notothenia kempi | Tralai, daniškieji vilktiniai ir panašūs tinklai | 80 mm | Lepidonotothen squamifrons | Tralai, daniškieji vilktiniai ir panašūs tinklai | 80 mm | Champsocephalus gunnari | Tralai, daniškieji vilktiniai ir panašūs tinklai | 90 mm | -------------------------------------------------- II PRIEDAS 5 STRAIPSNYJE APIBRĖŽTO MAŽIAUSIOJO TINKLO AKIŲ DYDŽIO NUSTATYMO TAISYKLĖS A. Matuoklių aprašymas 1. Tinklo akių dydžio nustatymo matuokliai turi būti 2 mm storio, plokšti, pagaminti iš atsparios medžiagos ir gebantys išlaikyti savo formą. Jie iš abiejų šonų turi turėti seriją lygiagrečių atkarpų, sujungtų tarpinėmis įstrižinėmis atkarpomis, kurių nuolydis yra vienas su aštuoniais, arba tik ištisinio nuolydžio kraštus, kurių nuolydis yra vienas su aštuoniais. Siaurajame gale turi būti kiaurymė. 2. Gerojoje matuoklių pusėje iš abiejų šonų turi būti sužymėtos milimetrų padalos tiek lygiagrečių kraštų atkarpose (jei yra), tiek nuožulniose atkarpose. Jei matuoklio kraštai ištisinio nuolydžio, pločio žymės turi būti sužymėtos 1 mm tarpais, o pločio nuorodos išdėstytos vienodais intervalais. B. Matuoklio naudojimas 1. Tinklas ištempiamas ilgosios akių įstrižainės kryptimi. 2. A dalyje aprašytas matuoklis siauruoju galu įkišamas į tinklo akį tinklo plokštumai statmena kryptimi. 3. Matuoklis kišamas į tinklo akį ranka arba naudojant svarmenį ar dinamometrą, iki jo nuolaidūs šonai sustabdomi tinklo virvelių pasipriešinimo. C. Matuotinų tinklo akių parinkimas 1. Matuojamos 20 iš eilės gretimų akių, pasirinktų ilgosios tinklo ašies kryptimi. 2. Nematuojamos arčiau kaip 50 cm atstumu nuo apsiuvos, lynų arba tralo maišo raiščių esančios akys. Tas atstumas matuojamas statmenai apsiuvai, lynams ar tralo maišo raiščiams, tinklą įtempus matavimo kryptimi. Taip pat nematuojamos užtaisytos ar pažeistos akys arba tos, prie kurių pritvirtinti papildomi elementai. 3. Nukrypstant nuo šios dalies 1 punkto, matuojamos akys gali būti ne gretimos, jei gretimų akių negalima matuoti dėl 2 punkto nuostatų. 4. Tinklai matuojami tik šlapi ir neužšalę. D. Kiekvienos tinklo akies matavimas Kiekvienos tinklo akies dydis yra matuoklio plotis jam sustojus, kai matuojama, kaip aprašyta B dalyje. E. Tinklo akių dydžio nustatymas Tinklo akies dydis – tai visų pagal C ir D dalis parinktų ir išmatuotų akių matavimo rezultatų aritmetinis vidurkis milimetrais, apvalinant į didesnę pusę. Bendras matuotinų tinklo akių skaičius nurodytas F dalyje. F. Patikros tvarka 1. Inspektorius išmatuoja 20 tinklo akių, parinktų pagal C dalį, įkišdamas matuoklį ranka, nenaudodamas svarmens ar dinamometro. Tinklo akių dydis nustatomas remiantis E dalimi. Jei apskaičiavus akių dydį pasirodo, kad jis neatitinka galiojančių taisyklių, tuomet išmatuojamos dvi papildomos 20 akių serijos, pasirinktos remiantis C dalimi. Tuomet akių dydis perskaičiuojamas pagal E dalį, įvertinant visų 60 jau išmatuotų akių matavimo rezultatus. Nepažeidžiant 2 punkto, gautas rezultatas laikomas tinklo akių dydžiu. 2. Jei laivo kapitonas užginčija pagal 1 punktą nustatytą tinklo dydį, to matavimo rezultatai nenaudojami tinklo akių dydžiui nustatyti ir tinklas turi būti matuojamas iš naujo, naudojant prie matuoklio prikabintą svarmenį arba dinamometrą; svarmenį arba dinamometrą savo nuožiūra parenka inspektorius. Svarmuo prikabinimas kabliuku ant siaurojoje matuoklio dalyje esančios kiaurymės. Dinamometras gali būti prikabintas arba prie siaurojoje matuoklio dalyje esančios kiaurymės arba prie plačiojo matuoklio galo. Svarmens arba dinamometro tikslumas turi būti patvirtintas atitinkamos nacionalinės institucijos. Jei pagal 1 punktą nustatytas tinklo akių dydis yra ne didesnis kaip 35 mm, taikoma 19,61 N jėga (atitinkanti 2 kg masę), o kitokio dydžio akių tinklams – 49,03 N jėga (atitinkanti 5 kg masę). Nustatant tinklo akių dydį pagal E dalį, kai naudojamas svarmuo arba dinamometras, matuojama tik viena 20 akių serija. -------------------------------------------------- III PRIEDAS IŠSAMUS 8 STRAIPSNIO 5 DALYJE NURODYTO PAUKŠČIŲ BAIDYMO LYNO APRAŠYMAS IR IŠTEMPIMO BŪDAS 1. Paukščių baidymo lynas prikabinamas laivagalyje, maždaug 4,5 m aukštyje virš vandens ir taip, kad lynas būtų tiesiai virš tos vietos, kurioje masalas panyra į vandenį. 2. Paukščių baidymo lynas turi būti maždaug 3 mm skersmens, ne trumpesnis kaip 150 m, o gale turėti įtaisą, kuris įtemptų lyną taip, kad jis driektųsi tiesiai už laivo, net pučiant šoniniam vėjui. 3. Pradedant nuo tvirtinimo prie laivo vietos, 5 m intervalais pritvirtinamos penkios atšakos su vimpelais, kurių kiekvieną sudaro dvi maždaug 3 mm skersmens virvinės gijos. Atšakų su vimpelais ilgis turėtų būti nuo maždaug 3,50 m (arčiausiai laivo esančios atšakos) iki maždaug 1,25 m (penktoji atšaka). Ištempiant paukščių baidymo lyną, atšakos su vimpelais turi siekti jūros paviršių, o laivui supantis ant bangų periodiškai panirti į vandenį. Šarnyrinės jungtys paukščių baidymo lyne įrengiamos prikabinimo vietoje, prieš ir už kiekvienos atšakos su vimpelais tvirtinimo vietos ir prieš pat paukščių baidymo lyno gale esantį svarmenį. Kiekviena atšaka su vimpelais prie paukščių baidymo lyno taip pat tvirtinama šarnyrine jungtimi. +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- IV PRIEDAS 8 STRAIPSNIO 7 DALYJE NURODYTI ŪDŲ UŽMETIMO EKSPERIMENTINIAI PROTOKOLAI A PROTOKOLAS A1. Laivas, stebimas mokslo stebėtojo: a) užmeta ne mažiau kaip penkias ūdas, prie kiekvienos ūdos pritvirtinus ne mažiau kaip po keturis grimzdimo spartos registravimo prietaisus (TDR); b) išdėsto TDR ant ūdos atsitiktine tvarka ant ir tarp lynų; c) apskaičiuoja kiekvieno grąžinto į laivą TDR grimzdimo spartą, kuri: i) matuojama kaip grimzdimo nuo paviršiaus (0 m) iki 15 m gylio trukmės vidurkis ir ii) turi būti ne mažesnė kaip 0,3 m/s; d) jei mažiausioji grimzdimo sparta (0,3 m/s) nepasiekiama nė vienoje iš 20 bandymo vietų, kartoja bandymą iki užregistruojami iš viso 20 bandymų, kurių metu grimzdimo sparta buvo 0,3 m/s; ir e) bandymams naudoja tik tokius instrumentus ir žvejybos įrangą, kuri naudojama Konvencijos zonoje. A2. Jei laivas nori, kad jam būtų taikoma naktinio užmetimo reikalavimų išimtis, jam žvejojant CCAMLR mokslo stebėtojas nuolatos atlieka ūdos grimzdimo stebėseną. Laivo įgula bendradarbiauja su CCAMLR stebėtoju, kuris: a) stengiasi pritvirtinti TDR prie kiekvienos per stebėtojo pamainą užmetamos ūdos; b) kas septynias dienas pritvirtina visus turimus TDR prie vienos ūdos, kad nustatytų galimus grimzdimo spartos skirtumus išilgai ūdos; c) išdėsto TDR ant ūdos atsitiktine tvarka ant ir tarp lynų; d) apskaičiuoja kiekvieno grąžinto į laivą TDR grimzdimo spartą; ir e) išmatuoja grimzdimo spartą – grimzdimo nuo paviršiaus (0 m) iki 15 m gylio trukmės vidurkį. A.3. Laivas: a) užtikrina, kad vidutinė grimzdimo sparta būtų ne mažesnė kaip 0,3 m/s; b) kas dieną teikia ataskaitas žvejybos vadovui; ir c) užtikrina, kad ūdų grimzdimo bandymais surinkti duomenys būtų užregistruoti patvirtintu formatu ir pasibaigus sezonui pateikiami žvejybos vadovui. B PROTOKOLAS B1. Laivas, stebimas mokslo stebėtojo: a) užmeta ne mažiau kaip penkias didžiausiojo Konvencijos zonoje naudojamo ilgio ūdas, prie kiekvienos ūdos vidurinio trečdalio pritvirtinus ne mažiau kaip po keturis bandomuosius butelius (žr. B5–B9 dalis); b) išdėsto bandomuosius butelius ant ūdos atsitiktine tvarka ant ir tarp lynų taip, kad visi buteliai būtų per vidurį tarp svarmenų; c) apskaičiuoja kiekvieno bandomojo butelio grimzdimo spartą, kuri matuojama kaip ūdos grimzdimo nuo paviršiaus (0 m) iki 10 m gylio trukmės vidurkis; d) grimzdimo sparta turi būti ne mažesnė kaip 0,3 m/s; e) jei mažiausioji grimzdimo sparta (0,3 m/s) nepasiekiama nė vienoje iš 20 bandymo vietų (keturi buteliai ant penkių ūdų), kartoja bandymą iki užregistruojami iš viso 20 bandymų, kurių metu grimzdimo sparta buvo 0,3 m/s; ir f) bandymams naudoja tik tokius instrumentus ir žvejybos įrangą, kuri naudojama Konvencijos zonoje. B2. Jei laivas nori, kad jam būtų taikoma 7 straipsnio 8 dalyje numatyta išimtis, jam žvejojant CCAMLR mokslo stebėtojas nuolatos atlieka ūdos grimzdimo stebėseną. Laivo įgula bendradarbiauja su CCAMLR stebėtoju, kuris: a) stengiasi atlikti bandymą su buteliu ties kiekvienos per stebėtojo pamainą užmetamos ūdos viduriniu trečdaliu; b) kas septynias dienas pritvirtina bent keturis bandomuosius butelius prie vienos ūdos, kad nustatytų galimus grimzdimo spartos skirtumus išilgai ūdos; c) išdėsto bandomuosius butelius ant ūdos atsitiktine tvarka ant ir tarp lynų taip, kad visi buteliai būtų per vidurį tarp svarmenų; d) apskaičiuoja kiekvieno bandomojo butelio grimzdimo spartą ir e) išmatuoja ūdos grimzdimo spartą – grimzdimo nuo paviršiaus (0 m) iki 10 m gylio trukmę. B3. Laivas, kuriam taikoma išimtis: a) užtikrina, kad visos ūdos būtų su svarmenimis, visuomet užtikrinančiais ne mažesnę kaip 0,3 m/s grimzdimo spartą; b) kas dieną teikia ataskaitas savo nacionalinei agentūrai apie šio tikslo pasiekimą ir c) užtikrina, kad ūdų grimzdimo bandymais surinkti duomenys būtų užregistruoti patvirtintu formatu ir pasibaigus sezonui pateikiami nacionalinei agentūrai. B4. Bandymai su buteliu atliekami, kaip aprašyta toliau. Butelio paruošimas B5. Prie 750 ml talpos plastikinio butelio [1] (kurio plūdrumas maždaug 0,7 kg) tvirtai pririšama 10 m ilgio ir 2 mm skersmens daugiasiūlė pinta nailoninė arba jai lygiavertė virvė, prie kurios kito galo pritvirtinama ūdos apkaba. Ilgis matuojamas nuo tvirtinimo prie ūdos vietos (apkabos jungiamojo galo) iki butelio kakliuko ir stebėtojas jį tikrina kas keletą dienų. B6. Butelis apvyniojamas šviesą atspindinčia lipnia juosta, kad jį galima būtų matyti naktį. Į butelį įdedamas vandeniui atsparaus popieriaus lapas su užrašytu skiriamuoju numeriu, kuris turi būti pakankamai didelis, kad būtų įžiūrimas iš kelių metrų atstumo. Bandymas B7. Iš butelio išpilamas vanduo, dangtelis paliekamas atdaras, o virvė apvyniojama apie butelį. Butelis su apvyniota virve pritvirtinamas prie ūdos [2], per vidurį tarp svarmenų (tvirtinimo vieta). B8. Stebėtojas registruoja tvirtinimo vietos panirimo į vandenį momentą, žymimą t1 [3] sekundėmis. Momentas, kurį butelis panardinamas visiškai, žymimas t2. Bandymo rezultatas apskaičiuojamas taip: Ūdos grimzdimo sparta = 10/(t2 – t1) B9. Rezultatas turi būti ne mažesnis kaip 0,3 m/s. Šie duomenys įrašomi į atitinkamą elektroninio stebėtojo žurnalo vietą. [1] Reikalingas plastikinis vandens butelis su kieto plastiko užsukamu dangteliu. Dangtelis atsukamas, kad traukiant po vandeniu butelis prisipildytų vandens. Taip butelį bus galima panaudoti pakartotinai, nes jo nesutraiškys vandens slėgis. [2] Jei ūdos automatinės, tvirtinama prie pagrindinės linijos; jei ūdų sistema ispaniškoji, tvirtinama prie kabliukų linijos. [3] Šį procesą geriau stebėti per žiūronus, ypač blogu oru. -------------------------------------------------- V PRIEDAS TAISYKLĖS DĖL PRIEGAUDOS, ŽVEJOJANT KONVENCIJOS ZONOJE A. Reglamentuojama žvejyba 1. Jei tiesiogiai žvejojant Dissostichus eleginoides FAO 48.3 statistiniame parajonyje bet kokios rūšies priegauda per vieną valksmą ar užmetimą yra ne mažesnė kaip 1 t, žvejybos laivas turi plaukti į kitą žvejybos vietą, esančią ne arčiau kaip penkių jūrmylių atstumu. Žvejybos laivas negali grįžti į penkių jūrmylių sritį aplink vietą, kurioje priegauda sudarė daugiau kaip 1 t, ne trumpiau kaip penkių dienų laikotarpį. 2. Jei tiesiogiai žvejojant Champsocephalus gunnari FAO 48.3 statistiniame parajonyje Chaenocephalus aceratus, Gobionotothen gibberifrons, Lepidonotothen squamifrons, Notothenia rossii arba Pseudochaenichthys georgianus rūšių priegauda per vieną valksmą yra: a) didesnė kaip 100 kg ir sudaro daugiau kaip 5 % viso žuvies laimikio masės arba b) didesnė kaip 2 t, tai žvejybos laivas turi plaukti į kitą žvejybos vietą, esančią ne arčiau kaip penkių jūrmylių atstumu. Žvejybos laivas negali grįžti į penkių jūrmylių sritį aplink vietą, kurioje pirmiau minėtų rūšių priegauda sudarė daugiau kaip 5 %, ne trumpiau kaip penkių dienų laikotarpį. 3. Jei tiesiogiai žvejojant Dissostichus eleginoides arba Champsocephalus gunnari FAO 58.5.2 statistiniame kvadrate Channichthys rhinoceratus, Lepidonotothen squamifrons, Macrourus rūšių arba rajų šalutinis laimikis per vieną valksmą yra ne mažesnis kaip 2 t, žvejybos laivas neturi žvejoti tuo būdu penkių jūrmylių srityje aplink vietą, kurioje pirmiau minėtų rūšių priegauda sudarė daugiau kaip 2 t, ne trumpiau kaip penkių dienų laikotarpį. Jei žvejojant kaip nurodyta pirmiau bet kokių kitų rūšių, kurioms pagal Bendrijos taisykles taikomi apribojimai, priegauda per vieną valksmą yra ne mažesnė kaip 1 t, žvejybos laivas neturi žvejoti tuo būdu penkių jūrmylių srityje aplink vietą, kurioje pirmiau minėtų rūšių priegauda sudarė daugiau kaip 1 t, ne trumpiau kaip penkių dienų laikotarpį. 4. Jei tiesiogiai žvejojant Electrona carlsbergi FAO 48.3 statistiniame parajonyje bet kokių ne tikslinių rūšių priegauda per vieną valksmą yra: a) didesnė kaip 100 kg ir sudaro daugiau kaip 5 % viso žuvies laimikio masės arba b) didesnė kaip 2 t, tai žvejybos laivas turi plaukti į kitą žvejybos vietą, esančią ne arčiau kaip penkių jūrmylių atstumu. Žvejybos laivas negali grįžti į penkių jūrmylių sritį aplink vietą, kurioje kitų nei tikslinių rūšių priegauda sudarė daugiau kaip 5 %, ne trumpiau kaip penkių dienų laikotarpį. 5. Vieta, kurioje priegauda viršijo 1–4 punktuose nurodytus kiekius, apibrėžiama kaip kursas, kuriuo žvejybos laivas plaukia iš vietos, kurioje įranga buvo pirmąsyk užmesta, iki vietos, kurioje ji buvo vėl įtraukta į laivą. B. Nauja ir žvalgomoji žvejyba 1. Jei bet kokios rūšies priegauda per vieną valksmą ar užmetimą yra ne mažesnė kaip 1 t, žvejybos laivas turi plaukti į kitą žvejybos vietą, esančią ne arčiau kaip penkių jūrmylių atstumu. Žvejybos laivas negali grįžti į penkių jūrmylių sritį aplink vietą, kurioje priegauda sudarė daugiau kaip 1 t, ne trumpiau kaip penkių dienų laikotarpį. Vieta, kurioje priegauda viršijo 1 t, apibrėžiama kaip kursas, kuriuo žvejybos laivas plaukia iš vietos, kurioje įranga buvo pirmąsyk užmesta, iki vietos, kurioje ji buvo vėl įtraukta į laivą. 2. 1 punkte: a) priegaudą sudaro bet kokių rūšių, išskyrus tikslinę rūšį, laimikis; b) Macrourus ir rajos skaičiuojamos kaip atskiros rūšys. -------------------------------------------------- VI PRIEDAS CHAMPSOCEPHALUS GUNNARI ŽVEJYBOS FAO 48.3 STATISTINIAME PARAJONYJE PER NERŠTO SEZONĄ TIRIAMIEJI VALKSMAI 1. Shag Rocks/Black Rocks zonoje atliekama dvylika tiriamųjų valksmų. Jie paskirstomi į keturis sektorius, kaip pavaizduota 1 paveiksle: po keturis ŠV ir PR sektoriuose ir po du ŠR ir PV sektoriuose. Dar aštuoni tiriamieji valksmai atliekami Pietų Džordžijos šiaurės vakarų šelfe, kur vandens gylis nesiekia 300 m, kaip pavaizduota 1 paveiksle. 2. Kiekvienas tiriamasis valksmas turi būti ne arčiau kaip penkių jūrmylių atstumu nuo visų kitų. Punktų išdėstymas numatomas toks, kad abi zonos būtų pakankamai aprėptos ir gauta informacija apie Champsocephalus gunnari sudėtį pagal ilgį, lytį, brandą ir masę. 3. Jei žuvų telkiniai aptinkami pakeliui į Pietų Džordžiją, juose turėtų būti žvejojama papildomai prie tiriamųjų valksmų. 4. Tiriamieji valksmai turi trukti ne trumpiau kaip 30 minučių išlaikant tinklus žvejybos gylyje. Dienos metu tinklas turi būti traukiamas netoli dugno. 5. Viso tiriamųjų valksmų laimikio ėminį ištiria laive esantis tarptautinis mokslo stebėtojas. Ėminį turėtų sudaryti ne mažiau kaip 100 žuvų, paimtų taikant standartinę atsitiktinio ėminio ėmimo metodiką. Visos ėminio žuvys turi būti ištiriamos nustatant bent ilgį, lytį ir brandą, o kai įmanoma – masę. Jei laimikis didelis ir turima laiko, turėtų būti ištiriama daugiau žuvų. +++++ TIFF +++++ 1 paveikslas:Champsocephalus gunnari 20 tiriamųjų valksmų Shag Rocks (12) ir Pietų Džordžijos (8) zonose paskirstymas nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. Valksmų vietos aplink Pietų Džordžiją (žvaigždutės) yra orientacinės. -------------------------------------------------- VII PRIEDAS 15 STRAIPSNIO 2 DALYJE NURODYTŲ MOKSLO STEBĖTOJŲ PAREIGOS IR UŽDUOTYS LAIVUOSE, UŽSIIMANČIUOSE JŪRŲ GYVŲJŲ IŠTEKLIŲ MOKSLINIAIS TYRIMAIS ARBA ŽVEJYBA KONVENCIJOS ZONOJE A. Mokslo stebėtojų laivuose, užsiimančiuose jūrų gyvųjų išteklių moksliniais tyrimais arba žvejyba, pareigos – stebėti ir pranešti apie žvejybos veiklą Konvencijos zonoje, atsižvelgiant į Konvencijos tikslus ir principus. B. Vykdydami savo pareigas mokslo stebėtojai atlieka tokias užduotis pagal CCAMLR mokslinio komiteto patvirtintą stebėjimo formatą: a) registruoja informaciją apie laivo veiklą (pvz., laiko padalijimą tyrimams, žvejybai, perplaukimui ir kt., ir informaciją apie valksmus); b) ima laimikio ėminius biologinėms savybėms nustatyti; c) registruoja biologinius duomenis pagal pagautas rūšis; d) registruoja priegaudą, jos kiekį ir kitus biologinius duomenis; e) registruoja jūrų paukščių ir žinduolių įsipainiojimo ir atsitiktinės žūties atvejus; f) registruoja tvarką, pagal kurią matuojama deklaruojama laimikio masė, ir renka duomenis, susijusius su žalios masės ir galutinio produkto perskaičiavimo koeficientu, kai laimikis registruojamas pagal perdirbto produkto masę; g) rengia savo stebėjimo ataskaitas mokslinio komiteto patvirtintu stebėjimo formatu ir pateikia jas atitinkamos savo institucijoms; h) pateikia ataskaitų kopijas laivų kapitonams; i) jei prašoma, padeda laivo kapitonui registruojant ir pranešant apie laimikį; j) imasi kitų užduočių, dėl kurių sutariama bendru atitinkamų dvišalio susitarimo šalių susitarimu; k) renka ir praneša faktinius duomenis apie pastebėtus žvejybos laivus Konvencijos zonoje, įskaitant laivo tipo identifikaciją, padėtį ir veiklą; ir l) renka informaciją apie žvejybos laivų jūroje prarastą žvejybos įrangą ir išmestas atliekas. --------------------------------------------------