Oficialusis leidinys L 203 , 01/08/2002 p. 0005 - 0008



Tarybos sprendimas 2002 m. liepos 22 d. nustatanti pagrindų programą dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose (AGIS) (2002/630/TVR) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 straipsnio 1 dalį, 31 straipsnį ir 34 straipsnio 2 dalies c punktą, atsižvelgdama į Komisijos iniciatyvą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], kadangi: (1) Europos Sąjungos sutarties 29 straipsnyje nustatyta, kad Sąjungos tikslas – plėtojant bendrą valstybių narių veiklą policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityse bei užkertant kelią rasizmui ir ksenofobijai bei kovojant su jais, laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje suteikti piliečiams aukšto lygio saugumą. (2) Siekiant sukurti tikrą Europos teisingumo erdvę, 1999 m. spalio mėn. Tamperėje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose raginama didinti bendradarbiavimą, užkertant kelią nusikaltimams ir kovojant su jais, įskaitant nusikaltimus, kuriems naudojamos naujosios informacinės ir komunikacijos technologijos. Bendradarbiavimo šioje srityje svarba dar kartą pabrėžta veiksmų plane, pavadintame "Organizuoto nusikalstamumo prevencija ir kontrolė: Europos Sąjungos strategija naujojo tūkstantmečio pradžiai" [3]. (3) 2001 m. kovo 15 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2001/220/TVR dėl nukentėjusiųjų padėties baudžiamajame procese [4] 12 straipsnyje valstybės narės kviečiamos bendradarbiauti, siekiant palengvinti veiksmingą nukentėjusiųjų interesų apsaugą baudžiamajame procese. (4) Tikslinga praplėsti projektų europinį mastą įtraukiant tris valstybes nares arba dvi valstybes nares ir valstybę kandidatę, ir šitaip skatinant partnerystės ryšių užmezgimą bei informacijos ir geros nacionalinės praktikos mainus. (5) Tarybos įsteigtos Grotius II programos – Criminal [5], Stop [6], Oisin II [7], Hippokrates [8] ir Falcone [9] – padėjo sustiprinti policijos ir teisminį bendradarbiavimą valstybėse narėse bei pasiekti geresnio valstybių narių policijos, teismų, teisinių ir administracinių sistemų tarpusavio supratimą. (6) Po to, kai 2000 m. birželį Feiroje vykusiame Europos Vadovų Tarybos posėdyje buvo patvirtintas Europos Sąjungos kovos su narkotikais veiksmų planas 2000–2004 metams, į minėtą bendrąją programą buvo įtrauktos ir kovos su narkotikų prekyba priemonės. (7) Vienos pagrindų programos sukūrimas, už kurį aiškiai pasisakė Europos Parlamentas ir Taryba priimant ankstesnes programas, toliau didins bendradarbiavimą, kuriame vadovaujamasi veiksmų koordinavimo ir įvairiapusiškumo principu, įtraukiant įvairius už kovą su nusikalstamumu Europos Sąjungos lygmeniu atsakingus asmenis. Šiame procese būtina išlaikyti pusiausvyrą tarp įvairių priemonių, kuriomis siekiama sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. (8) Reikėtų užtikrinti pagrindų programoje numatytų priemonių tęstinumą, numatant jų koordinavimo pagal vieną informacinę schemą mechanizmą, kuris racionalizuotų procedūras ir pagerintų valdymo kokybę bei padidintų masto ekonomijos efektą. Be to, būtina visiškai išnaudoti programos teikiamus, visų pirma teisėsaugos institucijoms, privalumus ir skatinti valstybių narių teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą bei pagilinti jų žinias apie analogiškų institucijų darbo metodus bei patiriamus suvaržymus kitose valstybėse narėse. (9) Pagrindų programos išlaidos neturėtų viršyti dabartinio maksimalaus dydžio, nustatyto finansinės perspektyvos 3 kategorijoje. (10) Pagrindų programos kasmetiniai asignavimus turėtų paskirstyti biudžeto valdymo institucija biudžetinės procedūros metu. (11) Reikia, kad pagrindų programa būtų prieinama valstybėms kandidatėms, kaip pagal programą finansuojamų projektų partnerėms ir dalyvėms. Prireikus, galima numatyti ir kitų valstybių dalyvavimą programoje. (12) Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos jame nustatyta tvarka ir su Komiteto pagalba. (13) Siekiant padidinti pagal šį sprendimą įgyvendinamų projektų papildomą vertę būtina užtikrinti projektų bei kitų Bendrijos intervencijos formų nuoseklumą ir suderinamumą. (14) Būtina užtikrinti reguliarų pagrindų programos monitoringą ir vertinimą, kad vykdomus projektus būtų galima įvertinti atsižvelgiant į programos tikslus, ir kad prireikus būtų galima pakeisti prioritetus. (15) Finansinė orientacinė suma, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinės Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sutarties dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros tobulinimo [10] 34 punkte, šiame sprendime yra nurodyta visai pagrindų programos trukmei, nors tai nereiškia, kad tai turi įtakos biudžeto valdymo institucijos įgaliojimams, apibrėžtiems Europos bendrijos steigimo sutartyje. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Pagrindų programos įsteigimas 1. Šiuo sprendimu įsteigiama pagrindų policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose programa, kuria siekiama prisidėti prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimo (toliau – programa). 2. Šiuo sprendimu įsteigiamos programos trukmė – nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d. su galimybe pratęsti. 2 straipsnis Programos tikslai 1. Šia programa siekiama prisidėti prie bendrojo tikslo suteikti Europos Sąjungos piliečiams aukšto lygio saugumą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Šiame kontekste programos tikslai visų pirma yra: a) formuoti, įgyvendinti ir vertinti Europos politiką šioje srityje; b) skatinti ir stiprinti tinklų kūrimą, savitarpio bendradarbiavimą valstybėms narėms bendrų interesų srityse, informacijos, patirties ir geriausios praktikos mainus bei sklaidą, vietos ir regionų bendradarbiavimą, mokymų bei techninių ir mokslinių tyrimų veiklos tobulinimą ir adaptavimą; c) skatinti valstybes nares plėsti bendradarbiavimą su valstybėmis kandidatėmis, kitomis trečiosiomis šalimis bei atitinkamomis regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis. 2. Pagal programą bus remiami projektai, vykdomi šiose su Europos Sąjungos VI antraštine dalimi susijusiose srityse: a) teisminis bendradarbiavimas civilinėse ir baudžiamosiose bylose, įskaitant mokymo veiklą; b) teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas; c) bendradarbiavimas tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų ar kitų valstybės bei privačių organizacijų, dalyvaujančių organizuoto ir kitokių formų nusikalstamumo prevencijos veikloje bei kovoje su juo; d) valstybių narių bendradarbiavimas siekiant užtikrinti veiksmingą nukentėjusiųjų interesų apsaugą baudžiamajame procese. 3 straipsnis Galimybė naudotis programa 1. Programos lėšomis bendrai finansuojami ne ilgesnės nei dvejų metų trukmės projektai, kuriuos siūlo valstybės arba privačios organizacijos bei institucijos, įskaitant profesines organizacijas, nevyriausybines organizacijas, asociacijas, taip pat verslą, mokslinę tiriamąją veiklą, pagrindinio ir tęstinio mokymo institutus atstovaujančias organizacijas. Projektai turi būti skirti šio straipsnio 3 dalyje išvardytoms tikslinėms grupėms. 2. Kad atitiktų bendro finansavimo reikalavimus, projekte turi dalyvauti partneriai iš ne mažiau kaip trijų valstybių narių arba dviejų valstybių narių ir vienos valstybės kandidatės, o projekto tikslai turi atitikti 2 straipsnyje išvardytus tikslus. Valstybės kandidatės gali dalyvauti projektuose, kad susipažintų su atitinkamos srities acquis, ir kad joms padėtų pasirengti narystei. Projektuose gali dalyvauti ir kitos trečiosios šalys, jei tai būtina projekto tikslams pasiekti. 3. Programa skirta šioms tikslinėms grupėms: a) dirbantiems teisininkams: teisėjams, prokurorams, teisininkams, teisėtvarkos valdininkams, baudžiamųjų bylų tardytojams, antstoliams, ekspertams, teismo vertėjams bei kitiems su teismų sistema susijusiems specialistams; b) teisėtvarkos valdininkams ir pareigūnams: valstybių narių valstybės institucijoms, kurios pagal nacionalinius įstatymus yra atsakingos už nusikaltimų prevenciją, išaiškinimą ir kovą su jais; c) kitų Vyriausybės institucijų valdininkams ir asociacijų, profesinių organizacijų, mokslo tiriamosios veiklos ir verslo organizacijų, dalyvaujančių organizuoto ir kitų formų nusikalstamumo prevencijos veikloje bei kovoje su juo, atstovams; d) pagalbos nukentėjusiems tarnybų atstovams, įskaitant valstybinius už imigracija ir socialinius klausimus atsakingus departamentus. 4. Atsižvelgiant į 2 straipsnyje išvardytus tikslus, pagal programą galima taip pat bendrai finansuoti: a) specifinius pagal 1 dalies nuostatas pateiktus projektus, kurie yra ypač aktualūs programos prioritetų arba bendradarbiavimo su valstybėmis kandidatėmis prasme; b) papildomas priemones, pavyzdžiui seminarus, ekspertų susitikimus bei kitą veiklą, skirtą programos finansuojamų projektų pasiektų rezultatų skleidimui. 5. Atsižvelgiant į 2 straipsnyje išvardytus tikslus, programa gali teikti tiesioginę finansinę paramą į nevyriausybinių organizacijų metinės veiklos planus įtrauktų priemonių vykdymui, jeigu tos organizacijos atitinka šios kriterijus: a) yra ne pelno siekianti organizacija; b) įsteigta pagal vienos iš valstybių narių įstatymus; c) vykdo veiklą Europos mastu, kurioje paprastai dalyvauja bent jau pusė valstybių narių; d) tarp veiklos tikslų – vienas ar daugiau 2 straipsnyje išvardytų tikslų. 4 straipsnis Programos veikla Programą sudaro tokių rūšių projektai: a) mokymas; b) mainų ir įdarbinimo programų kūrimas ir vykdymas; c) mokslo ir tiriamoji veikla; d) pagal programą pasiektų rezultatų skleidimas; e) valstybių narių teisėsaugos institucijų, teismų ir kitų valstybės ar privačių organizacijų, dalyvaujančių nusikalstamumo prevencijos veikloje ir kovoje su juo, bendradarbiavimo skatinimas, pavyzdžiui, remiant bendradarbiavimo tinklų kūrimą; f) konferencijos ir seminarai. 5 straipsnis Programos finansavimas 1. Programos įgyvendinimui nuo 2003 iki 2007 metų skirta finansinė orientacinė suma – 65 milijonai eurų. Metinį lėšų paskirstymą tvirtina biudžeto valdymo institucija finansinės perspektyvos ribose. 2. Programa bendrai finansuoja tik tuos projektus, kurie negauna lėšų pagal jokią kitą iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto finansuojamą programą. 3. Priėmus sprendimą dėl finansavimo, sudaromos Komisijos ir organizatorių sutartys dėl finansavimo. Sprendimų dėl finansavimo bei iš jų išplaukiančių sutarčių finansinę kontrolę vykdo Komisija, o jų auditą – Audito Rūmai. 4. Iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto teikiama finansinė parama negali būti didesnė nei 70 % viso projekto vertės. 5. Tačiau 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti specifiniai projektai bei papildomos priemonės, taip pat 3 straipsnio 5 dalyje minimos priemonės gali būti finansuojamos visu 100 %, jeigu suma neviršija 10 % visų programai kasmet skiriamų lėšų specifiniams projektams pagal 3 straipsnio 4 dalies a punktą, ir 5 % lėšų, skirtų papildomoms priemonėms pagal 3 straipsnio 4 dalies b punktą finansuoti. 6 straipsnis Programos įgyvendinimas 1. Komisija atsako už programos valdymą ir įgyvendinimą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. 2. Programos valdymą Komisija vykdo vadovaudamasi Finansiniu reglamentu, kuris taikomas bendrajam Europos Bendrijų biudžetui. 3. Siekdama įgyvendinti programą, Komisija: a) parengia metinę veiklos programą, nurodydama konkrečius uždavinius, tematinius prioritetus ir, jei būtina, pridėdama specifinių projektų ir papildomų priemonių sąrašą; programos projektai paskirstomi pagal 2 straipsnio 2 dalyje nurodytas sritis taip, kad kiekvienai tos dalies a, b ir c punktuose nurodytai sričiai tektų ne mažiau kaip 15 % tiems metams skirtų lėšų; b) įvertina ir atrenka pateiktus projektus bei užtikrina jų valdymą. 4. Pateikti projektai nagrinėjami vadovaujantis 8 straipsnyje nustatyta konsultacine tvarka. Metinė veiklos programa, 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti specifiniai projektai ir papildomos priemonės bei 3 straipsnio 5 dalyje nurodytos priemonės nagrinėjamos vadovaujantis 9 straipsnyje nustatyta valdymo tvarka. 5. Su sąlyga, kad organizatorių pateikti projektai suderinami su atitinkamos srities politika, Komisija juos vertina ir atrenka remdamasi šiais kriterijais: a) suderinamumas su programos tikslais; b) projekto Europos mastas ir valstybių kandidačių dalyvavimo mastas; c) suderinamumas su darbais, vykdomais arba planuojamais vykdyti Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo įprastinėje veikloje ir baudžiamosiose bylose politikos prioritetinėse srityse; d) kiek projektas papildo buvusius, esamus ir būsimus bendradarbiavimo projektus; e) organizatoriaus galimybės įgyvendinti projektą; f) projekto vidinė kokybė jo koncepcijos, organizacijos, pateikimo ir laukiamų rezultatų prasme; g) iš programos prašomų subsidijų dydis ir jo proporcingumas laukiamiems rezultatams; h) laukiamų rezultatų įtaka programos tikslams. 7 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas Komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas (toliau – Komitetas). 2. Komitetas pirmininko pasiūlymu patvirtina savo darbo tvarkos taisykles, grindžiamas standartinėmis darbo tvarkos taisyklėmis, paskelbtomis Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 3. Po Komiteto posėdžių Komisija gali kviesti valstybių kandidačių atstovus į informacinį susitikimą. 8 straipsnis Konsultacijų tvarka 1. Darant nuorodą į šį straipsnį, Komisijos atstovas pateikia Komitetui laikinų priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą, jeigu reikia, balsuojant. 2. Nuomonė įrašoma į protokolą; kiekviena valstybė narė turi teisę prašyti jos nuomonę įrašyti į protokolą. 3. Komisija visapusiškai atsižvelgia į Komiteto pareikštą nuomonę. Ji informuoja Komitetą, kokiu būdu buvo atsižvelgta į jo nuomonę. 9 straipsnis Valdymo tvarka 1. Darant nuorodą į šį straipsnį, Komisijos atstovas pateikia Komitetui laikinų priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Europos bendrijos steigimo sutarties 205 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą remdamasi Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja. 2. Komisija patvirtina numatytas priemones, kurios pradedamos taikyti nedelsiant. Tačiau, kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės, Komisija nedelsdama apie jas praneša Tarybai. Tokiu atveju Komisija gali atidėti patvirtintų priemonių taikymą trims mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos. 3. Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą per 2 dalyje nurodytą terminą. 10 straipsnis Nuoseklumas ir suderinamumas Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtikrina, kad projektai papildytų ir nuosekliai atitiktų Bendrijų politiką kitose srityse. 11 straipsnis Monitoringas ir vertinimas Komisija vykdo reguliarų programos monitoringą. Ji informuoja Europos Parlamentą apie priimtą veiklos programą ir pateikia jam bendrai finansuojamų projektų sąrašą, o Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia: a) metines programos įgyvendinimo ataskaitas. Pirmoji ataskaita pateikiama iki 2004 m. birželio 30 dienos; b) programos tarpinio įvertinimo ataskaitą – iki 2005 m. birželio 30 dienos; c) pranešimą apie programos pratęsimą, pridedant, jei būtina, atitinkamą pasiūlymą – iki 2006 m. rugsėjo 30 dienos; d) galutinę visos programos įvertinimo ataskaitą — iki 2008 m. birželio 30 dienos. 12 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. Priimta Briuselyje, 2002 m. liepos 22 d. Tarybos vardu Pirmininkas P. S. Møller [1] OL C 51 E, 2002 2 26, p. 345. [2] Nuomonė buvo pateikta 2002 m. balandžio 9 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). [3] OL C 124, 2000 5 3, p.1. [4] OL L 82, 2001 3 22, p. 1. [5] OL L 186, 2001 7 7, p. 1 (Grotius II – Criminal). [6] OL L 186 2001 7 7, p. 7 (Stop II). [7] OL L 186, 2001 7 7, p. 4 (Oisin II). [8] OL L 186, 2001 7 7, p. 11. [9] OL L 99, 1998 3 31, p. 8. [10] OL C 172, 1999 6 18, p. 1. --------------------------------------------------