Oficialusis leidinys L 039 , 09/02/2002 p. 0018 - 0043



Vertimas Europos Sąjungos Saugumo studijų instituto tarnybos nuostatai [1] 1 straipsnis I ANTRAŠTINĖ DALIS — BENDROSIOS NUOSTATOS Vadovybė Pasižadėjimas Elgesys Finansinė atsakomybė Saugumas II ANTRAŠTINĖ DALIS — TARNAUTOJŲ STATUSAS I SKYRIUS — BENDROSIOS NUOSTATOS Privilegijos ir imunitetai Pagalba ir kompensacijos Nuosavybės teisės Išorės veikla Kandidatavimas į viešąsias ar politines pareigas II SKYRIUS — ĮDARBINIMAS IR SUTARTYS 4 straipsnis — Įdarbinimas 5 straipsnis — Amžiaus apribojimai 6 straipsnis — Medicininiai patikrinimai Pradinės sutartys Išbandymo laikotarpis Sutarčių nutraukimas Kompensacija už darbo netekimą Sutrumpinti pranešimo apie sutarties nutraukimą terminai Specialiosios nuostatos mokslo tyrėjams III SKYRIUS — ALGA IR IŠMOKOS 8 straipsnis — Bendrosios nuostatos 9 straipsnis — Bazinė mėnesinė alga 10 straipsnis — Ekspatriacijos išmoka Išmoka šeimai Išmoka išlaikomam vaikui ar kitam išlaikytiniam asmeniui Mokymo išmoka Išmoka neįgaliems vaikams ar kitiems išlaikytiniams Nuomos išmoka 12 straipsnis — Išmoka už papildomas pareigas 13 straipsnis — Įsikūrimo pašalpa Vidaus mokestis Pensinio draudimo sistemos įmokos Socialinės apsaugos įmokos Papildomo draudimo sistemos įmokos 15 straipsnis — Algos avansai ir jų grąžinimas IV SKYRIUS — KELIONIŲ IŠLAIDOS 16 straipsnis — Įsikūrimas ir išvykimas 17 straipsnis — Persikraustymo išlaidos 18 straipsnis — Tarnybinės komandiruotės V SKYRIUS — VIDAUS ORGANIZACIJA 19 straipsnis — Darbo laikas 20 straipsnis — Valstybinės šventės 21 straipsnis — Atostogos 22 straipsnis — Atostogos tėvynėje VI SKYRIUS — VERTINIMAS IR PAAUKŠTINIMAS PAREIGOSE 23 straipsnis — Bendrosios nuostatos 24 straipsnis — Tvarka 25 straipsnis — Vertinimo pasekmės VII SKYRIUS — DRAUSMINIS PROCESAS 26 straipsnis — Sąvokos 27 straipsnis — Žalos atlyginimas 28 straipsnis — Informavimas apie pasiūlymą skirti nuobaudą 29 straipsnis — Drausmie edotės komisija VIII SKYRIUS — SKUNDAI IR APELIACIJŲ KOMISIJA 30 straipsnis — Skundai IX SKYRIUS — PENSIJŲ SISTEMA 31 straipsnis — Išeitinė išmoka 32 straipsnis — Senatvės pensija 33 straipsnis — Invalidumo pensija 34 straipsnis — Našlystės pensija 35 straipsnis — Našlaičio arba išlaikytinio asmens pensija 36 straipsnis — Laikinosios pensijos III ANTRAŠTINĖ DALIS — LAIKINIESIEMS DARBUOTOJAMS TAIKOMOS NUOSTATOS 37 straipsnis — Statutinės nuostatos 38 straipsnis — Sutartys 39 straipsnis — Darbo užmokestis 40 straipsnis — Specialiosios nuostatos IV ANTRAŠTINĖ DALIS — EKSPERTAMS, MOKSLINIŲ TYRIMŲ STIPENDIATAMS IR PRAKTIKANTAMS TAIKOMOS NUOSTATOS 41 straipsnis — Statutinės ir finansinės nuostatos I PRIEDAS II PRIEDAS III PRIEDAS IV PRIEDAS V PRIEDAS VI PRIEDAS VII PRIEDAS VIII PRIEDAS IX PRIEDAS X PRIEDAS PREAMBULĖ Saugumo studijų institutas yra su koordinuotomis organizacijomis susijusi Europos Sąjungos agentūra. 1 straipsnis Šie nuostatai nustato Europos Sąjungos saugumo studijų instituto (toliau — Institutas) tarnautojų statusą, teises, pareigas ir atsakomybę. Instituto tarnautojai yra fiziniai asmenys, sudarę tarnybos ar terminuotas sutartis. Mokamiems ekspertams, mokslinių tyrimų stipendiatams ir praktikantams taikomos IV antraštinėje dalyje išdėstytos specialiosios nuostatos. Valdybai pritarus, Instituto direktorius turi teisę prireikus iš dalies keisti šiuos nuostatus. Šie nuostatai taikomi visiems tarnautojams, jei valdyba nėra priėmusi kitokių sprendimų dėl hors grade tarnautojų. I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS 2 straipsnis Visiems tarnautojams taikomos nuostatos 1. Vadovybė 2. Pasižadėjimas Kiekvienas tarnautojas, sutikdamas dirbti Europos Sąjungos saugumo studijų institute, pasirašo tokį pasižadėjimą: "Iškilmingai pasižadu lojaliai, diskretiškai ir sąžiningai, vadovaudamasis tik Europos Sąjungos saugumo studijų instituto interesais, atlikti man, kaip Instituto tarnautojui, patikėtas funkcijas. Aš taip pat įsipareigoju neprašyti bei nepriimti jokios Vyriausybės ar kitos institucijos, išskyrus Institutą, nurodymų dėl mano pareigų atlikimo." 3. Elgesys 4. Finansinė atsakomybė 5. Saugumas a) visų tarnautojų, įskaitant laikinai priimtus darbuotojus, mokslinių tyrimų stipendiatus ir praktikantus, gali būti pareikalauta gauti asmens patikimumo pažymėjimą, suteikiantį teisę vykdant savo pareigas dirbti su įslaptintais dokumentais. Tokio patikimumo patikrinimo prašymą Instituto saugumo pareigūnas pateikia kompetentingoms institucijoms. Kol bus suteiktas oficialus patikimumo pažymėjimas, laikiną patikimumo pažymėjimą gali suteikti direktorius; b) tarnautojai nedelsdami praneša saugumo pareigūnui, jei įtariama, kad įslaptintas dokumentas dingo ar jam iškilo pavojus. II ANTRAŠTINĖ DALIS TARNAUTOJŲ STATUSAS I SKYRIUS BENDROSIOS NUOSTATOS 3 straipsnis Tarnautojams taikomos bendrosios nuostatos Instituto tarnautojai yra fiziniai asmenys, sudarę II skyriuje nurodytas sutartis ir užimantys kasmet prie Instituto biudžeto pridedamame pareigybių sąraše išvardytas pareigybes. 1. Privilegijos ir imunitetai 2. Pagalba ir kompensacijos Institutas suteikia pagalbą tarnautojams, kuriems dėl jų tarnybinės padėties ar pareigų Institute ir nesant jų kaltės grasinama, jie įžeidinėjami, šmeižiami ar užpuolami. Patirta materialinė žala gali būti atlyginama, jei: - tarnautojai sąmoningai ar dėl aplaidumo neišprovokavo šios žalos, - žala nebuvo atlyginta, - tarnautojai perleidžia Institutui bet kokias reikalavimo teises, kurias jie gali turėti trečiosios šalies, ypač draudimo bendrovių, atžvilgiu. 3. Nuosavybės teisės 4. Išorės veikla a) Bendrosios nuostatos Santykiuose su išorės organizacijomis ir asmenimis tarnautojai gauna išankstinį direktoriaus sutikimą, norėdami: - viešai pasisakyti apie Instituto veiklą, ypač bet kokiai viešojo informavimo institucijai, - skaityti paskaitas ar užsiimti tiesiogiai su jų darbu Institute susijusia mokymo veikla, - gauti honorarą ar kitokį atlyginimą už tokias paskaitas ar mokymo veiklą, - priimti titulus, apdovanojimus ar pasižymėjimo ženklus arba bet kokią su jais susijusią materialine naudą. b) Mokslo tyrėjų ypatinga padėtis Į mokslo tyrėjų pareigas įeina ir santykių užmezgimas su išorės įstaigomis ir asmenimis. Todėl mokslo tyrėjai, gavę direktoriaus sutikimą, turi teisę skaityti paskaitas, bendrauti su visuomenės informavimo priemonėmis ir skelbti informaciją. 5. Kandidatavimas į viešąsias ar politines pareigas II SKYRIUS ĮDARBINIMAS IR SUTARTYS 4 straipsnis Įdarbinimas 1. Pasiūlymus įsidarbinti pateikia direktorius, išskyrus paties direktoriaus pareigybę. Institutas yra atsakingas už laisvų pareigybių paskelbimą. 2. Jaunesnių kaip 20 metų arba vyresnių kaip 60 metų asmenų kandidatūros paprastai nesvarstomos. 3. Paprastai neįdarbinami artimais kraujo giminystės ar santuokos (svainystės) ryšiais su Instituto tarnautojais susiję asmenys. Direktorius gali leisti padaryti išimtį, jei susiję asmenys eidami savo pareigas nebus pavaldūs vienas kitam. 4. Įdarbinami tik Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai. 5. Tarnautojai pradeda tarnybą žemiausioje pareigoms, į kurias jie atrinkti, priskirtos kategorijos pakopoje. Tačiau direktorius prireikus gali suteikti aukštesnę pakopą. 6. Direktorius nustato, į kurias pareigas priimama egzaminuojant ar konkurso būdu, ir nusprendžia, kokius testus turi išlaikyti kandidatai į tas pareigas. Direktorius iš Instituto tarnautojų sudaro egzaminų ar atrankos komisijas; jis gali į jas paskirti ir išorės egzaminuotoją. 7. Pakviestiems į Institutą pokalbiui ar egzaminui kandidatams kelionės ir pragyvenimo išlaidos atlyginamos tomis pačiomis sąlygomis kaip ir tarnybinėse komandiruotėse esantiems tarnautojams [2]. 5 straipsnis Amžiaus apribojimai Tarnautojo tarnybos amžiaus riba yra mėnesio, kurį jam sukanka 65 metai, pabaiga. Direktorius gali leisti tęsti darbą ne ilgiau kaip 12 papildomų mėnesių. 6 straipsnis Medicininiai patikrinimai 1. Įdarbinami tik asmenys, turintys Instituto patvirtinto gydytojo pažymą, patvirtinančią, kad kandidatas fiziškai tinkamas darbui ir neturi galinčios kelti pavojų kitiems tarnautojams negalios bei neserga galinčia kelti pavojų kitiems tarnautojams liga. 2. Reikalaujama, kad tarnautojų sveikata būtų kasmet patikrinama. 3. Instituto patvirtintas gydytojas pateikia direktoriui ekspertinę išvadą dėl kurio nors tarnautojo netinkamumo toliau eiti savo pareigas. 4. Jei metinio ar kito medicininio patikrinimo rezultatai parodo, kad tarnautojas negali toliau atlikti savo pareigų, jo sutartis per tris mėnesius nutraukiama ir sudaroma medicininė komisija, nustatanti jo teisę į invalidumo pensiją. 7 straipsnis Sutartys ir jų terminai 1. Pradinės sutartys 2. Išbandymo laikotarpis 3. Sutarčių nutraukimas I priede nurodytais atvejais sutartis gali būti nutraukta arba nepratęsta Instituto arba paties tarnautojo iniciatyva: a) Instituto iniciatyva; i) įspėjus prieš šešis mėnesius: - jei buvo panaikinta tarnautojo užimama pareigybė, - jei pasikeitė pareigybės pobūdis ar funkcijos, - dėl nepakankamos tarnautojo kvalifikacijos, tinkamai patvirtintos per du iš eilės metinius vertinimus, - tarnautojui tarnybos metu tapus netinkamu tarnybai dėl sveikatos; ii) įspėjus ne daugiau kaip prieš vieną mėnesį, drausminio proceso metu VII skyriuje nustatyta tvarka nustačius tarnautojo klaidą ar atsakomybę; b) tarnautojo iniciatyva, įspėjus prieš tris mėnesius, dėl bet kokių asmeninių priežasčių, kurių nebūtina pranešti. 4. Kompensacija už darbo netekimą Institutas, nutraukęs sutartį ar jos nepratęsęs, išskyrus atvejus, kai tai buvo padaryta dėl drausminių priežasčių: 1) daugiau kaip 10 metų ištarnavusiems tarnautojams fiksuoja teisę į vėliau mokėtiną senatvės pensiją ir I priede nustatytomis sąlygomis sumoka darbo netekimo išmoką; 2) mažiau kaip 10 metų ištarnavusiems tarnautojams sumoka išeitinę išmoką, o tiems tarnautojams, kurių sutartis nutraukta prieš terminą, I priede nustatytomis sąlygomis papildomai sumoka ir darbo netekimo išmoką; 3) tarnautojams, kurių sutartys nutrauktos jiems tapus netinkamais tarnybai dėl sveikatos ir kuriems ad hoc medicininė komisija konstatavo nuolatinį invalidumą, Pensijų sistemos taisyklėse nustatytomis sąlygomis moka invalidumo pensiją. 5. Sutrumpinti pranešimo apie nutraukimą terminai 6. Specialiosios nuostatos mokslo tyrėjams III SKYRIUS MĖNESINĖ ALGA IR IŠMOKOS 8 straipsnis Bendrosios nuostatos Instituto tarnautojams mokamą darbo užmokestį sudaro bazinė mėnesinė alga, ekspatriacijos išmoka, išmokos šeimai ir socialinės išmokos. Iš šių sumų išskaičiuojamas vidaus mokestis, pensijų sistemos ir socialinės apsaugos sistemos įmokos. Tarnautojams priklausanti suma paskutiniąją mėnesio darbo savaitę pervedama į jų einamąsias sąskaitas. Į galinčius turėti finansinių pasekmių tarnautojų asmeninių aplinkybių pasikeitimus atsižvelgiama mokant darbo užmokestį už tą mėnesį, kurį apie šiuos pasikeitimus pranešta Instituto administracijai; jau išmokėtas darbo užmokestis negali būti keičiamas. 9 straipsnis Bazinė mėnesinė alga Tarnautojo grynoji bazinė mėnesinė alga yra lygi kasmet valdybos tvirtinamoje lentelėje atitinkamai kategorijai ir tarnybos stažo pakopai priskirtai sumai. Bruto bazinė mėnesinė alga — grynoji bazinė mėnesinė alga bei tarnautojo mokamas vidaus mokestis. 10 straipsnis Ekspatriacijos išmoka Ši išmoka mokama A, L ir B klasių tarnautojams, kurie jų pirmojo paskyrimo metu nebuvo valstybės, kurios teritorijoje yra nuolatinė jų pareigų ėjimo vieta, piliečiai ir kurie trejus metus nuolat negyveno šios valstybės teritorijoje. Ši išmoka nebemokama, tarnautoją perkėlus į jo pilietybės valstybę. Išmokos dydis apskaičiuojamas pagal II priedą. Jei Institutas priima tarnautoją į tarnybą iš karto po to, kai jis toje šalyje baigia darbą kitoje tarptautinėje organizacijoje ar administracijoje, į buvusioje darbovietėje jo ištarnautą laiką atsižvelgiama nustatant teisę į išmoką ir jos sumą. 11 straipsnis Išmokos šeimai ir socialinės išmokos Šios išmokos kas mėnesį pridedamos prie bazinės mėnesinės algos. 1. Išmoka šeimai Ši išmoka: a) mokama kiekvienam vedusiam, esančiam našliu, išsiskyrusiam, faktiškai skyrium gyvenančiam arba nevedusiam tarnautojui, turinčiam bent vieną šių nuostatų III priede apibrėžtą išlaikytinį asmenį; b) yra 6 % grynosios bazinės mėnesinės algos dydžio; c) tačiau išlaikytinių asmenų neturinčiam vedusiam tarnautojui, kurio sutuoktinis dirba ir gauna atlyginimą, mokėtinos pašalpos dydis nustatomas iš B3 kategorijos 1 pakopos grynosios bazinės mėnesinės algos bei išmokos, į kurią tarnautojas teoriškai turėtų teisę, atėmus sutuoktinio gautas darbo pajamas. Jei antroji suma lygi pirmajai ar didesnė už ją, išmoka nemokama; d) nemokama tarnautojui, kurio sutuoktinis yra tarptautinės organizacijos personalo narys ir gauna didesnę bazinę mėnesinę algą nei tarnautojas. 2. Išmoka išlaikomam vaikui ar kitam išlaikytiniam asmeniui Ši išmoka: a) mokama tarnautojams, kurie faktiškai ir nuolat išlaiko teisiškai pripažintą vaiką ar, vykdydami teisinę pareigą ar teismo įpareigojimą, kitą šeimos narį, arba visišką našlaitį, kurį jiems pavesta globoti; b) yra fiksuoto dydžio suma kiekvienam išlaikytiniam asmeniui, kasmet nustatoma valdybos tvirtinamoje atlyginimų lentelėje; c) jei abu sutuoktiniai dirba tarptautinėse organizacijose, ji mokama tam sutuoktiniui, kuris gauna išmoką šeimai ar jai lygiavertę išmoką. 3. Mokymo išmoka 4. Išmoka neįgaliems vaikams ir kitiems išlaikytiniams a) Išmoka neįgaliems vaikams ar kitiems išlaikytiniams mokama faktiškai ir nuolat jais besirūpinantiems tarnautojams. Vaikas ar išlaikytinis asmuo turi atitikti III priede nustatytus kriterijus ir sąlygas. b) Išmokos skyrimo ir mokėjimo tvarka nustatyta IV priede. 5. Nuomos išmoka a) ši išmoka kas mėnesį mokama B, C, A1 ir L1 kategorijų tarnautojams, nuomojantiems ar subnuomojantiems būstą ir mokantiems didesnį už tam tikrą jų pajamų dalį nuomos mokestį, neįskaitant nuomininkui šalyje, kurioje jis gyvena, priskiriamų mokesčių už komunalines paslaugas; b) išmokos apskaičiavimo tvarka nustatyta V priede; c) nuomos išmoką gaunantys tarnautojai nedelsdami informuoja Administracijos ir personalo vadovą apie bet kokį galintį turėti įtakos jų teisei į šią išmoką aplinkybių pasikeitimą; d) išmoka nemokama tarnautojams, - gaunantiems panašią išmoką iš jų pilietybės valstybės institucijų, - kurių sutuoktinis gauna panašią išmoką iš kitos tarptautinės organizacijos. 12 straipsnis Išmoka už papildomas pareigas Išmoką už papildomas pareigas direktorius gali skirti tarnautojams, kuriems tarnybos interesais tenka laikinai atlikti visas ar dalį aukštesnės kategorijos tarnautojo pareigų. Išmoka yra dviejų papildomų tarnautojo kategorijos stažo pakopų darbo užmokesčio dydžio ir pradedama mokėti tik po vieno mėnesio nepertraukiamos tarnybos aukštesnės kategorijos pareigose. 13 straipsnis Įsikūrimo pašalpa 1. Įsikūrimo pašalpa mokama tarnautojams, kurių gyvenamoji vieta juos priimant į tarnybą Institute buvo toliau kaip už 100 kilometrų arba 60 mylių nuo jų darbo vietos. 2. Pašalpa yra 30 dienų bazinės mėnesinės algos dydžio. 3. Įsikūrimo pašalpa sumokama tarnautojui pradedant eiti pareigas Institute. 4. Tarnautojai turi grąžinti pusę įsikūrimo pašalpos, jei jie savo noru išeina iš tarnybos neišdirbę dvejų metų. 5. Direktorius gali leisti padaryti išimtį iš šių grąžinimo nuostatų, jei griežtas jų taikymas sukeltų tarnautojui ypač sunkias pasekmes. 14 straipsnis Atskaitymai 1. Vidaus mokestis 2. Pensijų sistemos įmokos 3. Socialinės apsaugos įmokos 4. Papildomo draudimo įmokos 15 straipsnis Algos avansai ir jų grąžinimas 1. Išskyrus tuos atvejus, kai direktorius nusprendžia kitaip, Instituto Administracijos ir personalo vadovas, atsižvelgdamas į turimus finansinius išteklius, gali tokį poreikį pagrindusiems tarnautojams suteikti beprocentį avansą. 2. Šis avansas negali būti didesnis už 3 mėnesių grynąją bazinę mėnesinę algą. 3. Toks avansas grąžinamas kas mėnesį išskaičiuojant tam tikrą sumą iš tarnautojo pajamų; avansas turi būti visiškai grąžintas sumokėjus mėnesinę algą už paskutinį finansinių metų mėnesį. IV SKYRIUS KELIONIŲ IŠLAIDOS 16 straipsnis Įsikūrimas ir išvykimas 1. Tarnautojai turi teisę į jų ir kartu su jais gyvenančių jų šeimos narių kelionės iš vietovės, kurioje dirbo, į vietovę, kurioje yra Instituto buveinė, išlaidų kompensavimą. 2. Tarnautojai taip pat turi tokią teisę, jei jie atleidžiami iš tarnybos Institute ir grįžta į šalį, kurioje dirbo prieš pradėdami eiti pareigas Institute. 3. Išlaidos kompensuojamos pagal VI priedo I skirsnio nuostatas. 17 straipsnis Persikraustymo išlaidos 1. Tarnautojai turi teisę į persikraustymo iš vietovės, kurioje dirbo, į vietovę, kurioje yra Instituto buveinė, išlaidų atlyginimą. Tarnautojai taip pat turi tokią teisę, jei jie atleidžiami iš tarnybos Institute ir grįžta į šalį, kurioje dirbo prieš pradėdami eiti pareigas Institute. 2. Laikantis VI priede nustatytų svorio ir tūrio apribojimų, atlyginamos tarnautojų asmeninių daiktų perkraustymo išlaidos, išskyrus automobilius, laivus ar kitas transporto priemones bei išskyrus draudimo įmokas. Išlaidos atlyginamos tarnautojui, jam pateikus patvirtintą sąskaitą. 18 straipsnis Tarnybinės komandiruotės Instituto tarnautojai turi teisę į tarnybinių komandiruočių, į kurias jie buvo direktoriaus pasiųsti, išlaidų kompensavimą [5]. Kompensuojamos patirtos kelionės išlaidos ir pragyvenimo bei su jomis susijusios išlaidos vietovėse, į kurias tarnautojai buvo išsiųsti. Kompensacijų dydžiai, sąlygos ir mokėjimo tvarka nustatyti VII priede. V SKYRIUS VIDAUS ORGANIZACIJA 19 straipsnis Darbo laikas Normalus tarnautojų darbo laikas yra 40 valandų per savaitę, nuo pirmadienio 9 val. iki penktadienio 17 val. Direktorius, atsižvelgdamas į tarnautojų asmenines aplinkybes ar jų konkretaus darbo reikalavimus, gali leisti dirbti kitomis darbo valandomis. Jei direktorius nusprendžia, kad to reikia dėl ypatingų aplinkybių, kai kurių tarnautojų gali būti reikalaujama dirbti šeštadieniais. Tokiais atvejais už išdirbtas valandas tarnautojai turi teisę į lygiavertį poilsį kitą savaitės dieną. 20 straipsnis Valstybinės šventės Institutas nedirba buvimo valstybės valstybinių švenčių dienomis. Prancūzijoje valstybinių švenčių dienos yra: a) Naujųjų metų diena (sausio 1-oji) b) Velykų pirmadienis c) Darbo diena (gegužės 1-oji) d) Pergalės diena (gegužės 8-oji) e) Šeštinės (Kristaus žengimo į dangų diena) f) Sekminių pirmadienis g) Bastilijos diena (liepos 14-oji) h) Žolinė (rugpjūčio 15-oji) i) Visų Šventųjų diena (lapkričio 1-oji) j) Paliaubų diena (lapkričio 11-oji) k) Kalėdų diena (gruodžio 25-oji). Šios valstybinės šventės neišskaičiuojamos iš tarnautojų kasmetinių atostogų. Jei kuri nors iš šių dienų yra šeštadienis arba sekmadienis, direktorius gali nuspręsti, kad vietoje jos bus nedirbama kitą dieną. 21 straipsnis Atostogos 1. Kasmetinės atostogos a) Teisė į atostogas Tarnautojai turi teisę į kasmetines mokamas atostogas. Už kiekvieną išdirbtą mėnesį suteikiama 2,5 darbo dienos atostogų. Jos suteikiamos kiekvienais kalendoriniais metais. Tarnautojai, priimti į darbą nuo balandžio 1 d. iki liepos 30 d., turi teisę į avansines 15 dienų atostogas iš jų kasmetinių atostogų, jei atostogos turi būti paimtos po šios datos. Jei gruodžio 31 d. tarnautojas turi dėl svarbių tarnybinių priežasčių neišnaudotų kasmetinių atostogų, direktorius ar jo įgaliotas asmuo gali leisti perkelti jas ar jų dalį į kitus metus. Perkeltos į kitus metus ir iki kovo 31 d. nepaimtos neišnaudotos atostogos panaikinamos. b) Administracinė tvarka Norėdamas išeiti jam pagal a punktą priklausančių atostogų, tarnautojas turi gauti išankstinį direktoriaus leidimą. Atostogų registrą tvarko Instituto administracija, iš kurios tarnautojai gali gauti prašymo suteikti atostogas formą. Šis registras rodo einamaisiais metais tarnautojui likusių atostogų dienų skaičių. Tarnautojai užpildo grafas dėl: - prašomų suteikti atostogų dienų skaičiaus, - išėjimo datos ir laiko, - grįžimo datos ir laiko, - valstybės ar valstybių, kuriose bus praleistos atostogos, - savo adreso atostogų metu (pasirinktinai) ir - savo telefono numerio atostogų metu (jei turi). Direktoriaus ar jo įgalioto asmens pasirašytą prašymą suteikti atostogas tarnautojas grąžina administracijai. Jis laikomas tarnautojo asmens byloje. c) Neišnaudotos atostogos atleidžiant tarnautoją iš tarnybos Atleidžiant tarnautoją iš tarnybos, neišnaudotos atostogos panaikinamos. Tačiau jei direktorius raštu patvirtina, kad dėl svarbių tarnybinių priežasčių visos tarnautojui priklausančios atostogos negalėjo būti suteiktos, tarnautojas turi teisę į vienos šešiasdešimtosios jo grynosios bazinės mėnesinės algos dydžio kompensaciją už kiekvieną tokiu būdu sukauptų atostogų dieną. 2. Nemokamos atostogos 3. Ligos, motinystės ir kitos tikslinės atostogos 22 straipsnis Atostogos tėvynėje Teisę į ekspatriacijos išmoką turintys tarnautojai už kiekvieną trejų metų tarnybos laikotarpį turi teisę į vienos jų ir su jais gyvenančių šeimos narių kelionės į jų pilietybės valstybę ir atgal išlaidų kompensaciją. Kelionės išlaidas atlygina administracija, pagal VII priede nustatytas sąlygas įvertinusi pigiausią keliavimo būdą. Atostogoms tėvynėje šalia kasmetinių atostogų suteikiamos papildomos penkių dienų atostogos. VI SKYRIUS VERTINIMAS IR PAAUKŠTINIMAS PAREIGOSE 23 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. Kartą per metus, bet ne vėliau kaip iki gruodžio 15 d., visų tarnautojų, išskyrus direktorių, darbas yra įvertinamas. Vertinimu siekiama palyginant įvertinti tarnautojų pareigų vykdymo kokybę bei suteikiama galimybė paskatinti tarnautojus arba, priešingai, atkreipti jų dėmesį į darbo trūkumus, kad jie geriau atliktų savo pareigas. 2. Vertinami šie kriterijai: a) darbštumas ir punktualumas; b) darbo atlikimo kokybė ir greitis; c) iniciatyvumas; d) korektiškumas ir santykiai su žmonėmis. Kiekvienas kriterijus vertinamais balais nuo 0 iki 5. Visas vertinimas apibendrinamas metinio vertinimo formuliare, kuris saugomas tarnautojo asmens byloje. 24 straipsnis Tvarka 1. Direktorius paskiria už visiškai ar iš dalies pavaldžių tarnautojų vertinimą atsakingus tarnautojus. 2. Pateikus visus vertinimus, direktorius sušaukia jo pirmininkaujamą paaukštinimo pareigose komisiją, kurią sudaro visi vieną ar kelis vertinimus pateikę tarnautojai. Visuose paaukštinimo pareigose komisijos posėdžiuose dalyvauja Administracijos ir personalo vadovas, turintis balso teisę jam pavaldžių tarnautojų atžvilgiu ir patariamojo balso teisę kitų tarnautojų atžvilgiu. 3. Administracijos vadovui patarus, direktorius nusprendžia dėl kiekvieno tarnautojo galutinio įvertinimo, kuris fiksuojamas visų paaukštinimo pareigose komisijos narių pasirašomame protokole. 4. Direktorius ar, prireikus, jo įgaliotas asmuo asmeniškai kviečia kiekvieną tarnautoją pokalbiui, paprastai paaukštinimo pareigose komisijos posėdyje. Tarnautojui pranešama apie jo metinį įvertinimą, jis pasirašo vertinimo formuliare, patvirtindamas, kad su juo susipažino. 5. Metinis vertinimas yra vidaus naudojimo administracinė priemonė, kuri negali būti skundžiama jokiai išorės įstaigai. 25 straipsnis Vertinimo pasekmės 1. Ypač geras įvertinimas gali būti pagrindu tarnautojui suteikti aukštesnę stažo pakopą, o ypatingais atvejais, jei tai leidžia pareigybė, netgi aukštesnę kategoriją. 2. Dukart iš eilės tarnautoją įvertinus neigiamai, jam dar vieneriems metams paliekama ta pati stažo pakopa. 3. Du ar daugiau neigiami tarnautojo įvertinimai gali būti pagrindu nepratęsti su juo sutarties. VII SKYRIUS DRAUSMINIS PROCESAS 26 straipsnis Sąvokos 1. Tarnautojui ar buvusiam tarnautojui, tyčia ar dėl aplaidumo nevykdžiusiam Tarnybos nuostatuose nustatytų pareigų, skiriama paprasta, finansinio pobūdžio arba su jo statusu susijusi drausminė nuobauda, neatsižvelgiant į tai, kad iš jo gali būti pareikalauta atlyginti žalą pagal šių nuostatų 2 straipsnio 4 dalį ir 27 straipsnį. a) Paprastos drausminės nuobaudos yra - žodinė pastaba, - rašytinis papeikimas. b) Finansinės nuobaudos yra - metinio mėnesinės algos padidinimo nesuteikimas, - nedelsiamas stažo pakopos toje pat kategorijoje sumažinimas. c) Su tarnautojo statusu susijusios drausminės nuobaudos yra - laikinas nušalinimas nuo pareigų, nemokant viso ar dalies darbo užmokesčio, - atleidimas iš pareigų, nutraukiant sutartį, visiškai ar iš dalies nemokant darbo netekimo išmokos ir tam tikrais atvejais sumažinant ar laikinai nemokant pensijų sistemos išmokų. Drausmines nuobaudas skiria direktorius; paprastas drausmines nuobaudas direktoriaus vardu gali skirti Administracijos ir personalo vadovas, išskyrus atvejus, kai šaukiamas drausmės komisijos posėdis [6]. 2. Jei tarnautojas yra kaltinamas padaręs sunkų nusižengimą ir direktorius laiko kaltinimą prima facie gerai pagrįstu, o tolesnis tarnautojo pareigų ėjimas tyrimo metu galėtų pakenkti Institutui, tarnautojas direktoriaus sprendimu gali būti nedelsiant nušalintas nuo pareigų iki tyrimo pabaigos, direktoriaus nuožiūra mokant jam darbo užmokestį ar jo nemokant. 27 straipsnis Žalos atlyginimas Tarnautojo gali būti pareikalauta visiškai ar iš dalies atlyginti bet kokią tyčiniais veiksmais ar dėl didelio aplaidumo Institutui padarytą žalą. Atleidus tarnautoją iš tarnybos Institute, žala gali būti atlyginama išskaičiuojant tam tikrą dalį iš jam priklausančių pensijų sistemos išmokų, bet ne daugiau kaip 70 % pensijos. 28 straipsnis Informavimas apie pasiūlymą skirti nuobaudą Pateikus pasiūlymą skirti tarnautojui drausminę nuobaudą pagal 26 straipsnį, jam apie tai pranešama raštu per dvi dienas nuo pasiūlymo pateikimo direktoriui ar Administracijos ir personalo vadovui. Prie tokio pranešimo pridedami su pasiūlymo pagrindimu susiję dokumentai ir visi apie tarnautoją surašyti pranešimai. 29 straipsnis Drausmės komisija Per penkias darbo dienas nuo 28 straipsnyje nurodyto pranešimo gavimo tarnautojas gali raštu pateikti prašymą, kad jo bylą išnagrinėtų drausmės komisija, kurią direktorius sušaukia per penkias dienas. Drausmės komisija susirenka kitą savaitę po kvietimo paskelbimo. Drausmės komisijos sudėtis ir darbo tvarka nustatyta IX priede. Drausmės komisijos nuomonė direktoriui neprivaloma. VIII SKYRIUS SKUNDAI IR APELIACIJŲ KOMISIJA 30 straipsnis Skundai Tarnautojai, buvę tarnautojai, jų įpėdiniai ir įgaliotiniai gali apskųsti direktoriaus sprendimus. Tokio skundo padavimas ar dėl jo pradėtas procesas nesustabdo apskųstojo sprendimo vykdymo. 1. Vidaus administraciniai skundai 2. Tarpininkavimas 3. Apeliacinis skundas 4. Apeliacijų komisijos sprendimai a) Komisija gali skundžiamus sprendimus panaikinti arba patvirtinti; b) Komisija gali įpareigoti Institutą atlyginti bet kokią tarnautojo nuo panaikinto sprendimo įsigaliojimo dienos patirtą materialinę žalą; c) Komisija taip pat gali įpareigoti Institutą Komisijos nustatytose ribose atlyginti apelianto patirtas pagrįstas išlaidas, taip pat apklaustų liudytojų kelionės ir pragyvenimo išlaidas. Šios išlaidos apskaičiuojamos remiantis šių nuostatų 18 straipsniu ir VII priedu. IX SKYRIUS PENSIJŲ SISTEMA Visos atitinkamos taisyklės ir sąlygos yra pateikiamos Saugumo studijų instituto Pensijų sistemos taisyklėse, kurios atitinka koordinuotųjų organizacijų pensijų sistemą. Pensijų sistemos taisyklės yra Instituto tarnybos nuostatų sudėtinė dalis. Toliau pateikiami 31-36 straipsniai yra tik pagrindinių Pensijų sistemos taisyklių nuostatų apibendrinimas, vadovaujamasi visu Pensijų sistemos taisyklių tekstu. 31 straipsnis Išeitinė išmoka 1. Atleidžiamas iš tarnybos Institute 10 metų tarnybos stažo [7] neturintis tarnautojas turi teisę į išeitinę išmoką (kaip nustatyta Pensijų sistemos taisyklėse). 2. Išmoką sudaro dvi dalys: - iš tarnybos metų (ar metų dalių) skaičiaus padaugintos pusantro mėnesio jo paskutinės grynosios bazinės algos dydžio suma, - visa iš jo mėnesinės algos išskaičiuotų pensijų sistemos įmokų suma su 4 % kaupiamosiomis metinėmis palūkanomis. 32 straipsnis Senatvės pensija 1. 10 ar daugiau metų [8] Institute faktiškai ištarnavę tarnautojai turi teisę į senatvės pensiją. Gauti šią pensiją tarnautojai gali, kai jiems sukanka 60 metų. Iki šio amžiaus senatvės pensijos mokėjimas atidedamas. 2. Pensijos dydis yra proporcingas ištarnautų metų skaičiui. Ji tarnautojams kas mėnesį mokama anuiteto forma. 3. Išskyrus tuos atvejus, kai direktorius priima išimtinį sprendimą, sukakus 65 metams tarnautojai automatiškai gauna pensiją, jei jie yra ištarnavę ne mažiau kaip 10 metų. 33 straipsnis Invalidumo pensija 1. Pagal šių nuostatų 6 straipsnio 4 dalį turinčiu nuolatinį invalidumą, dėl kurio visiškai negali atlikti su darbu susijusių pareigų, pripažintas tarnautojas turi teisę į invalidumo pensiją. 2. Invalidumo pensija yra senatvės pensijos, į kurią tarnautojas būtų turėjęs teisę jam sukakus šiuose nuostatuose numatytam amžiui, jei jis būtų tarnavęs iki šio amžiaus, dydžio, nereikalaujant 32 straipsnio 1 dalyje numatyto 10 metų minimalaus tarnybos stažo. Ji tarnautojui mokama kas mėnesį anuiteto forma, pradedant nuo pirmosios mėnesio dienos po oficialaus invalidumo pripažinimo. 34 straipsnis Našlystės pensija 1. Mirusio tarnyboje esančio tarnautojo sutuoktinis turi teisę į našlystės pensiją. 2. Ši pensija našliui ar našlei mokama kas mėnesį anuiteto forma, pradedant nuo pirmosios mėnesio dienos po tarnautojo mirties [9]. 3. Teisė į našlystės pensiją baigiasi to mėnesio pabaigoje, kurį teisę į ją turintis asmuo miršta arba toliau nebeatitinka teisės į ją sąlygų. 35 straipsnis Našlaičio arba išlaikytinio asmens pensija 1. Tarnyboje esančiam ar teisę į invalidumo arba neatidėliotiną arba atidėtą senatvės pensiją turinčiam tarnautojui mirus, jo vaikai ir kiti išlaikytiniai asmenys Pensijų sistemos taisyklėse nustatytomis sąlygomis turi teisę į pensiją. 2. "Vaikai ar kiti išlaikytiniai asmenys" reiškia asmenis, atitinkančius Tarnybos nuostatų III priede nurodytas sąlygas. Teisę į pensiją taip pat turi ne vėliau kaip po 300 dienų po tarnautojo mirties gimę vaikai. 3. Teisė į pensiją baigiasi to mėnesio pabaigoje, kurį vaikas ar kitas išlaikytinis asmuo nebeatitinka teisę į išmoką išlaikomam vaikui ar kitam išlaikytiniam asmeniui suteikiančių sąlygų. Pirmesniuose straipsniuose nurodytos senatvės ir invalidumo pensijos Pensijų sistemos taisyklėse nustatytomis sąlygomis atitenka likusiam sutuoktiniui. 36 straipsnis Laikinosios pensijos 1. Jei tarnyboje esąs tarnautojas ar senatvės arba invalidumo pensiją gaunantis buvęs tarnautojas yra dingęs daugiau nei metus duodančiomis pagrindo spėti jį esant mirusiu aplinkybėmis, jo sutuoktiniui ar jo išlaikytiniais pripažintiems asmenimis gali būti laikinai paskirta atitinkamai našlystės arba našlaičio pensija. 2. 1 dalies nuostatos taikomos išlaikytiniais pripažintiems asmenimis, kuriuos išlaikęs našlystės pensiją gaunantis sutuoktinis yra dingęs daugiau kaip vienerius metus. 3. 1 ir 2 dalyse nurodytos laikinosios pensijos pakeičiamos nuolatinėmis pensijomis, kai tarnautojo ar sutuoktinio mirtis oficialiai patvirtinama arba kai tas asmuo galutiniu teismo sprendimu pripažįstamas nežinia kur esančiu. III ANTRAŠTINĖ DALIS LAIKINIESIEMS DARBUOTOJAMS TAIKOMOS NUOSTATOS 37 straipsnis Statutinės nuostatosLaikinieji darbuotojai yra pagalbiniai darbuotojai, paprastai įdarbinami trumpam laikui. Jie nėra tarptautinį statusą turintys tarnautojai, jiems visa apimtimi taikomi buvimo valstybės ir jų pilietybės valstybės įstatymai ir kiti teisės aktai. 1. Laikinieji darbuotojai yra darbuotojai, kurie neužima Instituto pareigybių sąraše nurodytų biudžetinių pareigybių. 2. Šiems darbuotojams taikomos I antraštinės dalies nuostatos ir šios II antraštinės dalies nuostatos: - I skyrius: 3 straipsnio 2 (pagalba ir kompensacijos), 4 (išorės veikla) ir 5 (kandidatavimas į viešąsias ar politines pareigas) dalys, - II skyrius: 5 (amžiaus apribojimai) ir 6 (medicininiai patikrinimai) straipsniai, - III skyrius: 15 straipsnis (algos avansai), - IV skyrius: 17 (persikraustymo išlaidos) ir 18 (tarnybinės komandiruotės) straipsniai, - V skyrius: 19 (darbo laikas) ir 20 (valstybinės šventės) straipsniai, - VII skyrius: 27 straipsnis (žalos atlyginimas), - VIII skyrius: (skundai) — laikantis 40 straipsnio 3 dalies. 38 straipsnis Sutartys Laikinieji darbuotojai įdarbinami nuo 1 iki 6 mėnesių terminui. Sutartys gali būti pratęstos tokiomis pačiomis sąlygomis. Institutas arba laikinasis darbuotojas gali nutraukti sutartį, įspėdamas apie tai prieš 10 dienų. 39 straipsnis Darbo užmokestis 1. Laikinojo darbuotojo darbo užmokestis nustatomas sutartyje; jį sudaro grynoji mėnesinė alga be jokių papildomų išmokų, nepriklausomai nuo asmens šeimyninės ar socialinės padėties. 2. Iš šios fiksuotos sumos išskaičiuojamos darbuotojo socialinės apsaugos įmokos privačiam visa apimtimi kompensuojančiam draudimui arba papildomam draudimui, jei darbuotojas jau yra apsidraudęs sveikatos draudimu. 3. Kadangi laikinieji darbuotojai nedalyvauja pensijų sistemoje, iš jų darbo užmokesčio neišskaičiuojamos jokios su ja susijusios įmokos. 4. Metų pradžioje laikinųjų darbuotojų darbo užmokestis didinamas tokia pat dalimi, kaip ir valdybos didinamas tarnautojų atlyginimas. 40 straipsnis Specialiosios nuostatos 1. Įsikūrimo ir išvykimo išlaidos 2. Atostogos 3. Ginčai IV ANTRAŠTINĖ DALIS EKSPERTAMS, MOKSLINIŲ TYRIMŲ STIPENDIATAMS IR PRAKTIKANTAMS TAIKOMOS NUOSTATOS 41 straipsnis Statutinės ir finansinės nuostatos 1. Ekspertai, mokslinių tyrimų stipendiatai ir praktikantai turi Instituto lankytojų statusą. Jiems taikomos šių nuostatų I antraštinės dalies nuostatos, su kuriomis jie turi susipažinti pradėdami darbą. 2. Visas jų atlyginimo dydis nustatomas jų darbo Institute pradžioje; jis mokamas direktoriaus nustatytomis dalimis atsižvelgiant į darbo, kuriam jie buvo priimti, rezultatus. 3. Ekspertais paskirti asmenys ir mokslinių tyrimų stipendiatai turi teisę tik į jų pačių atvykstant į Institutą ir išvykstant iš jo turėtų kelionės išlaidų kompensavimą. Išimtiniais atvejais direktoriaus sprendimu tokia kompensacija gali būti išmokėta ir praktikantui. [1] 2001 m. gruodžio 21 d. Tarybos priimti rašytinio proceso tvarka, vadovaujantis 2001 m. liepos 20 d. Tarybos bendrųjų veiksmų akto Nr. 554/BUSP (OL L 200, 2001 7 25, p. 1) 8 straipsniu. [2] Žiūrėti VII priedą. [3] Darbo netekimo išmokos suteikimo ir jos apskaičiavimo sąlygas žr. I priede. [4] T. y. išskyrus vaikų darželį ar jam prilygintą instituciją. [5] Kompensuojamos tik patirtos išlaidos; tai negali būti laikoma papildomu užmokesčiu. [6] Šiuo atveju drausminę nuobaudą skiria pats direktorius. [7] Apskaičiuojant šią teisę, atsižvelgiama į pirmesnės tarnybos trukmę kitoje koordinuotoje organizacijoje, jei tarnautojas už tarnybą buvusiose pareigose šios išmokos nėra gavęs. [8] Apskaičiuojant šią teisę, atsižvelgiama į pirmesnės tarnybos trukmę kitoje koordinuotoje organizacijoje, jei tarnautojas pradėjo dirbti Institute ne vėliau kaip po šešių mėnesių po to, kai buvo atleistas iš tarnybos kitoje organizacijoje. [9] Arba pradedant nuo tos dienos, kurią nustota mokėti mirusio tarnautojo algą. -------------------------------------------------- I PRIEDAS DARBO NETEKIMO IŠMOKA Nuorodos: a) šių Tarnybos nuostatų 7 straipsnis. b) Vyriausybių biudžeto ekspertų koordinacinio komiteto 78 ataskaitos V priedas, 1972 m. rugpjūčio mėn. 1. Išmokos skyrimo sąlygos Darbo netekimo išmoka [1] gali būti skiriama nutraukiant sutartį su tarnautoju dėl vienos iš šių priežasčių: a) pareigybės panaikinimo; b) pasikeitus pareigų pobūdžiui ar lygiui, kai tarnautojas neturi reikiamos tokioms pasikeitusioms pareigoms kvalifikacijos; c) valstybės narės, kurios pilietis yra tarnautojas, pasitraukimo iš valdybos; d) Instituto buveinės perkėlimo už daugiau kaip 100 km ar 60 mylių nuo tos vietos, kurioje buvo įdarbintas tarnautojas, jam atsisakius persikelti, jei tokia galimybė nebuvo numatyta jo sutartyje; e) tarnautojo asmens patikimumo pažymėjimo panaikinimas [2] dėl su drausminėmis nesusijusių priežasčių. Išmoka neskiriama, f) paskyrus tarnautoją į kitas tos pačios kategorijos pareigas Institute; g) priėmus tarnautoją į pareigas kitoje tarptautinėje organizacijoje toje pačioje vietovėje; h) valstybės narės valstybės tarnautoju esančiam tarnautojui per 30 dienų nuo jo sutarties su Institutu pasibaigimo grįžus dirbti ir gaunant atlyginimą savo nacionalinėje administracijoje; i) nutraukus sutartį su tarnautoju drausminio proceso tvarka. 2. Išmokos mokėjimas mažiau kaip 10 metų [3] Institute ištarnavusiems tarnautojams Jei jų sutartis nėra pasibaigusi, tokie tarnautojai turi teisę į iš likusių iki sutarties pasibaigimo mėnesių [4] skaičiaus padauginto 50 % jų grynojo mėnesinio darbo užmokesčio dydžio išmoką, tačiau ši išmoka negali būti didesnė už 5 mėnesių darbo užmokestį. Grynuoju darbo užmokesčiu laikoma bazinė mėnesinė alga ir visos papildomos mėnesinės išmokos. 3. Išmokos mokėjimas daugiau kaip 10 metų [5] Institute ištarnavusiems tarnautojams Tokie tarnautojai turi teisę į 100 % jų grynojo mėnesinio darbo užmokesčio dydžio išmoką už kiekvienus tarnybos Institute metus, bet ne didesnę už 24 mėnesių darbo užmokestį. Išmokos dydis negali atitikti laikotarpį, kurį tarnautojas būtų turėjęs ištarnauti iki sukankant šių Tarnybos nuostatų 5 straipsnyje nurodytam amžiui, viršijančio mėnesių skaičiaus [6]. [1] Skirtingai nuo išeitinės išmokos, kuri iš esmės reiškia atsiskaitymą dėl teisės į pensiją. [2] Tik tais atvejais, kai toks asmens patikimumo patikrinimas būtinas užimamoms pareigoms eiti. [3] Arba 10 metų nepertraukiamos tarnybos Institute ir kitoje tarptautinėje organizacijoje. [4] Arba trisdešimtosiomis dalimis išreikštų mėnesių dalių. [5] Arba 10 metų nepertraukiamos tarnybos Institute ir kitoje tarptautinėje organizacijoje. [6] Arba trisdešimtosiomis dalimis išreikštos mėnesių dalys. -------------------------------------------------- II PRIEDAS EKSPATRIACIJOS IŠMOKA 1. Tarnybos nuostatų 10 straipsnyje nurodyti tarnautojai gauna mėnesinę ekspatriacijos išmoką. Išmokos dydis yra: a) tarnautojams, turintiems teisę į išmoką šeimai: - 18 % atskaitinės mėnesinės algos per pirmuosius dešimt tarnybos metų, - 17 % atskaitinės mėnesinės algos vienuoliktaisiais tarnybos metais, - 16 % atskaitinės mėnesinės algos dvyliktaisiais tarnybos metais, - 15 % atskaitinės mėnesinės algos keturioliktaisiais tarnybos metais ir vėliau; b) tarnautojams, neturintiems teisės į išmoką šeimai: - 14 % atskaitinės mėnesinės algos per pirmuosius dešimt tarnybos metų, - 13 % atskaitinės mėnesinės algos vienuoliktaisiais tarnybos metais, - 12 % atskaitinės mėnesinės algos dvyliktaisiais tarnybos metais, - 11 % atskaitinės mėnesinės algos keturioliktaisiais tarnybos metais ir vėliau. 2. Atskaitinė mėnesinė alga — tarnautojui priskirtos kategorijos pirmosios stažo pakopos grynoji bazinė mėnesinė alga. 3. Ekspatriacijos išmoka negali būti mažesnė už B3 kategorijos 1 pakopos bazinę mėnesinę algą. -------------------------------------------------- III PRIEDAS VAIKAI IR KITI IŠLAIKYTINIAI ASMENYS 1. Išlaikomi vaikai a) Teisėtas, teisiškai pripažintas vaikas ar įvaikis laikomas tarnautojo išlaikomu, kai tarnautojas nuolat rūpinasi to vaiko išlaikymu bei ugdymu ir vaikas nuolat su šeima gyvena toje vietovėje, kurioje tarnautojas eina savo pareigas, arba kito iš tėvų gyvenamojoje vietovėje. b) Tarnautojas turi pateikti administracijai kopijas dokumentų, teisiškai patvirtinančių, kad jis faktiškai materialiai išlaiko vaiką. c) Vaikas nelaikomas tarnautojo išlaikytiniu, - kai jam sukanka 26 metai, - kai iki sukankant šiam amžiui jis pradeda savarankiškai gauti atlyginimą, honorarus ar kitas pajamas, - jei tarnautojas ar vaiku besirūpinantis sutuoktinis pagal jų kilmės valstybės nacionalinius įstatymus ar kitus teisės aktus arba pagal buvimo valstybės įstatymus ar kitus teisės aktus gauna tokio paties pobūdžio išmoką. d) Administracija turi teisę pareikalauti pristatyti, jos manymu, reikalingus teisei į išmoką nustatyti reikalingus oficialius ar notariškai patvirtintus dokumentus. 2. Kiti išlaikytiniai asmenys a) Asmuo, išskyrus 1 dalyje nurodytą išlaikomą vaiką, gali būti laikomas tarnautojo išlaikytiniu esant šioms sąlygoms: - jis yra tėvystės ar kitas artimais kraujo giminystės ar svainystės ryšiais susijęs asmuo, - jis nuolat gyvena su tarnautoju ar jo sutuoktiniu, arba nuolat yra specializuotą medicininę priežiūrą teikiančioje institucijoje, - jis neturi pakankamų išteklių save išlaikyti savarankiškai. b) Tarnautojas turi pateikti administracijai dokumentus, įrodančius, kad jis šį asmenį faktiškai išlaiko. c) Administracija turi teisę pareikalauti pristatyti, jos manymu, reikalingus teisei į išmoką nustatyti oficialius ar notariškai patvirtintus dokumentus. -------------------------------------------------- IV PRIEDAS IŠLAIKYTINIAI NEĮGALŪS ASMENYS 1. Išlaikytinis asmuo yra laikomas neįgaliu, gydytojams patvirtinus jį turint sunkią ir nuolatinę negalią, dėl kurios jam būtini nemokamai neteikiami specialus slaugymas ar priežiūra, arba specialus ugdymas ar mokymas. 2. Sprendimą mokėti išmoką priima direktorius, pasikonsultavęs su tam tikslui sudaryta komisija, į kurią įtraukiamas bent vienas gydytojas. Direktoriaus sprendime turi būti nurodomas išmokos mokėjimo terminas, kurį galima peržiūrėti. 3. Teisės pasinaudoti šių nuostatų sąlygomis kriterijus yra sunkus ir nuolatinis fizinės ar protinės veiklos pažeidimas. Taigi išlaikytiniai asmenys laikomi neįgaliais, esant: - sunkiam ar chroniškam centrinės ar periferinės nervų sistemos pažeidimui, nepriklausomai nuo jį sukėlusių priežasčių: smegenų ligų, miopatijos, periferinio paralyžiaus ar kt., - sunkiam judėjimo sistemos pažeidimui, - sunkiam vienos ar kelių jutimo sistemų pažeidimui, - chroniškai ir invalidumą sukeliančiai psichikos ligai. Pirmiau pateiktas sąrašas nėra baigtinis. Jis pateiktas tik kaip pavyzdys ir neturi būti laikomas pagrindu vertinant ligos ar negalios laipsnį. 4. Išmoka yra išmokos vaikui išlaikyti dydžio ir pridedama prie šios išmokos. 5. Jei tarnautojas ar jo šeima turi teisę į panašią pašalpą pagal nacionalines ar tarptautines taisykles, Instituto mokama išmoka yra pagal šiuos nuostatus mokamos išmokos ir pagal nacionalines ar tarptautines taisykles mokamos išmokos skirtumo dydžio. -------------------------------------------------- V PRIEDAS NUOMOS IŠMOKA 1. Išmoka yra skirtumo tarp faktiškai sumokėtos nuomos (išskyrus 11 straipsnio 5 dalies punkte išvardytus mokesčius) ir toliau nurodytu būdu apskaičiuotos sumos dalies dydžio: a) 15 % grynosios bazinės mėnesinės algos C ir B kategorijų, iki B.4 kategorijos imtinai, tarnautojams; b) 20 % grynosios bazinės mėnesinės algos B.5 ir B.6 kategorijų tarnautojams; c) 22 % grynosios bazinės mėnesinės algos A.1 ir L.1 kategorijų tarnautojams. 2. Minėtoji dalis yra: a) 50 % nevedusiems ir išlaikytinių neturintiems vedusiems tarnautojams; b) 55 % vieną išlaikytinį turintiems tarnautojams; c) 60 % du ir daugiau išlaikytinių turintiems tarnautojams. 3. Išmoka neturi būti didesnė už a) 10 % grynosios bazinės mėnesinės algos C–B.4 imtinai kategorijų tarnautojams; b) 15 % grynosios bazinės mėnesinės algos B.5, B.6, A.1 ir L.1 kategorijų tarnautojams. Grynąja bazine alga laikoma kasmet valdybos tvirtinamoje lentelėje nurodyta faktinė bazinė alga, be jokių priedų ar atskaitymų. -------------------------------------------------- VI PRIEDAS KELIONIŲ IR PERSIKRAUSTYMO IŠLAIDOS I SKIRSNIS — Tarnautojų ir jų šeimų narių kelionės iš jų gyvenamosios vietos į tarnybos vietą išlaidos 1. Tarnautojai, kurių gyvenamoji vieta yra toliau kaip už 100 km arba 60 mylių nuo jų tarnybos vietos, pagal šių nuostatų 22 straipsnį turi teisę į faktinių kelionės išlaidų atlyginimą: a) pradėdami tarnybą, kelionės iš gyvenamosios į tarnybos vietą; b) perkeliami iš tarnybos vietos, kurioje pradėjo tarnybą, į kitą, toliau kaip už 100 km arba 60 mylių esančią tarnybos vietą; c) baigdami tarnybą: - kelionės iš tarnybos vietos į gyvenamąją vietą, kurioje gyveno prieš pradėdami tarnybą, arba - kelionės iš tarnybos vietos į kitą gyvenamąją vietą, išskyrus pirmiau nurodytąją, jei atlygintinos išlaidos nėra didesnės. 2. 1 dalyje nurodytos kelionių išlaidos visiškai ar iš dalies neatlyginamos šiais atvejais: a) jei šia teise nebuvo galima pasinaudoti, tarnautojui pradedant tarnybą; b) jei visas minėtas išlaidas ar jų dalį atlygino Vyriausybė ar kita institucija; c) jei baigęs tarnybą tarnautojas neišvyksta per tris mėnesius nuo atleidimo iš pareigų dienos arba jei prašymas atlyginti išlaidas nebuvo pateiktas administracijai per 30 dienų po kelionės; d) jei tarnautojas atleidžiamas iš pareigų, neištarnavęs Institute dvylikos mėnesių. 3. Atitinkantys 1 ir 2 punktuose išvardytas sąlygas ir gaunantys išmoką šeimai tarnautojai taip pat turi teisę į: a) jų sutuoktinio ir išlaikomų vaikų kelionės į tarnautojo tarnybos vietą faktiškai patirtų išlaidų atlyginimą; b) jų sutuoktinio ir išlaikomų vaikų faktiškai patirtų kelionės išlaidų atlyginimą, perkėlus tarnautoją iš vienos tarnybos vietos į kitą, toliau kaip už 100 km arba 60 mylių esančią tarnybos vietą, jei perkeliama neribotam, ilgesniam kaip du mėnesiai terminui; c) jų sutuoktinio ir išlaikomų vaikų faktiškai patirtų kelionės išlaidų atlyginimą, atleidus tarnautoją iš pareigų; tačiau atlyginti šias išlaidas gali būti atsisakyta, jei tarnautojas atleidžiamas, neištarnavęs Institute dvylikos mėnesių. 4. Sutuoktiniai ir išlaikomi vaikai [1] laikomi turinčiais tą pačią kategoriją, kaip ir tarnautojas. II SKIRSNIS — Persikraustymo išlaidos 1. Tarnautojai, kurių gyvenamoji vieta yra toliau kaip už 100 km arba 60 mylių nuo jų tarnybos vietos, turi teisę į faktiškai patirtų namų apyvokos reikmenų perkraustymo išlaidų atlyginimą: a) pradėdami tarnybą; b) perkeliami iš vienos tarnybos vietos į kitą, toliau kaip už 100 km arba 60 mylių esančią tarnybos vietą, jei perkeliama neribotam, ilgesniam kaip du mėnesiai terminui; c) atleisti iš pareigų Institute, tačiau atlyginti šias išlaidas gali būti atsisakyta, jei tarnautojas atleidžiamas, neištarnavęs Institute dvylikos mėnesių. 2. Patirtos namų apyvokos reikmenų perkraustymo išlaidos, įskaitant pakavimą [2], atlyginamos iki šių ribų: a) Tarnautojams, turintiems teisę į išmoką šeimai: Hors grade | 7000 kg | arba 46 m3 | A ir L | 6000 kg | arba 40 m3 | B ir C | 3000 kg | arba 20 m3 | Už kiekvieną su tarnautoju gyvenantį vaiką pridedama 750 kg arba 5 m 3 . b) Tarnautojams, neturintiems teisės į išmoką šeimai: Hors grade | 5000 kg | arba 33 m3 | A ir L | 4000 kg | arba 27 m3 | B ir C | 2000 kg | arba 13 m3 | Kad išlaidos pagal šio skirsnio nuostatas būtų atlygintos, tarnautojai iš anksto privalo pateikti Administracijos ir personalo vadovui išankstiniam derinimui ne mažiau kaip dvi skirtingų bendrovių sudarytas preliminarias persikraustymo išlaidų sąmatas ir savo namų apyvokos reikmenų sąrašą [3]. Išlaidos atlyginamos tik atsižvelgiant į nurodytas ribas ir pagal mažesnę sąmatą. 3. Tarnautojai gali prašyti atlyginti išlaidas pagal šio skirsnio nuostatas, tik jei jų neatlygina Vyriausybė ar kita institucija. [1] Arba III ir IV prieduose apibrėžti išlaikytiniai asmenys. [2] Neatlyginamos namų apyvokos reikmenų draudimo išlaidos. [3] Abiejose preliminariose sąmatose turi būti nurodytas tas pats svoris (ar tūris), pervežamas tokį patį atstumą. -------------------------------------------------- VII PRIEDAS KOMANDIRUOČIŲ IŠLAIDOS Pagal šių nuostatų 18 straipsnį Instituto į tarnybinę komandiruotę išsiųsti tarnautojai turi teisę į visų kelionės išlaidų kompensavimą bei į dienpinigius pragyvenimo išlaidoms išvykus iš tarnybos vietos padengti. I SKIRSNIS — Transporto priemonės Atsižvelgdami į šiame skirsnyje išdėstytas leidžiančias nukrypti nuostatas, tarnautojai tarnybinėms komandiruotėms turi naudotis ekonomiškiausiomis transporto priemonėmis [1]. Oro ir geležinkelių transportas laikomas įprastomis transporto priemonėmis. Tačiau direktorius gali leisti tarnautojams komandiruotės tikslams pasinaudoti asmeniniu ar tarnybiniu automobiliu, ypač gydytojui patvirtinus, kad jie dėl medicininių priežasčių negali keliauti oro transportu, o kelionė geležinkeliu yra neįmanoma, pernelyg ilga arba pernelyg brangi. Jei tarnautojas, gavęs leidimą, pasirenka tarnybinei komandiruotei kelionę ne pačia ekonomiškiausia, o kitomis transporto priemonėmis, taikomos tokios taisyklės: - atlyginamos tik kelionės pačia ekonomiškiausia transporto priemone išlaidos, - dienpinigiai mokami tik už tą laikotarpį, kurį būtų trukusi kelionė pačiomis ekonomiškiausiomis transporto priemonėmis, - darbo laikas, viršijantis tą laiką, kurį būtų užtrukusi kelionė pačiomis ekonomiškiausiomis priemonėmis, išskaičiuojamas iš jo kasmetinių atostogų laiko. 1. Kelionė oro transportu Išskyrus tuos atvejus, kai direktorius duoda leidimą, turi būti keliaujama ekonomine ar jai lygiaverte klase. 2. Kelionė geležinkeliu a) A ir L kategorijos tarnautojai turi teisę keliauti pirmąja klase; b) B ir C kategorijos tarnautojai turi teisę keliauti antrąja klase; c) jei kelionė naktį trunka ilgiau kaip šešias valandas, tarnautojai turi teisę į išlaidų už miegamąją vietą, bet ne už vietą miegamajame kupė, atlyginimą; jei miegama kupė, tarnautojai priklausomai nuo jų kategorijos turi teisę į išlaidų už 1 ar 2 klasių miegamąsias vietas atlyginimą; d) direktorius gali leisti žemesniųjų kategorijų tarnautojams keliauti kartu su aukštesniųjų kategorijų tarnautojais, jei tai palengvina komandiruotės reikalų tvarkymą; tokiais atvejais išlaidos atlyginamos pritaikius aukštesnį tarifą. 3. Kelionės kelių transportu — asmeninių automobilių naudojimas a) Instituto interesais tarnautojams gali būti leista keliauti asmeniniu automobiliu. Tokiais atvejais jie turi teisę į remiantis greičiausiu įprastiniu keliu apskaičiuotą išmoką už kilometrus. Nepriklausomai nuo to, į kokią šalį ar šalis keliaujama, išmoka skaičiuojama remiantis Instituto buveinės šalyje taikomais tarifais. Taikomi tarifai skelbiami administraciniame memorandume [2]; b) Jei tarnautojui buvo leista vežti kitus Instituto tarnautojus, už kiekvieną keleivį jam mokama papildoma 10 % išmokos tarifo dydžio išmoka už kilometrus [3]; jei keliaujant reikia sumokėti specialius mokesčius (pavyzdžiui, kelių mokesčius ar už automobilio pervežimą laivu ar keltu), jie atlyginami pateikus pateisinamuosius dokumentus, išskyrus bet kokias kelionės oro transportu išlaidas; c) Asmeninį automobilį naudojantys tarnautojai turi iš anksto įrodyti turintys žalos tretiesiems asmenims, ypač žalos keleiviams, riziką apimantį draudimo polisą; d) Avarijos atveju Institutas neatlygina jokios žalos nuosavybei. II SKIRSNIS — Dienpinigiai ko mandiruotėje esantiems tarnautojams 1. Komandiruotėje esantys tarnautojai turi teisę į dienpinigius, kurių normas kasmet nustato valdyba. Komandiruočių koordinuotųjų organizacijų valstybėse narėse dienpinigių normos išreiškiamos vietine valiuta. Tačiau direktorius gali leisti: a) nustatyti specialias normas valstybėms, kuriose pragyvenimo išlaidos yra didesnės arba mažesnės už įprastines normas; b) mokėti tarnautojui didesnius dienpinigius, negu jam priklausytų, jei tai palengvins komandiruotės reikalų tvarkymą; c) mokėti išmoką, jei komandiruotės metu turi būti suteiktos nedarbingumo atostogos, išskyrus atvejus, kai tarnautojas komandiruotas į jo gyvenamąją vietą. 2. Dienpinigiai skaičiuojami taip: a) tarnautojai turi teisę į vienos dienos dienpinigius už kiekvienas komandiruotėje praleistas 24 valandas [4]; b) už mažiau kaip 4 komandiruotėje praleistas valandas dienpinigiai nemokami; c) jei komandiruotė trunka nuo 4 iki 8 valandų, tarnautojas turi teisę į ketvirtadalį dienpinigių. Jis taip pat turi teisę į ketvirtadalį dienpinigių už kiekvieną pilną 24 valandų laikotarpį viršijantį 4-8 valandų laikotarpį; d) jei komandiruotė trunka 8 valandas ar ilgiau, bet nenakvojama viešbutyje, tarnautojas turi teisę į pusę dienpinigių. Jis taip pat turi teisę į pusę dienpinigių už kiekvieną pilną 24 valandų laikotarpį viršijantį 8 valandų ar ilgesnį laikotarpį, trumpesnį už 24 valandas; e) jei komandiruotės metu būtina apsistoti viešbutyje, tarnautojui gali būti sumokėta visa dienpinigių suma; f) skaičiuojant dienpinigius, atsižvelgiant į nuvykti iki centrinės stoties arba oro uosto reikalingą laiką, prie faktinio kelionės laiko pridedamos - 2 valandos kelionėms geležinkeliu, - 3 valandos kelionėms oro transportu. 3. Sumažinti dienpinigiai Dienpinigiai sumažinami: a) kai į kelionės kainą įskaičiuotas maitinimas ar nakvynė: 15 % už kiekvieną pagrindinį maitinimą ir 50 % už nakvynę, įskaičiuotą į bilieto kainą; b) trimis dešimtadaliais už kelionės trukmę, jei tarnautojas keliauja naktį laivu, miegamojoje vietoje ar kajutėje, geležinkeliu ar oro transportu; c) trimis dešimtadaliais, jei tarnautojas komandiruojamas į miestą, kuriame nuolat gyvena, jei jame vis dar gyvena jo šeima; d) trimis ketvirtadaliais, jei apgyvendinimą suteikia išorės institucija. 4. Priedai prie dienpinigių Laikoma, kad dienpinigių užtenka visoms tarnautojo komandiruotės metu patirtoms išlaidoms padengti, išskyrus toliau išvardytas išlaidas, kurias gali būti prašoma papildomai kompensuoti: a) mokesčiai už vizas ir panašūs tiesiogiai su komandiruote susiję mokesčiai; b) mokesčiai už papildomą bagažą, esant aiškiam direktoriaus leidimui; c) dėl tarnybinių reikalų patirtos pašto, telegrafo ir tarpmiestinių pokalbių telefonu išlaidos; d) direktoriaus nustatytas sąlygas atitinkančios tarnautojų patirtos reprezentacinės išlaidos; e) pateikus kvitus ir esant išankstiniam direktoriaus sutikimui, taksi išlaidos. Jei tam tikromis aplinkybėmis apgyvendinimo išlaidos yra didesnės už 60 % dienpinigių, Institutas gali iš dalies ar visiškai kompensuoti perviršio sumą, kai tarnautojas pateikia sąskaitas ir pakankamus įrodymus, kad papildomos išlaidos buvo neišvengiamos. Ši kompensacija negali būti didesnė už 30 % dienpinigių. [1] Direktoriui nusprendus, šios nuostatos gali būti taikomos ir laikiniesiems darbuotojams. [2] Visa sumokėta suma negali viršyti sumos, kurią Institutui būtų reikėję mokėti. [3] Tokiais atvejais keleiviai neturi teisės į kelionės išlaidų atlyginimą. [4] Laikotarpiai skaičiuojami nuo tarnautojo išvykimo iš Instituto ar namų dienos ir laiko iki grįžimo į Institutą ar namo dienos ir laiko. Jei tarnautojas iki prasidedant komandiruotei yra atostogose, atsižvelgiama į tarnybinės veiklos pradžios dieną ir laiką, jei tarnautojas išeina atostogų iš karto pasibaigus komandiruotei, atsižvelgiama į tarnybinės veiklos pabaigos dieną ir laiką. -------------------------------------------------- VIII PRIEDAS NEDARBINGUMO, MOTINYSTĖS IR KITOS TIKSLINĖS ATOSTOGOS 1. Nebuvimas darbe dėl sveikatos priežasčių ir nedarbingumo atostogos a) Ilgiau kaip tris dienas iš eilės nesantys darbe dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo tarnautojai per tris dienas nuo darbo nutraukimo turi pateikti gydytojo pažymą. b) Tarnautojui per kalendorinius metus nepateikus gydytojo pažymos nesant darbe dėl ne ilgiau kaip tris dienas iš eilės trunkančio nedarbingumo daugiau kaip devynias darbo dienas, gali būti atitinkamai sutrumpinamos jam priklausančios kasmetinės atostogos arba, jei atostogos jau išnaudotos, atitinkamai sumažinamas atlyginimas. c) Nesantys darbe dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo ir pateikę gydytojo pažymą tarnautojai turi teisę į ne ilgesnes kaip trylikos savaičių iš eilės mokamas (įskaitant visas išmokas) nedarbingumo atostogas. Jie grąžina Institutui tą nedarbingumo pašalpos dalį, į kurią už tą patį laikotarpį jie turi teisę pagal buvimo valstybėje galiojančius socialinės apsaugos teisės aktus. d) Ilgesnis kaip trylika savaičių iš eilės nepertraukiamas nedarbingumas dėl ligos ar nelaimingo atsitikimo direktoriaus gali būti laikomas pagrindu nutraukti sutartį. e) Dažnas nedarbingumas dėl ligos direktoriaus gali būti laikomas pagrindu nutraukti sutartį. f) Bet kuriuo metu Instituto direktorius gali pareikalauti tarnautojo pasitikrinti sveikatą. 2. Infekcinės ligos, skiepai ir nelaimingi atsitikimai a) Infekcine liga užsikrėtęs tarnautojas privalo neiti į darbą ir nedelsdamas pranešti apie tai Administracijos ir personalo vadovui. Jei infekcine liga užsikrečia tarnautojo šeimos nariai ar artimi draugai, jis nedelsdamas turi apie tai pranešti Administracijos ir personalo vadovui ir imtis jo galimai rekomenduotų prevencinių priemonių. Su infekcine liga užsikrėtusiu asmeniu bendravę ir todėl neiti į darbą privalantys tarnautojai turi teisę į visą darbo užmokestį; toks nedarbingumas neišskaičiuojamas iš jų nedarbingumo ar kasmetinių atostogų. b) Tarnautojai skiepijasi visais reikalaujamais skiepais. c) Apie visus jiems nutikusius nelaimingus atsitikimus darbe ar už Instituto ribų, kad ir kokie nereikšmingi jie tuo metu atrodytų, tarnautojai privalo nedelsdami pranešti Administracijos ir personalo vadovui, nurodydami visų liudytojų pavardes bei adresus. 3. Tikslinės ir motinystės atostogos a) Dėl išimtinių ar skubių asmeninių priežasčių direktorius gali suteikti ne daugiau kaip dešimt darbo dienų per metus mokamų, iš dalies mokamų ar nemokamų tikslinių atostogų. b) Tarnautojo santuokos proga suteikiamos penkių darbo dienų mokamos tikslinės atostogos. Tokios pat atostogos tarnautojui suteikiamos mirus jo sutuoktiniui, tiesioginiam palikuoniui ar šeimos nariui, kurio tiesioginis palikuonis jis yra. c) Atitinkamą gydytojo pažymą pateikusioms tarnautojoms suteikiamos mokamos motinystės atostogos, kurios neišskaičiuojamos iš nedarbingumo ar kasmetinių atostogų. Motinystės atostogos trunka šešiolika savaičių ir prasideda šešios savaitės prieš numatomą gimdymo datą. Jei gimdymas įvyksta po numatytos datos, atostogos trunka dešimt savaičių po gimdymo. Tarnautojai grąžina Institutui tą motinystės pašalpos dalį, į kurią už tą patį laikotarpį jie turi teisę pagal Prancūzijos socialinės apsaugos sistemą. -------------------------------------------------- IX PRIEDAS DRAUSMĖS KOMISIJŲ SUDĖTIS IR DARBO TVARKA 1. Drausmės komisijos sudėtis Drausmės komisiją sudaro: a) direktoriaus pirmininku paskirtas A arba L kategorijos tarnautojas, nesantis Administracijos ir personalo vadovu ar atitinkamo tarnautojo viršininku; b) direktoriaus paskirtas tarnautojas; c) atitinkamo tarnautojo paskirtas tos pačios kategorijos tarnautojas; d) Administracijos ir personalo vadovas, kaip patarėjas teisės klausimais be balso teisės. 2. Darbo tvarka a) Drausmės komisija susipažįsta su visais bylai išnagrinėti svarbiais dokumentais. Suinteresuotam asmeniui parašant, komisija jį apklausia. Suinteresuotam asmeniui gali padėti ar jį atstovauti kitas tarnautojas. Drausmės komisija taip pat gali apklausti kiekvieną asmenį, kurio apklausą ji laiko tikslinga. b) Drausmės komisijos posėdžiai yra uždari. Jos nariai neatskleidžia jokios informacijos, kurią jie galėjo sužinoti proceso metu, bei jokios informacijos apie procesą. c) Drausmės komisija pateikia direktoriui motyvuotą nuomonę (rekomendaciją), ar taikytina ir, jei taip, kokia drausminė nuobauda taikytina. -------------------------------------------------- X PRIEDAS APELIACIJŲ KOMISIJA A. Kompetencija Apeliacijų komisija yra įgaliota spręsti ginčus dėl šių nuostatų ar 7 straipsnyje nurodytų sutarčių pažeidimo. Šiuo tikslu ji yra kompetentinga nagrinėti tarnautojų ar buvusių tarnautojų, arba jų įpėdinių ir atstovų skundus dėl direktoriaus sprendimų. B. Sudėtis ir statusas a) Apeliacijų komisiją sudaro pirmininkas ir du nariai. Juos gali pakeisti pavaduotojai. Pirmininkas arba vienas iš narių ir vienas iš jų pavaduotojų privalo turėti teisinį išsilavinimą. b) Pirmininką, jo pavaduotoją, narius ir jų pavaduotojus ne iš Instituto tarnautojų dvejiems metams skiria Instituto valdyba. Jei vienas iš jų negali eiti savo pareigų, likusiam laikotarpiui paskiriamas kitas asmuo. c) Apeliacijų komisijos posėdis yra teisėtas, jei jame dalyvauja pirmininkas arba jo pavaduotojas ir du nariai arba jų pavaduotojai. d) Vykdydami savo pareigas, komisijos nariai yra visiškai nepriklausomi. e) Pirmininko, narių ir pavaduotojų atlyginimą nustato Instituto valdyba. f) Atsižvelgdama į šio priedo nuostatas, apeliacijų komisija priima savo darbo tvarkos taisykles. C. Sekretoriatas a) Komisijos sekretorių iš Instituto tarnautojų skiria direktorius. b) Vykdydamas savo pareigas, komisijos sekretorius tvarko komisijos reikalus ir yra pavaldus tik komisijai. D. Skundai a) Komisija priima skundus tik tuomet, jei anksčiau apeliantą tenkinantis sprendimas nebuvo priimtas pateikus direktoriui vidaus administracinį skundą. b) Pateikti raštišką prašymą apeliacijų komisijai dėl sprendimo panaikinimo ar pakeitimo apeliantas privalo per dvidešimt dienų nuo pranešimo apie ginčijamą sprendimą arba galutinės tarpininko išvados atmetimo. Toks prašymas adresuojamas Instituto Administracijos ir personalo vadovui, kuris patvirtina jį gavęs ir inicijuoja komisijos sušaukimo procedūrą. c) Skundai turi būti pateikti apeliacijų komisijos sekretoriatui per du mėnesius nuo pranešimo apie ginčijamą sprendimą. Tačiau ypatingais atvejais, ypač pensijų klausimais, apeliacijų komisija gali priimti per vienerius metus nuo pranešimo apie ginčijamą sprendimą pateiktus skundus. d) Skundas turi būti pateiktas raštu; jame apeliantas turi išdėstyti visus skundo motyvus ir pridėti visus patvirtinamuosius dokumentinius įrodymus. e) Skundo padavimas nesustabdo ginčijamų sprendimų vykdymo. E. Parengiamasis procesas a) Skundai nedelsiant perduodami direktoriui, kuris turi raštu pateikti savo komentarus apie juos. Per vieną mėnesį nuo skundo pateikimo dienos šių komentarų kopija perduodama komisijos sekretoriui ir apeliantui. Per dvidešimt dienų jis gali raštu pateikti savo komentarus, kurių kopiją komisijos sekretorius nedelsdamas perduoda direktoriui. b) Per tris mėnesius nuo skundo pateikimo dienos ir ne mažiau kaip prieš penkiolika dienų iki posėdžio, kuriame jis bus svarstomas, dienos komisijos sekretorius perduoda jos nariams skundą, memorandumus ir patvirtinamuosius dokumentinius įrodymus, direktoriaus komentarus ir apelianto komentarus, jei jie pateikti. F. Komisijos sušaukimas Apeliacijų komisiją sušaukia jos pirmininkas. Iš principo komisija išnagrinėja jai pateiktus skundus per keturis mėnesius nuo jų pateikimo dienos. G. Komisijos posėdžiai a) Apeliacijų komisijos posėdžiai yra uždari (išskyrus atvejus, kai komisija nusprendžia kitaip). Komisijos pasitarimai yra slapti. b) Direktorius ar jo atstovas ir apeliantas dalyvauja procese ir gali pateikti žodinių paaiškinimų, paremdami savo raštu išdėstytus motyvus. c) Komisija gali pareikalauti pateikti bet kokius dokumentus, kuriuos laiko reikalingais skundui nagrinėti. Pateikti dokumentai taip pat turi būti perduodami direktoriui bei apeliantui. d) Komisija apklausia šalis ir tuos liudytojus, kurių parodymus laiko galinčiais būti naudingais procese. Kiekvienas liudyti pakviestas tarnautojas privalo atvykti į posėdį ir negali atsisakyti pateikti reikalaujamą informaciją. e) Komisijos posėdyje dalyvaujantys asmenys jokiu būdu neatskleidžia proceso metu sužinotų faktų ar pareikštų nuomonių. H. Komisijos sprendimai a) Ypatingomis aplinkybėmis komisija gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti ginčijamos priemonės vykdymą, kol bus priimtas toliau nurodytas galutinis sprendimas. b) Sprendimai priimami balsų dauguma. Jie išdėstomi raštu, pateikiant motyvus. Jie yra galutiniai ir abi šalys privalo juos vykdyti per vieną dieną nuo pranešimo apie juos dienos. c) Tačiau komisija gali būti paprašyta ištaisyti kanceliarinę ar atsitiktinę klaidą priimtame sprendime. Prašymai ištaisyti sprendimą turi būti pateikti per šešis mėnesius pastebėjus klaidą. --------------------------------------------------