Oficialusis leidinys L 231 , 29/08/2002 p. 0001 - 0028



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1531/2002 2002 m. rugpjūčio 14 d. įvedantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvams, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, Korėjos Respublika, Malaizija ir Tailandas bei nutraukiantis procedūrą dėl importuojamų spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvų, kurių kilmės šalis yra Singapūras EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį, 11 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. TVARKA 1. Ankstesni tyrimai ir esamos priemonės (1) 1990 m. balandžio mėn. Taryba Reglamentu (EEB) Nr. 1048/90 [2] įvedė galutinį antidempingo muitą importuojamiems mažo ilgio ekrano įstrižainės spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvams, t. y. tokiems, kurių ekrano įstrižainės ilgis yra didesnis kaip 15,5 cm, bet mažesnis kaip 42 cm (toliau – MSTV) ir kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika (Korėja). (2) Vėliau, 1991 m. liepos mėn. Taryba Reglamentu (EEB) Nr. 2093/91 [3] įvedė galutinį antidempingo muitą importuojamiems MSTV, kurių kilmės šalis inter alia yra Kinijos Liaudies Respublika. (3) 1995 m. balandžio mėn. Komisija Sprendimu 95/92/EB [4] nutraukė 1992 m. lapkričio mėn. pradėtą antidempingo procedūrą dėl importuojamų spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvų, kurių kilmės šalis yra Turkija. Tuo pačiu metu Taryba Reglamentu (EB) Nr. 710/95 [5] įvedė galutinį antidempingo muitą importuojamiems spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvams, kurių įstrižainės ilgis yra didesnis kaip 15,5 cm ir kurių kilmės šalis yra Malaizija, Kinija, Korėja, Singapūras ir Tailandas. Nors ši procedūra nustatė, kad daugiau nėra pagrindo spalvoto vaizdo televizijos imtuvus skirstyti pagal jų ekrano dydį, nes dėl MSTV, kurių kilmės šalis yra Kinija ir Korėja, antidempingo priemonės jau buvo įsigaliojusios, tyrimo sritis ir galutiniai antidempingo muitai, įvesti Reglamentu (EB) Nr. 710/95 dėl Kinijos ir Korėjos, apsiribojo spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvais, kurių ekrano įstrižainės ilgis yra didesnis kaip 42 cm, t. y. plačiaekraniais STV. (4) 1998 m. lapkričio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 2584/98 [6] iš dalies taip pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 710/95, kad muitai, taikomi STV, kurių kilmės šalis yra Kinija ir Korėja, buvo apsvarstyti tam, kad būtų atsižvelgta į Reglamento (EB) Nr. 710/95 išvadas, jog televizijos signalų imtuvus skirstyti pagal jų ekrano dydį nebuvo pagrindo. 2. Galiojimo pabaiga ir tarpinės peržiūros išvados (5) Vadovaujantis paskelbtu pranešimu [7] apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių importuojamiems STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, Korėja, Malaizija, Singapūras ir Tailandas, pasibaigimą, Europos bendradarbiaujančių televizijos aparatų gamintojų susivienijimas ("Poetic"), vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 384/96 (pagrindinio reglamento) 11 straipsnio 2 dalimi, paprašė atlikti šiuo metu galiojančių priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą (6) Prašymas buvo grindžiamas tuo, jog tikėtina, kad priemonių galiojimo pabaiga pasibaigimas sukeltų dempingo tęsimą arba pasikartojimą ir padarytų žalą Bendrijos pramonei. Prašyme buvo pateikta ir informacija, rodanti, kad per keletą paskutinių metų žymiai pasikeitė įvairios susijusios rinkos bei pats produktas. Kartu su įtarimais dėl dempingo ir žalos ši informacija paskatino Komisiją padaryti išvadą, kad tarpinė peržiūra dėl dempingo ir dėl žalos turėtų būti atlikta vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi. (7) Komisija, pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nusprendusi, kad buvo pakankamai akivaizdžių faktų pradėti galiojimo pabaigos ir tarpinę peržiūrą vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi ir 11 straipsnio 3 dalimi, Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje [8] paskelbė pranešimą apie tyrimo inicijavimą ir pradėjo patį tyrimą. 3. Antidempingo procedūros dėl Turkijos inicijavimas (8) 2000 m. liepos 15 d. pranešimu (Pranešimas dėl inicijavimo), paskelbtu Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje [9], Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų STV, kurių kilmės šalis Turkija arba kurie yra eksportuojami iš Turkijos, inicijavimą. (9) Procedūra buvo 2000 m. birželio mėn. "Poetic", veikiančio didžiosios Bendrijos gamintojų dalies, o šiuo atveju – daugiau kaip 30 % visų Bendrijoje pagaminamų STV, vardu pateikto skundo pasekmė. Skunde pateiktų įrodymų apie dempingą ir dėl jo atsirandančią materialinę žalą pakako antidempingo tyrimo inicijavimui pagrįsti. 4. Antidempingo procedūros dėl STV, kurių kilmės šalis Turkija, baigimas (10) Žinant tai, kad importuojamiems STV taikomos ypatingosios taisyklės dėl kilmės šalies yra sudėtingos, iš Turkijos eksportuojamų STV kilmės šalies patikrinimas negalėtų būti baigtas pagrindinio reglamento 7 straipsnyje nustatytu laiku. Todėl dempingas, jo žalos ir Bendrijos interesų aspektai šio atveju negalėtų būti tinkamai patikrinti ir dėl tos priežasties negalėtų būti apsvarstytos jokios laikinos antidempingo priemonės. (11) Todėl siekiant gauti galutinius duomenis, tyrimas buvo tęsiamas. Siekiant susidaryti išsamų vaizdą apie iš visų atitinkamų šalių importuojamų produktų įtaką Bendrijos pramonei, tyrime dėl Turkijos surinkti duomenys buvo nagrinėjami siejant juos su duomenimis, surinktais dėl priemonių prieš Kiniją, Korėją, Singapūrą ir Tailandą galiojimo pabaigos ir tarpinių peržiūrų. Tačiau vis dėlto esant išvadoms dėl kilmės šalies, apie kurias primenama 40–44 konstatuojamosiose dalyse, Komisija Sprendimu 2001/725/EB [10] baigė procedūrą toje srityje, kurioje ji buvo susijusi su STV, kurių kilmės šalis yra Turkija. 5. Šalys, susijusios su tyrimu (12) Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir jų asociacijoms, Europos vartotojų tarnybai (BEUC) ir eksportuojančių šalių atstovams. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešimuose dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį. (13) Tam tikras skaičius suinteresuotų šalių eksportuojančių gamintojų, o taip pat ir Bendrijos gamintojai savo nuomonę pareiškė raštu. Visoms šalims, kurios per nustatytą laikotarpį paprašė ir kurios pareiškė, kad yra ypatingų priežasčių būti išklausytoms, buvo suteikta galimybė išklausyti jas žodžiu. (14) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį iš prašymo ir iš ankstesnių tyrimų žinomų svarstomo produkto eksportuojančių gamintojų skaičių tose šalyse, kurioms taikoma tyrimo peržiūra, Pranešimo dėl inicijavimo 5 dalies a ir b punktuose dempingo tyrimui yra numatytas atrankos metodo taikymas. (15) Tačiau tik nedidelis Korėjos, Singapūro, Kinijos ir Tailando eksportuojančių gamintojų skaičius kreipėsi patys ir pateikė Pranešime dėl inicijavimo reikalaujamą informaciją. Todėl atrankos metodo taikymo būtinumas kuriai nors iš minėtų šalių nebuvo svarstytas. (16) Komisija išsiuntinėjo anketas visoms suinteresuotoms šalims bei kitoms įmonėms, kurios kreipėsi per Pranešime dėl inicijavimo nustatytą laikotarpį. Atsakymus pateikė penki Bendrijos gamintojai, trys nesusiję eksportuotojai, penkios Turkijos įmonės ir su jomis susiję Bendrijos importuotojai bei aštuonios Kinijos įmonės. Tačiau nė vienas Korėjos, Malaizijos ar Singapūro eksportuojantis gamintojas nepateikė reikšmingų atsakymų į anketos klausimus ir todėl visos įmonės, apie kurias sužinota atlikus atranką tose šalyse, buvo laikomos nebendradarbiaujančiomis. Komisija joms pranešė apie tokio nebendradarbiavimo pasekmes. (17) Komisija surado ir patikrino visą informaciją, kurią ji laikė esant būtina dempingui, žalai ir Bendrijos interesams nustatyti bei apibrėžti, ar yra dempingo ir žalos tęsimo arba pasikartojimo tikimybė ir, ar priemonių išlaikymas neprieštaraus Bendrijos interesams. Patikros vizitai įvyko šių įmonių patalpose: (a) Bendrijos gamintojai Tecnimagen SA – Barselona, Ispanija Grundig AG – Niurnbergas, Vokietija Philips Consumer Electronics – Eindhovenas, Nyderlandai Industrie Formenti Italia Spa – Lissone, Italija Seleco Formenti Spa – Pordenone, Italija (b) Eksportuotojai (gamintojai) ir susijusios pardavimo įmonės Turkija Profilo Telra Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Stambulas (įskaitant susijusias pardavimo įmones: (i) PRO-EKS Dis Ticaret AS, Stambulas, (ii) Savunma Gerecleri AS, Stambulas, (iii) Elektrotem Elektronik Aletler Limited, Stambulas) Beko Elektronik AS, Stambulas (įskaitant susijusią pardavimo įmonę Ram Dis Ticaret, Stambulas) Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Stambulas (įskaitant susijusias pardavimo įmones: (i) Vestel Dis Ticaret AS, Stambulas, (ii) Vestel Dis Ticaret AS Ege Serbest Bolge SB, Izmiras, (iii) Vestel Bilsim Teknolojileri Sanayi ve Ticaret AS, Izmiras) Izmir Elektronik Sanayi ve Ticaret AS, Izmiras Tailandas Thomson Television Thailand, Pathumthani, Tailandas (įskaitant giminingas pardavimo įmones European Audio Products (HK) Ltd, Shatin, Naujoji Teritorija, Honkongas) (c) Susiję importuotojai į Bendriją - Importuotojai, susiję su Turkijos eksportuotojais Beko (UK) Ltd, Watford, Jungtinė Karalystė Beko Electronics Espana SL, Barselona, Ispanija Vestel Holland BV, Roterdamas, Nyderlandai Vestel Iberia, Madridas, Ispanija - Importuotojai, susiję su Thomson Television Thailand Thomson Multimedia Marketing France SA, Bulonė, Prancūzija Thomson Multimedia Sales Spain SA, Madridas, Ispanija Thomson Multimedia Sales UK Ltd, West Malling, Kentas, Jungtinė Karalystė (d) Negiminingi importuotojai į Bendriją Alba plc – Barkingas, Jungtinė Karalystė. (18) Atliekant peržiūros tyrimus, dempingo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 1999 m. gruodžio 31 d. (peržiūros TL). Laikotarpį nuo 1999 m. liepos 1 d. iki 2000 m. birželio 30 d. (TL) dempingo tyrimas apėmė tiek, kiek jis buvo susijęs su antidempingo procedūra prieš Turkiją. Atsižvelgiant į dviejų skirtingų tyrimo dėl dempingo laikotarpių buvimą, abiejų tyrimų tendencijų nagrinėjimas žalos analizės kontekste apėmė laikotarpį nuo 1995 m. iki 2000 m. birželio 30 d. (svarstomasis laikotarpis). 6. Rinkos ekonomikos režimas ("RER") ir individualus režimas (19) Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, Kinijos įmonė Xiamen Overseas Chinese Electronics Co., Ltd (įmonė pareiškėja) prašė taikyti RER ir individualų režimą, o jos buvo paprašyta pateikti skundo formą, išsamiau išdėstant visą atitinkamai reikalingą informaciją. Pasitarus su Patariamuoju komitetu, priimtas sprendimas įmonei pareiškėjai netaikyti RER todėl, kad ji neatitiko visų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto reikalavimų. (20) Jau priėmus šį sprendimą buvo nustatyta, kad įmonė pareiškėja peržiūros TL faktiškai jokių STV į Bendriją neeksportavo. Iš pat pradžių savo skunde ir atsakymuose į anketos klausimus ji nurodė, kad tam tikras STV eksportas į Bendriją vyko. Tačiau vėlesniame tyrimo etape buvo nustatyta, kad tie STV niekada nebuvo išleidžiami į laisvą apyvartą Bendrijoje ir kad jų galutinė paskyrimo vieta buvo trečioji šalis. Tokiu būdu, peržiūros TL nesant jokio eksporto į Bendriją, įmonės pareiškėjos pageidautas individualus režimas tapo nereikalingu. B. SVARSTOMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Svarstomas produktas (a) Produkto aprašymas (21) Svarstomas produktas - tai STV, kurio ekrano įstrižainės ilgis yra didesnis kaip 15,5 cm, su kuriais viename aparate sumontuoti arba nesumontuoti radijo imtuvas ir (arba) laikrodis. Šiuo metu produktas klasifikuojamas pagal KN kodus ex85281252, 85281254, 85281256, 85281258, ex85281262 ir 85281266. (22) Aprašydamas svarstomą produktą, Reglamentas (EB) Nr. 710/95 neįtraukia D2MAC aparatų ir didelio ryškumo televizijos signalų imtuvų (HDTV), kadangi produktai, kuriuose buvo įdiegti kokybiniai techniniai pakeitimai, tuo metu dar vis buvo tobulinami ir visuomenei nebuvo prieinami, išskyrus atskirus atvejus. Reglamentas (EB) Nr. 2584/98 patvirtino, kad šie produktai neturėtų būti įtraukti į aprašomų produktų grupę, kadangi tyrimo metu nebuvo rasti kokie nors nauji tikri požymiai, galintys pagrįsti jų įtraukimą į minėtą grupę. Lygiai taip pat atsitiko ir ankstesniame tyrime, kurio metu nebuvo pateikta jokių naujų požymių, galinčių pagrįsti tokį įtraukimą. Todėl daroma išvada, kad dabartiniai tyrimai neapima D2MAC aparatų ir didelio ryškumo televizijos signalų imtuvų. (b) Šalių argumentai (23) Vienas importuojas paprašė išbraukti jį iš tyrimo dėl taip vadinamo interneto STV, kuriame internetinis modemas ir kompiuterinė operacinė sistema sudaro vieningą visumą, sudarančią galimybes jungtis prie interneto per TV ekraną bei valdomą nuotoliniu valdymo bloku, kurį sudaro pilna klaviatūra. Būtinas modemas, užuot buvęs atskiru įtaisu, interneto STV yra įmontuotas į televizijos signalų imtuvą. (24) Importuotojas argumentavo tuo, kad išbraukimą pateisina atsižvelgimas į pagrindinius STV ir interneto STV fizinių ir techninių savybių skirtumus bei į tą faktą, kad abu produktus vartotojai suvokia skirtingai. (25) Pagrindinių interneto STV fizinių charakteristikų skirtumai yra STV esantys papildomi interneto komponentai, kurie sudaro apie 60 % visos interneto STV kainos, bei į nuotolinį valdymo bloką įmontuota klaviatūra. (26) Kalbant apie pagrindines technines savybes, buvo įrodinėjama, kad interneto STV siunčia ir gauna duomenis ne transliacinėmis technologijomis, bet naudojant modemą per telefono ryšio sistemą. Be to, naudojama technologija, kuri skiriasi nuo pagrindinės STV technologijos; ta technologija apima saugios interneto prieigos sistemą, saugų kištukinį lizdą (SSL), naršyklės technologiją, skirtą internetiniams tekstams ir vaizdams pateikti per standartinės skyros STV bei modemą, paverčiantį skaitmeninius signalus analoginiais, kurie gali būti perduodami standartine telefono linija. (27) Buvo tvirtinama, kad teiginį, jog palyginus su standartiniu STV, šį produktą vartotojai suvokia skirtingai, įrodo tas faktas, kad mažmeninėje prekyboje interneto STV yra parduodami du kartus didesne kaina negu STV. Be to, buvo įrodinėjama, kad integrinės interneto linijos elementai standartiniam STV suteikia savybę, kuri yra atskiras papildomas privalumas. Šiems argumentams patvirtinti pateikiamas atvejis dėl Japonijos ir Korėjos videokasečių grotuvų (VKG), kada buvo nustatyta, jog tais atvejais, kai VKG su STV yra jungiamas į vieną aparatą, tokį junginį reiktų laikyti kitokiu produktu. (28) Pareiškimo įteikėjas pareiškė, kad toks išbraukimas buvo nepagrįstas. Jis ginčijo tvirtinimą, kad interneto STV turi kitokias pagrindines fizines ir technines savybes bei įrodinėjo, kad interneto dalį galima lyginti su STV teletekstu. Internetą reiktų laikyti pažangesne teleteksto forma ir dėl šios priežasties – daugiau papildoma STV savybe, nei nauju produktu, neturinčiu pagrindinių STV savybių. Todėl kadangi tyrimas aprėpė STV su teletekstu, tai tyrimas turėtų aprėpti ir spalvotus televizijos signalų imtuvus, turinčius prisijungimo prie interneto galimybes. (29) Pareiškėjas suabejojo ir importuotojo padarytomis išvadomis dėl to, kad produktus vartotojas suvokia skirtingai, argumentuodamas tuo, kad interneto STV buvo ką tik pradėti gaminti. Toliau jis įrodinėjo, kad didelis internetui tenkančių išlaidų procentas buvo dėl to, kad interneto STV į rinką buvo pateikti visai neseniai. Jis pateikė įrodymą, patvirtinantį, kad tuo metu, kai teleteksto įranga į STV buvo ką tik įdiegta, teleteksto kaina buvo žymiai didesnė nei šiuo metu. (30) Jis užginčijo pavyzdį apie VKG, argumentuodamas tuo, kad VKG ir STV junginyje VKG veikia nepriklausomai, o tuo tarpu interneto funkcija be STV neveikia, ir tai reiškia, kad ji yra daugiau STV priedas. (c) Tyrimo išvados (31) Tyrimas parodė, kad interneto STV yra produktas, tame pačiame korpuse jungiantis dvi technologijas, gaminančias du pakankamai skirtingus galutinius produktus: viena vertus, jis leidžia siųsti ir gauti elektroninį paštą bei jungtis prie žiniatinklio, o antra vertus, jis leidžia žiūrėti TV programas. Esant šiai papildomai funkcijai, STV nebūtinai nulemia viso produkto pobūdį, tačiau interneto funkcija dominuoja labiau, nei STV funkcija. Iš tikrųjų toks junginys turi ypatingą bruožą, suteikiantį interneto STV papildomą funkciją ir dabartiniame antidempingo tyrime leidžiantį tam junginiui būti laikomu kitokiu produktu. (32) Pirmiau minėtos išvados buvo pasiektos remiantis tyrimo metu ir siejant su TL surinkta informacija. Atsižvelgus į ankstyvą šio produkto raidos etapą ir tai, kad visuomenei šie produktai buvo prieinami tik mažais kiekiais, negalima atmesti to, kad dabartiniame tyrime padarytų išvadų nereiktų peržiūrėti atsižvelgiant į tolesnę šio produkto raidą ateityje. Dėl tos priežasties ateityje atliekant veikiančių priemonių peržiūrą vadovaujantis tokio tyrimo metu surinkta informacija reiktų iš naujo patikrinti tų produktų padėtį tam, kad būtų nustatyta, ar toks neįtraukimas vis dar būtų pagrįstas. (33) Be to, buvo nustatyta, kad nepaisant ekrano dydžio, garso sistemos, transliavimo sistemos, ekrano rūšies ir formato bei vaizdo dažnio skirtumų, visų STV fizinės ir techninės charakteristikos bei vartojimo paskirtis buvo tokios pat ir todėl jie laikomi vienu produktu. 2. Panašus produktas (34) Tyrimo metu buvo nustatyta, kad tie STV, kurių kilmės šalis arba eksporto šalis buvo atitinkamos šalys, o paskirties vieta - Bendrija, turi tas pačias pagrindines fizines ir technines charakteristikas bei galutiniam vartojimui yra pateikiami kaip Bendrijos pramonės pagaminti Bendrijos rinkoje parduodami STV. Taip pat nustatyta, kad STV, pagaminti ir parduoti atitinkamose šalyse, įskaitant Turkiją, kuri buvo naudojama kaip analogiška šalis, ir į Bendriją eksportuoti STV, kurie buvo tapatūs STV, pagamintiems Bendrijos pramonės ir parduotiems Bendrijos rinkoje, vieni nuo kitų nesiskyrė. Todėl kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje, pastarieji produktai laikomi panašiais produktais. C. KILMĖS ŠALIS 1. Bendrosios nuostatos (35) Į STV dažnai įmontuojami komponentai ir dalys, kurių kilmės šalis yra kita nei galutinio produkto pagaminimo ar surinkimo šalis, dėl ko STV kilmės šalimi gali būti laikoma kita šalis nei ta, kurioje jis gaminamas ar surenkamas. Dėl tos priežasties vadovaujantis nuoseklia Bendrijos praktika ir pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalimi, viena antidempingo tyrimų dalimi buvo STV, eksportuotų iš atitinkamų šalių, kilmės nustatymas. (36) Kilmės šalies klausimai išsamiai jau buvo nagrinėti Reglamente Nr. 710/95, kai kilmės šalies taisyklių taikymas privertė perskirstyti STV importo apimtis tarp skirtingų šalių tam, kad būtų atspindėta tyrimo metu nustatyta kilmės šalis. (37) Taikant antidempingo teisės aktus, svarstomų produktų kilmės šalis yra apibrėžiama pagal nepreferencinės prekių kilmės taisykles taip, kaip numatyta 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą [11] 22 straipsnyje. Yra ir atvejis dėl Turkijos, kai 1995 m. gruodžio 22 d. EB ir Turkijos Asociacijos Tarybos sprendimas Nr. 1/95 dėl muitų sąjungos galutinio etapo įgyvendinimo [12] šiuo atžvilgiu nenustatė jokių išlygų. (38) Vadovaujantis 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas [13] 39 straipsniu ir 11 priedu, STV taikomos ypatingos nepreferencinės prekių kilmės taisyklės. Pagal tas taisykles STV kilmės šalis yra ta, kurioje pridėtinė vertė dėl surinkimo operacijų ir, tam tikrais atvejais, dėl surinkimo šalies kilmę turinčių dalių naudojimo sudarė ne mažiau kaip 45 % STV iš įmonės kainos. Kai 45 % taisyklė neįvykdoma, STV kilmės šalis yra ta, kurioje kilusių dalių iš įmonės kaina sudaro daugiau nei 35 % STV iš įmonės kainos. (39) Reiktų pabrėžti, kad toliau išdėstytos išvados buvo padarytos tik šiam antidempingo tyrimui, o tiksliau – siekiant nustatyti dempingo tęsinio ar pasikartojimo žalos tikimybę. 2. Eksportas iš Turkijos (40) Pažymėtina, jog Komisija Sprendimu 2001/725/EB [14] baigė procedūrą dėl STV, kurių kilmės šalis yra Turkija. Išvados, padarytos pastarosios procedūros metu, parodė, kad visi iš Turkijos į Bendriją per TL eksportuoti STV buvo deklaruojami kaip produktai, kurių kilmės šalis yra Turkija. (Juos lydėjo bendras administracinis dokumentas, nurodantis, kad STV kilmės šalis yra Turkija). Juos lydėjo ir ATR sertifikatas, nurodantis, kad jie buvo skirti laisvai apyvartai Turkijoje. Tačiau atliekant tą tyrimą, visos Turkijos įmonės pareiškė, kad jų STV kilmės šalis buvo ne Turkija. (41) Taikant ypatingas nepreferencinės prekių kilmės taisykles, buvo nustatyta, kad per TL visų iš Turkijos į Bendriją eksportuotų STV kilmės šalis buvo ne Turkija, o kita šalis. Visų pirma buvo nustatyta, kad eksportuojant tirtų įmonių produktus, kurie atitiko viso STV iš Turkijos eksporto į Bendriją per TL apimtis, nebuvo įvykdyta 45 % pridėtinės vertės taisyklė. (42) Kadangi 45 % pridėtinės vertės taisyklė nebuvo įgyvendinta, kilmės šalį reikėjo nustatyti vadovaujantis 35 % vertės taisykle dėl ne tos kilmės šalies dalių (medžiagų). Tokiomis aplinkybėmis spalvotų televizijos signalų imtuvų katodinių spindulių kineskopas (KSK) iš esmės yra pagrindas nustatyti STV kilmės šalį, kadangi beveik visais atvejais pateikto KSK iš įmonės kaina sudarė ne mažiau kaip 35 % STV iš įmonės kainos. Reiktų pastebėti, kad Turkijoje KSK negaminami ir todėl visi KSK buvo importuoti. (43) Vadovaujantis 35 % vertės taisykle dėl ne tos kilmės šalies dalių (medžiagų), buvo nustatyta, kad į Bendriją eksportuojamų produktų kilmės šalys yra tam tikros eksportuojančios šalys, kurioms taikomi peržiūros tyrimai, Bendrijai ar kitoms trečiosioms šalims netaikant jokio tyrimo. (44) STV, eksportuojamų iš Turkijos ir kurių kilmės šalys yra tos, kuriose galiojančioms antidempingo priemonėms taikoma dabartinė peržiūra (t. y. Kinija, Korėja ir Malaizija), į Bendriją iš Turkijos eksportuoto kiekio kilmės šalimis laikomos šios šalys. 3. Eksportas iš Tailando (45) Tyrimas parodė, kad Tailando bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo visam eksportui į Bendriją per peržiūros TL nebuvo įvykdyta 45 % pridėtinės vertės taisyklė. Todėl kilmės šalį reikėjo nustatyti vadovaujantis 35 % vertės taisykle dėl ne kilmės šalies dalių (medžiagų). Atsižvelgiant į tai buvo nustatyta, kad ir paties STV kilmės šalį reiktų nustatyti pagal KSK kilmės šalį, kuris iš viso, bet kaip vienas vienetas sudarė ne mažiau kaip 35 % STV iš įmonės kainos. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas nenaudoja KSK, kurių kilmės šalis yra Tailandas, tačiau naudoja tuos, kurių kilmės šalis yra Korėja ir Malaizija. Be to, įmonė importavo žymų kiekį kitų STV gamyboje naudojamų medžiagų. Todėl buvo padaryta išvada, kad per peržiūros TL bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo iš Tailando į Bendriją eksportuotų STV kilmės šalis buvo ne Tailandas, bet ir nustatyta, kad jų kilmės šalis buvo Korėja arba Malaizija. (46) Vadovaujantis iš Eurostato gaunama informacija buvo nustatyta, kad visas STV eksportas iš Tailando į Bendriją teko vieninteliam šios šalies bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui. Atsižvelgiant į ankstesnes išvadas dėl kilmės šalies, galima teigti, kad atliekant peržiūros tyrimus, visi iš Tailando į Bendriją eksportuoti STV buvo laikomi eksportu, kurio kilmės šalis yra Korėja ir Malaizija. 4. Eksportas iš Kinijos, Korėjos, Malaizijos ir Singapūro (47) Reiktų pastebėti, kad su Korėjos, Malaizijos ar Singapūro eksportuojančiais gamintojais nepavyko pasiekti jokio bendradarbiavimo. Be to, nė viena Kinijos įmonė nenurodė, kad peržiūros TL metu būtų vykdžiusi nors kokį STV eksportą į Bendriją. Tokiu būdu laikyta, kad STV, kurių kilmės šalis yra šios keturios šalys, ir yra tie, apie kuriuos skelbiama Eurostato statistiniuose duomenyse apie importą bei eksportuotieji iš Turkijos ir Tailando, kurių nustatytoji kilmės šalis yra Korėja, Malaizija ar Kinija. D. DEMPINGAS 1. Kinijos Liaudies Respublika (48) Peržiūros TL tyrime nebendradarbiavo nė vienas į Bendriją eksportuojantis STV Kinijos gamintojas. Tačiau buvo nustatyta, kad viena bendradarbiaujanti Turkijos įmonė "Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS" eksportavo didelius kiekius STV, kurių kilmės šalis Kinija. Todėl laikyta, kad yra tikslinga šiai įmonei apskaičiuoti individualų dempingo skirtumą. (a) Analogiška šalis (49) Kadangi Kinija nėra rinkos ekonomikos šalis, todėl siekiant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį nustatyti normaliąją vertę, reikėjo atrinkti analogišką rinkos ekonomikos trečiąją šalį. Tam tikslui Pranešime apie inicijavimą buvo pasiūlytas Singapūras, kuris buvo pasiūlytas ir prašyme dėl peržiūros. Per atitinkamame pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį tam tikros Kinijos įmonės šiam siūlymui paprieštaravo ir paprašė, kad tyrime būtų taikoma atliekant tyrimą kitose šalyse nustatyta mažiausia normalioji vertė. Viena Kinijos įmonė pasiūlė vadovautis Malaizijos, Tailando arba Korėjos duomenimis. (50) Tačiau atliekant tyrimą, Korėjos, Singapūro ir Malaizijos gamintojai nebendradarbiavo. Kalbant apie Tailandą, tik viena tyrimo metu bendradarbiavusi įmonė nepardavinėjo STV vidaus rinkose ir dėl to šiai šaliai negalėjo būti nustatyta normalioji vertė. Todėl buvo patikrinta, ar, nustatant normaliąją vertę, Turkija negalėtų būti laikoma analogiška trečiąja šalimi. Prašyme dėl peržiūros Turkija buvo pasiūlyta ir kaip alternatyva Singapūrui. (51) Turkija laikyta pagrįstu analogiškos šalies pasirinkimu, nes jos rinka yra konkurencinga, o gamyba ir vidaus vartojimas šalyje yra dideli. Turkijoje veikia keli stiprią vidaus konkurenciją skatinantys vietiniai gamintojai, o svarstomo produkto pardavimų apimtys Turkijoje yra didelės. Trys Turkijos gamintojai, bendradarbiavusieji tyrime prieš Turkiją, pateikė išsamią informaciją apie vidaus pardavimus ir gamybos išlaidas. (52) Esant tokioms aplinkybėms, Komisija nusprendė Turkiją laikyti analogiška šalimi. Kadangi tyrimo dėl svarstomo produkto, kurio kilmės šalis yra Turkija, importo TL šešis mėnesius sutapo su peržiūros TL, normalioji vertė buvo nustatyta tik bendram dviejų tyrimų laikotarpiui, t. y. 1999 m. liepos 1 d. – 1999 m. gruodžio 31 d. (antroji peržiūros TL dalis). Šiam laikotarpiui buvo atliktas ir dempingo paskaičiavimas. (b) Normalioji vertė (53) Dėl didelės infliacijos, buvusios Turkijoje per antrąją peržiūros TL dalį, nustatyta trumpiausio reikšminio laikotarpio, t. y. kas mėnesį, tam, kad būtų eliminuotas infliacijos poveikis, normalioji vertė. (54) Vidaus pardavimai palyginus su eksporto pardavimais, laikyti pakankamai reikšmingais. Be to, Komisijos tarnybos patikrino, ar galėtų būti laikoma, kad kiekvienos įmonės vidaus pardavimai atlikti įprastu prekybos būdu pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. (55) Toks palyginimas atliktas nustatant kiekvieno eksportuoto modelio, parduoto vidaus rinkoje įprastinės prekybos būdu per peržiūros TL antrąją pusę, vidaus pardavimų nepriklausomiems klientams dalį. Tų produktų modelių, kurių daugiau kaip 80 % apimties buvo pelningai parduota vidaus rinkoje ir kurių vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už vidutines svertines gamybos išlaidas, kiekvieno produkto modelio normalioji vertė buvo paskaičiuota kaip minėtos produkto rūšies pardavimų kainos svertinis vidurkis. Tų produktų modelių, kurių ne mažiau kaip 10 %, bet ne daugiau kaip 80 % apimties buvo pelningai parduota vidaus rinkoje, kiekvieno produkto modelio normalioji vertė buvo paskaičiuota tik kaip minėto modelio pelningų vidaus pardavimų kainų svertinis vidurkis. (56) Atsižvelgiant į tai, kad buvo nustatyta, jog Turkijos gamintojų panašaus produkto vidaus pardavimų kiekiai per pirmąją TL peržiūros dalį buvo pakankami ir atlikti įprastinės prekybos būdu, normalioji vertė buvo pagrįsta nepriklausomų Turkijos klientų už atitinkamą produkto modelį per antrąją TL peržiūros dalį faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. (c) Eksporto kaina (57) Tyrimas parodė, kad atitinkamos Turkijos įmonės STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, per susijusius eksportuotojus Turkijoje buvo eksportuojami susijusiems ir nesusijusiems Bendrijos pirkėjams. (58) Todėl tų pardavimų nesusijusiems Bendrijos pirkėjams eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis eksporto kainomis. (59) Pardavimų per susijusius importuotojus eksporto kaina buvo sudaryta remiantis perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams kaina. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, buvo koreguojamos visos to importuotojo išlaidos, patirtos nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (SG&A), bei tyrimo metu nustatyta pelno marža, kurią turėjo pasiekti nesusiję svarstomo produkto importuotojai. (d) Palyginimas (60) Siekiant teisingai palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą, skirtumams, apie kuriuos buvo tvirtinta ir kurie buvo rodomi kainų palyginamumui paveikti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, buvo koreguotas mokėtinas atlyginimas. Tuo vadovaujantis tam tikrais atvejais koregavimai buvo atliekami atsižvelgiant į importo mokesčius ir netiesioginius mokesčius, nuolaidas, pervežimo, draudimo, krovinių tvarkymo, pakrovimo ir pagalbines išlaidas, išlaidas po prekių pardavimo, komisinius bei kreditavimo išlaidas. (61) Buvo pareikalauta atlikti daug kitokių kitų faktorių skirtumų koregavimų, pavyzdžiui, išlaidų dėl blogų skolų, finansinių išlaidų, atsirandančių dėl inventorizavimo skirtumų, importo mokesčių ir netiesioginių mokesčių finansinių išlaidų, patento mokesčių, reklamos išlaidų ir susijusių vidaus platintojų SG&A. Tačiau į tuos reikalavimus nebuvo atsižvelgta, nes neįrodyta, kad tai būtų turėję poveikį kainų palyginamumui. (62) Buvo reikalauta atlikti su PVM susijusius koregavimus, pavyzdžiui, importo, skirto vidaus gamybai, PVM tarifo bei vidaus pardavimų PVM finansavimo koregavimus. Šiuo atžvilgiu įmonės turi įsipareigojimą valstybės vardu surinkti mokesčius ir grąžinti jai mokėtiną sumą. PVM pervedimai neturi įtakos įmonių finansiniams rezultatams (pelnui ar nuostoliui). Atvirkščiai, PVM pervedimai turi įtakos finansinėje apskaitoje rodomoms einamosioms lėšoms arba einamiesiems įsipareigojimams. Be to, ir dėl visų su PVM pervedimais siejamų finansinių išlaidų svyruojančio pobūdžio, abiem būdais (mokėtinos ir gautinos sumos) eina nuolatinis PVM pervedimų srautas, kuris kiekvienu pateiktu laikotarpiu susibalansuoja. Tokiu būdu normaliomis sąlygomis su PVM pervedimais susijusios kokios nors finansinės išlaidos atsirastų tik ankstyvaisiais įmonės gyvavimo laikotarpiais tada, kai jos pirkimų veiklos poreikiai būna žymiai didesni, nei jos pardavimų veikla. Reikalavimus, susijusius su finansinėmis išlaidomis dėl PVM (jei tokių atsirastų), reiktų svarstyti kaip normalios veiklos pridėtines išlaidas ir tokios išlaidos niekaip neturėtų būti koreguojamos, nes įtakos kainų palyginamumui jos neturi. (63) Buvo reikalauta padaryti teorines kiekio nuolaidas argumentuojant tuo, kad jei vidaus klientai būtų pirkę tuos pačius kiekius, kaip eksporto rinkos klientai, tuomet visi vidaus klientai būtų įgiję teisę gauti maksimalią nuolaidą, suteikiamą vidaus rinkoje. Su šiuo reikalavimu negalima sutikti, kadangi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies c punktą kiekio nuolaidos koregavimas gali būti svarstomas tik tada, jeigu tos nuolaidos skirtumams buvo suteiktos faktiškai, o ne vadovaujantis teorinėmis prielaidomis. (64) Taip pat buvo reikalauta koreguoti originalaus įrangos gamintojo (OĮG) pardavimų prekybinį lygį. Tačiau buvo nustatyta, kad tų pačių firminių ir OĮG pagamintų STV modelių kainos vidaus rinkoje nerodo esant skirtingus kainų modelius. Todėl su šiuo reikalavimu negalima sutikti, kadangi nė vienas toks skirtumas įtakos kainų palyginamumui neturi. (65) Normaliosios vertės ir eksporto kainų palyginimas buvo atliktas remiantis kaina iš įmonės. (e) Turkijos įmonės, eksportuojančios STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, dempingo skirtumas (66) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, buvo lyginamas produkto modelių mėnesinis svertinis normaliosios vertės vidurkis ir mėnesinis eksporto kainos produkto modeliui svertinis vidurkis. Dempingo skirtumas, išreikštas nesumokėto CIF Bendrijos sienos kainos muito procentais, Turkijos įmonei "Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS" yra 69,2 %. (f) Kinijos gamintojų dempingo skirtumas (67) Nebendradarbiaujančių Kinijos eksportuojančių gamintojų ir peržiūros TL metu neeksportuojančių Kinijos gamintojų dempingo lygis buvo nustatytas vadovaujantis turimais duomenimis. (68) Šiuo atžvilgiu normalioji vertė buvo nustatyta vadovaujantis trijų per pirmąją peržiūros TL dalį bendradarbiavusių Turkijos gamintojų visų STV modelių visų vidaus pardavimų kainų vidurkiu. Eksporto kaina buvo nustatyta vadovaujantis turimais Eurostato duomenimis, t. y. visų modelių STV, importuotų iš Kinijos per antrąją peržiūros TL dalį, svertiniu CIF vertės vidurkiu, koreguotu atsižvelgiant į gabenimo vandenynu ir draudimo išlaidas. Toks normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas parodė, kad per tą laikotarpį eksportas iš Kinijos į Bendriją buvo grindžiamas didelio masto dempingu. Faktiškai nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis už likutinį dempingo skirtumą, kuris buvo nustatytas ankstesnio tyrimo metu, t. y. 44,6 %. (69) Be to, savo prašyme dėl peržiūros "Poetic" pateikė prima facie įrodymą, kad importuojant produktus, kurių kilmės šalis yra Kinija, yra didelis dempingas. Faktiškai dempingo skirtumas, įtartas prašyme dėl peržiūros irgi viršijo ankstesniame tyrime nustatytą likutinį dempingo skirtumą. (70) Tokiomis aplinkybėmis nebuvo jokios priežasties tikėti, kad dempingo skirtumas Kinijai galėtų būti mažesnis negu ankstesnio tyrimo metu nustatytas likutinis dempingo skirtumas. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, visiems Kinijos gamintojams buvo priskirtas 44,6 % dydžio dempingo skirtumas. 2. Korėja (71) Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai tyrimo metu nebendradarbiavo, Korėjos dempingo lygiui nustatyti Komisija ištyrė esamus duomenis. (72) Šiuo atžvilgiu normalioji vertė buvo nustatyta remiantis informacija, kurią pateikė atrinkti Korėjos gamintojai, t. y. svarstomo produkto, parduoto peržiūros TL metu vidaus rinkoje, vertės svertinis vidurkis. Eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, t. y. peržiūros TL metu iš Korėjos importuojamų visų modelių STV CIF vertės svertiniai vidurkiai, koreguoti atsižvelgiant į gabenimo vandenynu ir draudimo išlaidas. Šios normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas parodė, kad eksportas iš Korėjos į Bendriją peržiūros TL metu buvo grindžiamas dideliu dempingu. Visų pirma, nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis už likutinį dempingo skirtumą, nustatytą ankstesnio tyrimo metu, t. y. 21,2 %. (73) Be to, savo prašyme dėl peržiūros "Poetic" pateikė prima facie įrodymų, kad importuojant produktus, kurių kilmės šalis yra Korėja, yra didelis dempingas. Faktiškai dempingo skirtumas, įtartas prašyme dėl peržiūros, irgi viršijo ankstesniame tyrime nustatytą likutinį dempingo skirtumą. (74) Tokiomis aplinkybėmis nėra priežasties tikėti, kad dempingo skirtumas visoms nebendradarbiaujančioms įmonėms galėtų būti mažesnis negu ankstesniame tyrime nustatytas likutinis dempingo skirtumas. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, visiems nebendradarbiaujantiems Korėjos gamintojams buvo priskirtas 21,2 % dydžio dempingo skirtumas. (75) Dėl tų pačių priežasčių 21,2 % dydžio dempingo skirtumas buvo priskirtas Tailando įmonei "Thomson Television Thailand" ir Turkijos įmonei "Beko Elektronik AS", kurios, kaip nustatyta, peržiūros TL metu eksportavo STV, kurių kilmės šalis yra Korėja. Palyginus šių STV viso eksporto vidutines kainas su bendrąja normaliąja verte, nustatyta remiantis informacija apie Korėjoje parduotų panašių rūšių STV vidaus kainas, kurios buvo išvestos prašyme dėl peržiūros, pasitvirtino, kad kartu su pirmiau minėtais skirtumais, buvo didelis dempingas. 3. Malaizija (76) Atsižvelgiant į tai, kad nė vienas eksportuojantis gamintojas tyrime nebendradarbiavo, tam, kad nustatytų dempingo lygį Malaizijai, Komisija ištyrė turimus duomenis. (77) Šiuo atžvilgiu ir atsižvelgiant į tai, kad nė vienas atrinktas Malaizijos eksportuojantis gamintojas nepateikė informacijos, tam, kad būtų nustatyta normalioji vertė Malaizijai, laikyta tikslingu naudoti duomenis dėl Korėjos. Šiuo atžvilgiu normalioji vertė buvo nustatyta remiantis informacija, kurią pateikė atrinkti Korėjos gamintojai, t. y. svarstomo produkto, paduoto Korėjos rinkoje peržiūros TL metu, vertės svertiniu vidurkiu. Eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, t. y. peržiūros TL metu iš Malaizijos importuojamų visų modelių STV CIF vertės svertiniais vidurkiais, koreguotais atsižvelgiant į gabenimo vandenynu ir draudimo išlaidas. Šios normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas parodė, kad peržiūros TL metu eksportuojant iš Malaizijos į Bendriją buvo didelis dempingas. Faktiškai nustatytas dempingo skirtumas buvo didesnis už ankstesnio tyrimo metu nustatytą likutinį dempingo skirtumą, t. y. 25,1 %. (78) Tokiomis aplinkybėmis nėra priežasties tikėti, kad dempingo skirtumas visoms nebendradarbiaujančioms įmonėms galėtų būti mažesnis už ankstesniame tyrime nustatytą likutinį dempingo skirtumą. Dėl to vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, 25,1 % dydžio dempingo skirtumas buvo priskirtas nebendradarbiaujantiems Malaizijos gamintojams. (79) Dėl tų pačių priežasčių to paties 25,1 % dydžio dempingo skirtumas buvo priskirtas Tailando įmonei "Thomson Television Thailand" ir Turkijos įmonei "Beko Elektronik AS", kurios, kaip nustatyta, peržiūros TL metu eksportavo STV, kurių kilmės šalis yra Malaizija. Palyginus visų šių STV vidutines eksporto kainas su bendrąja normaliąja verte, nustatyta remiantis informacija apie Malaizijoje parduotų panašių rūšių STV vidaus kainas, kurios buvo išvestos prašyme dėl peržiūros, pasitvirtino, kad kartu su pirmiau minėtais skirtumais, buvo didelis dempingas. 4. Singapūras (80) Atsižvelgiant į tai, kad tyrime nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis gamintojas, tam, kad nustatytų dempingo skirtumą Singapūrui, Komisija ištyrė turimą informaciją. Pažymėtina, kad pagal Eurostato duomenis eksporto į Bendriją apimtis buvo labai nedidelė. (81) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo nustatyta remiantis informacija apie vidaus pardavimus ir eksporto į Bendriją pardavimus, kurią pateikė vienas atrinktas Singapūro gamintojas. Bendrosios vidutinės normaliosios vertės palyginimas su tokiu būdu nustatyta bendrąja vidutine eksporto kaina parodė, kad buvo didelis dempingas. (82) Tokiomis aplinkybėmis nėra priežasties tikėti, kad dempingo skirtumas visoms nebendradarbiaujančioms įmonėms galėtų būti mažesnis, negu ankstesnio tyrimo metu nustatytas likutinis dempingo skirtumas. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, visiems nebendradarbiaujantiems Singapūro gamintojams buvo priskirtas 24,6 % dydžio dempingo skirtumas. 5. Tailandas (83) Tyrime bendradarbiavo tik viena Tailando įmonė, t. y. "Thomson Television Thailand". Tačiau buvo nustatyta, kad šios įmonės eksportuojamų produktų kilmės šalis yra ne Tailandas, ir jie traktuojami atsižvelgiant į dempingo lygį, minėtą 71–75 ir 76–79 konstatuojamosiose dalyse. Vadovaujantis turima informacija, t. y. Eurostato duomenimis, nebendradarbiaujantys gamintojai peržiūros TL metu STV, kurių kilmės šalis yra Tailandas, į Bendriją neeksportavo. Taigi nustatyti naują dempingo lygį Tailandui nebuvo duomenų. E. DEMPINGO TĘSIMAS ARBA PASIKARTOJIMAS (84) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, buvo patikrinta, ar tikėtina, jog galiojančių priemonių pasibaigimas paskatintų dempingą tęsti arba jam pasikartoti. (85) Siekiant nustatyti, ar buvo dempingo tęsimo tikimybė, Komisija ištyrė dabartinio dempingo buvimą eksportuojant iš minėtų šalių į Bendriją tuo pagrindu, kad jeigu dempingas buvo, tai tada, nesant priešingos informacijos, priimtina laikyti, kad išlieka jo tęsimo ateityje tikimybė. (86) Tikrindama tikėtiną dempingo pasikartojimą, t. y. padidėjusio eksporto dempingo kainomis tikimybę, jei būtų panaikintos dabartinės priemonės, kurios yra būtinos tada, kai apimtys iš atitinkamų šalių yra santykinai nedidelės, Komisija ištyrė, ar yra dempingo tikimybė ateityje ir, ar toks dempingas vyktų dideliais kiekiais. 1. Kinijos Liaudies Respublika (87) Kaip pirmiau buvo minėta, nė viena Kinijos bendradarbiaujanti įmonė peržiūros TL metu STV į Bendriją neeksportavo. Tačiau vadovaujantis Eurostato statistiniais duomenimis, peržiūros TL metu iš šios šalies STV buvo eksportuojami. Vadovaujantis turimais duomenimis, išdėstytais 70 konstatuojamoje dalyje, buvo patvirtinta, kad eksportuotų STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, dempingo lygis ir toliau buvo reikšmingas. (88) Be to, tyrimas parodė, kad didelės į Bendriją iš Turkijos eksportuotų STV apimties kilmės šalis buvo Kinija. Buvo nustatyta, kas šie STV iš Turkijos buvo eksportuojami didelio dempingo kainomis. (89) Dar daugiau, analogiškoje šalyje, Turkijoje, nustatytos normaliosios vertės palyginimas su Kinijos eksporto į trečiąsias šalis kainomis parodė, kad eksportas vyko didelio dempingo kainomis. (90) Vadovaujantis bendradarbiaujančių Kinijos įmonių pateiktais duomenimis, matyti, kad nuo 1998 m. STV gamybos apimtys Kinijoje padidėjo, o tuo tarpu vidaus vartojimas pagamintų produktų suvartoti nepajėgė. Pagal šiuos duomenis Kinijoje nėra didelių laisvų STV gamybos eksportui pajėgumų, kadangi beveik pusė esančių pajėgumų, sudarančių apie 50 % Bendrijos rinkos, yra nenaudojama. Todėl laikoma, kad panaikinus priemones yra didelė tikimybė, kad Kinijos STV eksportas į Bendriją dempingo kainomis smarkiai išaugtų. (91) Todėl nėra priežasties tikėti, kad panaikinus galiojančias priemones, dempingas nesitęstų. 2. Korėja (92) Kaip minėta pirmiau, tyrimo metu nebendradarbiavo nė vienas Korėjos gamintojas. Be to, pagal Eurostato statistinius duomenis santykinai dideliais kiekiais iš tos šalies STV buvo eksportuojami peržiūros TL metu. Vadovaudamasi turimais duomenimis, nurodytais 74 ir 75 konstatuojamoje dalyje, Komisija patvirtino, kad iš šios šalies eksportuotų STV dempingo lygis ir toliau išlieka reikšmingu. (93) Be to, pagal iš bendradarbiaujančių Turkijos (Beko Elektronik AS) ir Tailando (Thomson Television Thailand) gamintojų gautą informaciją, tyrimas parodė, kad iš tų šalių eksportuojamų STV, kurių kilmės šalis yra Korėja, pardavimai vyko dempingo kainomis. (94) Pagal turimus duomenis, t. y. prašymą dėl peržiūros, Korėjoje yra dideli STV gamybos pajėgumai, o vidaus vartojimas suvartoja mažiau negu 15 % pagamintos produkcijos, dėl ko lieka žymiai didesnės eksporto galimybės. Be to, 1996–1998 m. tie pajėgumai nepakito, tuo tarpu kai vidaus vartojimas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 23 %. Nors yra vilčių, kad rinkos poreikiai Korėjoje po truputį didės, vis dėlto Korėjoje išlieka dideli laisvi STV gamybos pajėgumai. Kadangi KSK kilmės šalis dažnai yra sprendžiamuoju veiksniu nustatant STV kilmės šalį, buvo patikrinti Korėjos KSK gamybos pajėgumai ir nustatyta, kad jie irgi yra dideli. (95) Užbaigiant galima teigti, kad turimi faktai rodo, jog yra dideli pajėgumai, kurie, jei dabartinės priemonės būtų panaikintos, galėtų būti nukreipti į Bendriją. Esant tokioms aplinkybėms, nėra priežasties tikėti, kad priemonių panaikinimas neskatintų dideliais kiekiais tęsti dempingą iš Korėjos. 3. Malaizija (96) Kaip minėta pirmiau, tyrime nebendradarbiavo nė vienas Malaizijos gamintojas. Be to, Eurostato duomenys rodo, kad peržiūros TL metu iš tos šalies buvo eksportuojami tam tikri STV kiekiai. Vadovaudamasi turimais duomenimis, išdėstytais 76–79 konstatuojamosiose dalyse, Komisija patvirtino, kad iš šios šalies eksportuojamų STV dempingo lygis ir toliau buvo didelis. (97) Be to, pagal informaciją, gautą iš bendradarbiaujančių Turkijos (Beko Elektronik AS) ir Tailando (Thomson Television Thailand) gamintojų, tyrimas parodė, kad iš tų šalių eksportuotų STV, kurių kilmės šalis yra Malaizija, pardavimai vyko dempingo kainomis. (98) Pagal turimus duomenis, o visų pirma – pagal prašymą dėl peržiūros, Malaizijoje yra dideli STV gamybos pajėgumai. Kadangi KSK kilmės šalis dažnai yra sprendžiamasis veiksnys nustatant STV kilmės šalį, buvo patikrinti Malaizijos KSK gamybos pajėgumai Malaizijoje ir buvo nustatyta, kad jie irgi yra dideli. (99) Užbaigiant galima teigti, kad nėra priežasties tikėti, jog priemonių panaikinimas neskatintų dideliais kiekiais tęsti dempingą iš Malaizijos. 4. Singapūras (100) Atsižvelgiant į tai, kad peržiūros TL metu eksportas dempingo kainomis vyko mažais kiekiais, laikyta tikslingu patikrinti dempingo pasikartojimo tikimybę. (101) Kadangi antidempingo priemonių taikymas 1995 m. sumažino STV, kurių kilmės šalis Singapūras, importą maždaug nuo 36000 vienetų iki 2000 vienetų, o užimamos Bendrijos rinkos dalis sumažėjo nuo 0,1 % iki beveik 0 %. Į šį importo apimties sumažėjimą reiktų žiūrėti atsižvelgiant į tą faktą, kad dviems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatytas 0 % dydžio antidempingo muito tarifas. Be to, Singapūro STV eksportas į kitas pagrindines STV rinkas, tokias kaip Jungtinės Amerikos Valstijos, irgi buvo labai nedidelis (35000 aparatų 1999 m.). Todėl tiktų daryti išvadą, kad eksporto iš Singapūro apimties sumažėjimas atsirado ne dėl antidempingo priemonių taikymo šiai šaliai, bet daugiau dėl to, kad vidaus gamyba yra orientuojama į vietines rinkas. (102) Pareiškėjo prašyme dėl peržiūros pateikta informacija rodo, kad gamyba Singapūre iš esmės sumažėjo: nuo apytikriai 4,5 milijonų aparatų 1995 m. iki apytikriai 1,3 milijonų aparatų 1999 m. Pajėgumai sumažėjo ir dėl to, kad keletas Singapūro gamintojų nutraukė gamybą. (103) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją, nelaukiama, kad galiojančių antidempingo priemonių panaikinimas paskatintų dempingo iš Singapūro pasikartojimą dideliais kiekiais. 5. Tailandas (104) Nors Tailande yra keli STV gamintojai, tačiau tik vienas, peržiūros TL metu eksportavęs į Bendriją, bendradarbiavo atliekant tyrimą. Tačiau kaip minėta pirmiau, buvo nustatyta, kad šio gamintojo STV eksportas į Bendriją buvo dempingo kainomis, tačiau tų STV kilmės šalis buvo Korėja ir Malaizija. Pagal turimus duomenis, t. y. prašymą dėl peržiūros, Tailande yra dideli STV gamybos pajėgumai, o vidaus vartojimas suvartoja mažiau negu 16 % pagamintos produkcijos, dėl ko lieka didelės eksporto padidėjimo galimybės. Be to, tuo tarpu kai šie pajėgumai 1999 m. –2000 m. padidėjo 17 %, tuo pačiu laikotarpiu vidaus vartojimas sumažėjo 30 %, ir dėl to Tailande atsirado dideli laisvi STV gamybos pajėgumai. (105) Kadangi dažnai KSK kilmės šalis dažnai turi lemiamą reikšmę nustatant STV kilmės šalį, buvo patikrinti Tailando KSK gamybos pajėgumai Tailande ir nustatyta, kad jie irgi yra dideli. (106) Todėl yra pagrįstos priežastys tikėti, kad priemonių panaikinimas skatins dempingo iš Tailando pasikartojimą dideliais kiekiais. Kalbant apie dempingo lygį, nėra priežasčių tikėti, kad jis būtų mažesnis, negu likutinis skirtumas, ankstesnio antidempingo tyrimo kontekste nustatytas nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams (t. y. 33,6 %) ir 14,7 % įmonei "Thomson Television Thailand". F. BENDRIJOS PRAMONĖ 1. Bendrijos gamyba (107) STV Bendrijoje gamina tokie gamintojai: - penki gamintojai, kurie skundą pateikė ir (arba) jį palaikė bei bendradarbiavo tyrimo metu: Industrine Formenti (Italija), Grundig (Vokietija), Philips Electronics Consumers (Nyderlandai), Seleco Formenti (Italija) ir Tecnimagen (Ispanija), - vienas gamintojas, kuris pateikė skundą, tačiau galų gale nebendradarbiavo – AR Systems (Ispanija). Įmonei buvo pranešta apie jos išbraukimą iš Bendrijos pramonės ir dėl to nekilo jokių prieštaravimų, - šeši gamintojai, nepadavę skundo, bet pateikę tam tikrą pagrindinę informaciją, nors į anketos klausimus išsamiai neatsakė, neprieštaravo procedūrai: Great Wall (Prancūzija), Matsushita Panasonic (Jungtinė Karalystė), Mivar (Italija), Sanyo (Ispanija), Semitech Turku (Suomija) ir Thomson Multi Media (Prancūzija). Pastaroji nepritarė antidempingo priemonių pratęsimui, - kiti gamintojai, kurie nebendradarbiavo, tačiau procedūrai neprieštaravo. (108) Buvo įvertinta, ar pirmiau minėtos įmonės gali būti laikomos sudarančiomis Bendrijos pramonę taip, kaip tai numatyta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. (109) Buvo nustatyta, kad vienas nesiskundžiantis Bendrijos gamintojas yra susijęs su vienu atitinkamu eksportuotoju ir pats importuoja STV, kurių kilmės šalys yra dvi atitinkamos šalys. Pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnį, buvo patikrinta, ar šis gamintojas tiktai papildė Bendrijos pramonę papildoma veikla, grindžiama importu, ar jis buvo daugiau importuotojas, santykinai ribotais kiekiais papildomai gaminantis Bendrijoje. (110) Buvo nustatyta, kad pagrindinė šios įmonės veikla (t. y. gamybos vietos, buveinė bei tyrimai ir taikomoji veikla) yra Bendrijos viduje ir todėl ši įmonė neturėtų būti išbraukta iš Bendrijos pramonės apibrėžimo. Kalbant apie kitus Bendrijos gamintojus, kurie nei dalyvavo tyrime, nei pateikė kokius nors duomenis, nėra požymių, leidžiančių daryti išvadą, kad kuris nors iš šių gamintojų nepriklauso Bendrijos pramonei. (111) Vienas Turkijos eksportuotojas pareiškė, jog vienas besiskundžiantis Bendrijos gamintojas turėtų būti išbrauktas iš Bendrijos pramonės dėl to, kad didžiąją savo STV gamybos dalį iškėlė iš Bendrijos, t. y. perkėlė į savo gamyklas Lenkijoje ir Vengrijoje. Pirmiausia reiktų pastebėti, kad pagrindinis reglamentas tik leidžia išbraukti tuos Bendrijos gamintojus, kurie arba yra susiję su minėtais eksportuotojais, arba tariamai patys yra produkto importuotojai dempingo kainomis. Nepaisant to, čia yra ne tas atvejis, kadangi minėtas besiskundžiantis Bendrijos gamintojas svarstomą produktą gamina Bendrijoje ir jo pagrindinė veikla (t. y. plataus vartojimo elektronikos produktų gamyba, gamybos vietos, buveinė bei tyrimai ir taikomoji veikla) tebėra Bendrijoje, dėl ko jis neturėtų būti išbrauktas iš Bendrijos pramonės apibrėžimo. (112) Todėl laikoma, kad visi pirmiau minėti gamintojai yra Bendrijos gamintojai ir tuo būdu jie sudaro Bendrijos pramonę taip, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. 2. Bendrijos pramonės apibrėžimas (113) Penki bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, t. y. Industrie Formenti, Grundig, Philips Consumer Electronics, Seleco Formenti ir Tecnimagen atitinka pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalies reikalavimus, kadangi jų gamybos apimtis kartu paėmus sudaro 30 % visos Bendrijos STV gamybos. Todėl laikoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę taip, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir toliau tekste bus vadinami "Bendrijos pramonė". G. PADĖTIES BENDRIJOS STV RINKOJE ANALIZĖ 1. Įžanginė pastaba (114) Reiktų pastebėti, kad "Seleco Formenti" 1997 m. balandžio mėn. pranešė apie bankrotą, o 1998 m. kovo mėn. ją nupirko Industrie Formenti. Naujas subjektas atnaujino STV gamybą 1998 m. spalio mėn. Tuo būdu, tam kad tendencijos, susijusios su padėtimi Bendrijos pramonėje būtų palyginamos, Seleco Formenti pateikti duomenys buvo išbraukti iš duomenų apie Bendrijos pramonę kaip visumą. (115) Kaip jau buvo minėta 18 konstatuojamoje dalyje, tendencijų analizė yra tiesiogiai susijusi su žalos, patirtos per laikotarpį nuo 1995 m. iki 2000 m. birželio 30 d. (svarstomas laikotarpis), įvertinimu. Atsižvelgiant į tai, verta pareikšti, kad peržiūros TL kaip tik yra 1999 m. 2. Akivaizdus Bendrijos vartojimas (116) Akivaizdus vartojimas buvo grindžiamas bendra Bendrijos pramonės ir kitų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų atsakymuose į anketos klausymus nurodyta pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimi, tam tikrų kitų Bendrijos gamintojų pateikta pardavimų apimtimi, kitų nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų prašyme dėl peržiūros nurodyta apskaičiuotąja pardavimų apimtimi ir Eurostato pateikiamais duomenimis apie bendrą importo apimtį, kuri pagal galimybes buvo kryžmiškai patikrinta su bendradarbiaujančių eksportuotojų pateiktais duomenimis. (117) STV vartojimui įtakos turėjo pagrindiniai sporto įvykiai, pavyzdžiui, pasaulio ir Europos futbolo čempionatai bei Olimpinės žaidynės, kurių metu STV pardavimas apskritai padidėjo. (118) Per svarstomą laikotarpį STV vartojimas Bendrijoje padidėjo 31 % nuo 24,7 milijono 1995 m. iki 24,5 milijonų 1996 m., 27,7 milijonų 1997 m., 31 milijono 1998 m., 30,7 milijonų 1999 m. ir iki 32,4 milijonų TL metu. 3. Importas iš atitinkamų šalių (119) Atsižvelgiant į pirmiau minėtas išvadas dėl kilmės šalies, o visų pirma į tai, kad nėra STV, kurių kilmės šalis yra Tailandas, importo, importo iš atitinkamų šalių įvertinimas apsiribos importu, kurio kilmės šalis yra Kinija, Korėja, Malaizija ir Singapūras. (a) Atitinkamo importo apimtis ir rinkos dalis (120) Į importo, kurio kilmės šalis yra atitinkamos šalys, apimtį TL metu įeina ir tie STV, kurių, kaip paaiškinta pirmiau, nustatyta atitinkama kilmės šalis yra kita nei eksporto šalis. Siekiant, kad tendencijos būtų palyginamos, STV, kurių kilmės šalis yra atitinkamos šalys, tačiau jie buvo eksportuoti iš kitų šalių, importo atveju ankstesniems metams buvo taikomas TL metu nustatytas STV, kurių kilmės šalis yra atitinkamos šalys, koeficientas. (121) Visa atitinkamo importo apimtis padidėjo 73 %, pradedant nuo 1,4 milijono 1995 m., iki 1,2 milijono 1996 m., 1,3 milijono 1997 m., 1,8 milijono 1998 m., 2 milijonų 1999 m. ir iki 2,5 milijono TL metu. (122) Atitinkamo importo dalis Bendrijos rinkoje padidėjo nuo 5,6 % 1995 m. iki 4,8 % 1996 m., 4,6 % 1997 m., 5,7 % 1998 m., 6,6 % 1999 m. ir iki 7,5 % TL metu. (b) Importas dempingo kainomis (i) Kainų raida (123) Pagal Eurostato ir bendradarbiaujančių eksportuotojų pateiktus duomenis vieneto importo kainos svertinis vidurkis (nesumokėti muitai) TL metu buvo 101 euras tuo atveju, kai importuojama iš Kinijos, 123 eurai - tuo atveju, kai importuojamų produktų kilmės šalis buvo Kinija, tačiau jie buvo eksportuojami iš Turkijos, 180 eurų - tuo atveju, kai importo kilmės šalis buvo Korėja, 115 eurų – kai importo kilmės šalis buvo Malaizija, 82 eurai - kai importo kilmės šalis buvo Malaizija, tačiau buvo eksportuojama iš Tailando ir 147 eurai – kai importo kilmės šalis buvo Singapūras. (124) Šios kainos yra visų kartu paimtų modelių ir ekrano dydžių STV skaičiavimo rezultatas. Jei svarstomas tik mažo ekrano dydžio (14 colių) STV segmentas, kuris sudaro apie 50 % viso importo į Bendriją, vieneto importo kainos svertinis vidurkis TL metu sudarė 90 eurų Kinijai, 86 eurus importui, kurio kilmės šalis buvo Kinija, o buvo eksportuojama iš Turkijos, 151 eurą Korėjai, 93 eurus Malaizijai, 82 eurus importui, kurio kilmės šalis buvo Malaizija, o buvo eksportuojama iš Tailando bei 147 eurus Singapūrui. (ii) Pardavinėjimas mažesnėmis kainomis (125) Siekiant ištirti, kaip funkcionuoja Kinijos importo į Bendrijos rinką kainos, atitinkamo importo kainos buvo palygintos su Bendrijos pramonės pardavimų kainomis be nuolaidų ir grąžinimų Bendrijos rinkoje tame pačiame prekybos lygmenyje. STV, eksportuotų iš Turkijos ir kurių kilmės šalis yra Kinija, Korėja ir Malaizija, atveju šis tyrimas buvo atliktas remiantis duomenimis, susijusiais su šešių mėnesių laikotarpiu, nes pirmiau minėti abiejų procesų tyrimo laikotarpiai sutapo tik nuo 1999 m. liepos 1 d. iki 1999 m. gruodžio 31 d. Importo kainos buvo CIF Bendrijos siena lygio ir buvo tinkamai koreguojamos atsižvelgiant į sumokėtus muito ir antidempingo mokesčius bei išlaidas po importavimo. Bendrijos pramonės kainos buvo tos, kurios iš įmonės lygiu taikomos pirmam nepriklausomam pirkėjui. (126) Atsižvelgiant į didelį modelių skaičių, Bendrijos rinkoje parduoti STV buvo suskirstyti į kategorijas pagal savybes, kurios laikomos turinčiomis didžiausią įtaką STV kainai, o būtent: ekrano dydis, ekrano formatas, ekrano rūšis, vaizdo dažnis, garsas, teletekstas ir TV sistema. Šalims, kuriose nepavyko pradėti bendradarbiauti su eksportuojančiais gamintojais, kainos buvo paskaičiuotos atsižvelgiant į ekrano dydžius ir vadovaujantis turima informacija, t. y. Eurostato duomenimis. (127) Kainų skirtumai, išreikšti procentais nuo Bendrijos pramonės kainų, parodė pardavinėjimo mažesnėmis kainomis skirtumus, svyruojančius nuo 1,9 % ir 34,3 % visose atitinkamose šalyse, išskyrus Singapūrą, kuriame nebuvo nustatyta pardavinėjimo mažesnėmis kainomis atvejo. 4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis (a) Įžanginė pastaba (128) Į padėtį Bendrijos pramonėje reiktų žiūrėti atsižvelgiant į tą faktą, kad 1997 m. didžiausias Bendrijos gamintojas uždarė kai kurias STV gamyklas ir perkėlė jas į Lenkiją, ir šis faktas yra kritinės Bendrijos pramonės padėties Bendrijos rinkoje pasekmė. (b) Gamyba, pajėgumai ir jų panaudojimas (129) Bendrijos pramonės gamyba kito nuo 6,5 milijono 1995 m. iki 6,6 milijono 1996 m., 6 milijonų 1997 m., 6,1 milijono 1998 m., 5,9 milijono 1999 m. ir iki 6 milijonų TL metu, t. y. bendras smukimas buvo septyni procentiniai punktai. (130) Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai kito nuo 7,5 milijono 1995 m. iki 7,7 milijonų 1996 m., 7,3 milijonų 1997 m., 7 milijonų 1998 m., iki 7,1 milijonų 1999 ir TL metu, ir per visą laikotarpį smukimas buvo keturi procentiniai punktai. (131) Bendrijos pramonės pajėgumų panaudojimas išliko stabilus, kisdamas nuo 87 % 1995 m., iki 85 % 1996 m., 82 % 1997 m., 86 % 1998 m., 83 % 1999 m. ir iki 85 % TL metu. (c) Atsargos (132) Atsargų lygis Bendrijos pramonėje kito nuo maždaug 500000 1995 m. iki 400000 1996 m. bei 1997 m., 500000 1998 m. ir iki 400000 1999 m. Išskyrus 1998 m., atsargų apimtis per visą atitinkamą laikotarpį išliko santykinai pastovi, kaip ir gamybos apimties procentas (7 %) bei pardavimų apimties procentas (8 %). (d) Pardavimų apimtis ir rinkos dalis (133) Bendrijos pramonės pardavimų nepriklausomiems Bendrijos klientams apimtis kito nuo 5,9 milijonų 1995 m. ir 1996 m. iki 5,4 milijonų 1997 m. bei 1998 m., 5,8 milijonų 1999 m. ir iki 5,5 milijonų TL metu. (134) Laikotarpiu nuo 1995 m. iki TL pardavimai sumažėjo 7 %. Jie išliko nepakitę 1995 m. – 1996 m. laikotarpiu, o 1996 m. – 1997 m. laikotarpiu sumažėjo 8 %. Laikotarpiu nuo 1997 m. iki TL pardavimai padidėjo 3 %. (135) Bendrijos pramonės rinkos dalis Bendrijos rinkoje pakito nuo 24 % 1995 m. iki 17 % TL metu, kas rodo, kad smukimas buvo lygus septyniems procentiniams punktams. (e) Augimas (136) Tuo tarpu, kai per atitinkamą laikotarpį Bendrijos vartojimas išaugo maždaug 30 %, Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo maždaug 7 %, o atitinkamo importo apimtis išaugo 73 %. Nepaisant vartojimo augimo, Bendrijos pramonė Bendrijos rinkoje nepadidino savo dalies, kuri sumažėjo nuo 24 % 1995 m. iki 17 % TL metu. Taigi rinkos augimas Bendrijos pramonei nebuvo visiškai naudingas. (f) Pardavimų kainos ir veiksniai, veikiantys Bendrijos kainas (137) Kainoms nuolat mažėjant, STV tampa vis brandesniu produktu. Akivaizdesnis yra produktų, kurių ekrano dydis mažas, kurie turi nedaug savybių ir kurie apskritai naudojami kaip antras ar trečias aparatas namų ūkiuose, kainų mažėjimas. (138) Pagrindinis STV kainos elementas yra KSK kaina, kuri dažnai sudaro nuo 40 % iki 60 % visos STV kainos. Atsižvelgdami į tai, tam tikri Bendrijos gamintojai nurodė, kad atitinkamu laikotarpiu Bendrijos rinkoje buvo juntamas KSK stygius, o ypatingai 1999 m. ir TL metu. Be to, keli Bendrijos gamintojai nurodė, kad atsižvelgiant į tą faktą, kad dalis KSK, įmontuotų į Bendrijoje gaminamus STV, yra perkami už JAV dolerius, Bendrijos gamintojams vidutinė KSK kaina 1999 m. ir TL metu padidėjo dėl valiutų kurso pasikeitimų. (139) Bendrijos pramonės nepriklausomiems pirkėjams svertinis vieneto kainos vidurkis padidėjo nuo 300 eurų 1995 m. iki 302 eurų 1996 m., 306 eurų 1997 m., 320 eurų 1998 m., 309 eurų 1999 m. ir iki 319 eurų TL metu. Vidutinės pardavimų kainos neatskleidžia kainų mažėjimo, kadangi tokios kainos yra parduotų mišrių produkto rūšių kainų skaičiavimo rezultatas. (140) Tačiau kainų mažėjimas yra akivaizdus, jeigu tiriamos vidutinės pardavimo kainos pagal ekrano dydžius. Pavyzdžiui, 14 colių ilgio ekrano įstrižainės STV, pagaminto Bendrijos pramonėje, svertinis pardavimo kainos vidurkis sumažėjo nuo 105 eurų 1999 m. iki 102 eurų TL metu. 21 colio ilgio ekrano įstrižainės STV svertinis pardavimo kainos vidurkis sumažėjo nuo 172 eurų iki 168 eurų, tuo tarpu kai tas pats rodiklis 28 colių ilgio ekrano įstrižainės STV sumažėjo nuo 380 eurų iki 350 eurų. (141) Užbaigiant galima teigti, kad Bendrijos pramonės svertinių pardavimo kainų vidurkių padidėjimas yra gautas pakeitus produktų visumos modelius į modelius, turinčius didesnę pridedamąją vertę. (g) Užimtumas (142) Per tiriamąjį laikotarpį užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 20 % ir kito nuo 6500 darbuotojų 1995 m. iki 6000 darbuotojų 1996 m., 5600 darbuotojų 1997 m., 5000 darbuotojų 1998 m., 5100 darbuotojų 1999 m. ir iki 5200 darbuotojų TL metu. (h) Našumas (143) Bendrijos pramonės našumas padidėjo nuo 1000 vienetų, tenkančių vienam darbuotojui 1995 m. iki 1100 vienetų 1996 m. ir 1997 m., 1200 vienetų 1998 m. bei 1150 vienetų 1999 m. ir TL metu, kas rodo, kad bendras augimas sudarė 16 %. (i) Darbo užmokestis (144) Bendrijos pramonės vieno darbuotojo darbo užmokestis 1995 ir 1996 m. išliko nepakitęs, o toliau didėjo: 2 % 1997 m., 1 % 1998 m. bei 7 % 1999 m. (j) Investicijos (145) Su STV susijusios Bendrijos pramonės investicijos padidėjo nuo 48 milijonų eurų 1995 m. iki 52 milijonų eurų TL metu, t. y. padidėjimas sudarė 10 %. Investicijos sudarė apie 2 % apyvartos. Išskyrus 1996 ir 1997 m., per atitinkamą laikotarpį investicijų lygis Bendrijos pramonėje išliko santykinai nepakitęs. Bendrijos pramonės investicijos TL metu dažniausiai buvo skiriamos automatinio sandėliavimo patalpoms rengti. (k) Pelningumas (146) Bendrijos pramonės pardavimų pajamos Bendrijos rinkoje neatskaičius mokesčių kito nuo -2,7 % 1995 m. iki + 1,3 % TL metu. Po restruktūrizavimo bandymų 1996 m. buvo pasiektas lūžis. 1997 m. Bendrijos pramonės pelningumas pagerėjo ir sutapo su tolesniu restruktūrizavimu, susijusiu su dalies pagrindinio Bendrijos gamintojo gamybos perkėlimu į Lenkiją. 1998 m. toks pat pelningumas išliko dėl pardavimo kainų padidėjimo ir sutapo su svarbiais sporto renginiais, pavyzdžiui, su pasaulio futbolo čempionatu. 1998 m. – 1999 m. laikotarpiu pelningumas blogėjo dėl pardavimo kainų mažėjimo. Laikotarpiu tarp 1999 m. ir TL pelningumas pagerėjo dėl pardavimo kainų padidėjimo, atsiradusio dėl pokyčių produkte, tačiau ir toliau išliko neaukštame lygyje. (l) Grynųjų pinigų srautai, investicijų grąža ir galimybė didinti kapitalą (147) Bendrijos pramonės grynųjų pinigų srautai, apskaičiuoti kaip pelnas neatskaičius mokesčių, įskaitant negrynuosius, po atsigavimo 1997 m. iki TL palaipsniui mažėjo. (148) Kalbant apie investicijų grąžą, jos lygis 1995 m. buvo 15 %, 1996 m. buvo neigiamas lygis, 1997 ir 1998 m.- aiškiai teigiamas lygis, 1999 m. ir TL metu - šiek tiek teigiamas. (149) Nė viena Bendrijos pramonei priklausanti įmonė nenurodė kokių nors ypatingų kapitalo didinimo sunkumų. (m) Dempingo skirtumo reikšmė ir atsigavimas po ankstesnio dempingo (150) Dėl faktinio dempingo skirtumo reikšmės Bendrijos pramonei, atsižvelgiant į apimtis ir importo iš atitinkamų šalių kainas, pasakytina, kad šis poveikis negali būti laikomas nereikšmingu. Per atitinkamą laikotarpį padėtis Bendrijos pramonėje pagerėjo. Tačiau po ankstesnio dempingo ji pilnai neatsigavo ir tebelieka silpna. 5. Išvada (151) 1995 m. įvedus priemones, padėtis Bendrijos pramonėje pagerėjo, o iki 1997 m., t. y. metų, kada vyko didelis restruktūrizavimas, jos pelningumas pasiekė patenkinamą lygį. (152) Tačiau po 1998 m. padėtis Bendrijos pramonėje pablogėjo, o visų pirma –pelningumas, kuris TL metu buvo sumažėjęs iki 1,3 %. 1999 m. prastas pelningumas atsirado sumažėjus pardavimo kainoms, kurios nebuvo pakankamos, kad padengtų didėjančias Bendrijos pramonės išlaidas. TL metu, nepaisant kainų padidėjimo, išlaidos didėjo labiau nei kainos, ir daugiausia dėl KSK, pagrindinės STV dalies, kainų didėjimo, bei dėl spaudimo, kurį darė importo kainos, tuo būdu užkertant kelią Bendrijos pramonės pelningumo pagerėjimui iki 1997 m. ir 1998 m. lygio. (153) Be to, nepaisant padidėjusio Bendrijos vartojimo (31 % per atitinkamą laikotarpį), Bendrijos pramonei tas rinkos augimas nebuvo naudingas ir ji prarado rinkos dalį, kuri sumažėjo nuo 24 % 1995 m. iki 17 % TL metu. (154) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją, daroma išvada, kad padėtis Bendrijos pramonėje nuo 1995 m. pagerėjo, tačiau išlieka silpna. 6. Atitinkamo importo poveikis (155) Tyrimas parodė, kad nepaisant antidempingo priemonių buvimo, per nagrinėjamą laikotarpį importas iš atitinkamų šalių padidėjo 73 %, kai tuo tarpu vartojimas padidėjo tik 31 %. Didžiausias padidėjimas įvyko 1997 m. – 1998 m. laikotarpiu, kaip importas padidėjo 42 % ir sutapo su didžiausiu vartojimo padidėjimu (+ 12 %). Bendrijos rinkos dalis, kurią užima atitinkamas importas, padidėjo nuo 5,7 % 1995 m. iki 7,5 % TL metu. (156) Atitinkamų šalių eksporto veikla buvo nevienoda. Importas, kurio kilmės šalis yra Singapūras, per nagrinėjamą laikotarpį sumažėjo, ir jo užimama Bendrijos rinkos dalis TL metu buvo artima 0 %. Importas, kurio kilmės šalis yra Kinija, žymiai padidėjo, o tas padidėjimas yra priskirtinas STV, kurių Kilmės šalis Kinija, tačiau eksportuotų iš Turkijos, importui. Kinijos užimama rinkos dalis padidėjo nuo 1,2 % 1995 m. iki 3,9 % TL metu. Importas, kurio kilmės šalis yra Korėja, žymiai padidėjo laikotarpiu nuo1998 m. iki 1999 m. ir jo užimama rinkos dalis padidėjo nuo 0,4 % 1995 m. iki 2 % TL metu. Importas, kurio kilmės šalis yra Malaizija, sumažėjo. Jo užimama rinkos dalis sumažėjo nuo 3,9 % iki 1,6 %. (157) Dėl atitinkamo importo kainų, išskyrus tą importą, kurio kilmės šalis yra Singapūras, TL metu sumažėjo Bendrijos pramonės kainos. Be to, atitinkamas importas darė spaudimą Bendrijos pramonės kainoms, tuo užkirsdamas kelią atspindėti padidėjusias Bendrijos pramonės išlaidas visų pirma 1999 m. ir TL metu. Taigi svarstomų šalių kainų spaudimas prisidėjo prie Bendrijos pramonės pelningumo sumažėjimo. 7. Trečiųjų šalių importo apimtys ir kainos (158) Importo apimtys iš kitų trečiųjų šalių buvo nustatytos pagal Eurostato duomenis ir apėmė STV, eksportuotus iš Turkijos, tačiau kurių kilmės šalis pagal kilmės nustatymo TL išvadas buvo kuri nors iš šių trečiųjų šalių. Reiktų pastebėti, kad Eurostato skaičiai, kurie buvo vienintelė prieinama informacija, gali neatspindėti tikrosios iš trečiųjų šalių į Bendriją importuotų STV kilmės šalies. (159) Per nagrinėkamą laikotarpį STV importo iš trečiųjų šalių apimtis padidėjo daugiau kaip 800 %, nuo 1 milijono vienetų 1995 m. iki 8,9 milijono vienetų TL metu. Pagrindinė eksporto kilmės šalis buvo Lenkija (nuo 401000 1995 m. iki 5,3 milijono vienetų TL metu), Vengrija (nuo 115000 iki 1,6 milijono vienetų), Lietuva (nuo 114000 iki 920000 vienetų) ir Čekijos Respublika (nuo 2000 iki 660000 vienetų). (160) Atsižvelgiant į jų visų užimamą Bendrijos rinkos dalį, ši dalis išaugo nuo 4,2 % 1995 m. iki 27,3 % TL metu, iš kurių Lenkija užėmė 16,4 %, Vengrija 4,8 %, Lietuva 2,8 %, Čekijos Respublika 2 % ir kiti eksportuotojai – 1,3 %. (161) Kalbant apie to importo kainas, importo, kurio kilmės šalis yra Lenkija ir Lietuva, kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas ir lygiai tokios pat, kaip ir kai kurių atitinkamų šalių kainos. Todėl negalima atmesti, kad šis importas neprisidėjo prie Bendrijos pramonės pardavimų sąstingio ir rinkos pasidalijimo bei prie kainų depresijos ir mažėjančio pelningumo TL metu. (162) Užbaigiant galima teigti, kad per nagrinėjamą laikotarpį importas iš kitų trečiųjų šalių žymiai padidėjo ir tas padidėjimas buvo gerokai didesnis, nei akivaizdaus vartojimo padidėjimas ir didesnis, nei importo iš atitinkamų šalių padidėjimas. H. ŽALOS TĘSIMO AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ 1. Atitinkamų šalių eksportuojančių gamintojų padėties analizė (a) Kinija (163) Tiriant žalos tęsimo ar pasikartojimo tikimybę, buvo atsižvelgta į tai, ar STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, buvo eksportuojami iš Kinijos ar iš kitų šalių, pavyzdžiui, Turkijos. (i) Tikėtina eksporto apimtis (164) Per nagrinėjamą laikotarpį STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, importas į Bendriją padidėjo 413 %. Eksportas iš Kinijos sumažėjo laikotarpiu nuo 1995 m. iki 1996 m. ir maždaug tokio pat lygio išliko laikotarpiu nuo 1996 m. iki TL. Eksportas iš Turkijos nuolat didėjo nuo maždaug 190000 aparatų 1995 m. iki 1,2 milijono aparatų TL metu. Daugiau kaip 95 % importo, kurio kilmės šalis yra Kinija, TL metu teko mažo ekrano STV (14 colių ilgio įstrižainės). (165) Prašyme dėl peržiūros pareiškėjo pateikti duomenys rodo, kad Kinijoje yra didžiuliai gamybiniai pajėgumai, pajėgiantys pagaminti maždaug 40 milijonų vienetų. Be to, buvo pateikti duomenys, rodantys, kad gamybos apimtis buvo apie 31 milijoną aparatų, o vidaus vartojimas sudarė 23 milijonus aparatų, dėl ko susidarė galimybes didelius kiekius STV eksportuoti. (166) Savo ruožtu Kinijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad nors dabartinė gamyba ir pajėgumai viršija paklausą, tikėtina, kad artimiausioje ateityje Kinijos vidaus poreikis STV padidės, nepalikdamas gamybos pajėgumų eksportui. Tačiau šiam pareiškimui pagrįsti nebuvo pateikta jokių įrodymų. (167) Tyrimas parodė, kad Kinijos vidaus vartojimas nuolat didėjo, kildamas nuo apskaičiuotų 17 milijonų aparatų 1996 m. iki apskaičiuotų 23 milijonų aparatų 2000 m. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu gamyba irgi išaugo iki lygio, viršijančio vidaus vartojimą 7–10 milijonų aparatų. (168) Buvo nustatyta, kad pagal Eurostato statistinius duomenis Kinijos STV eksportas į JAV irgi žymiai išaugo nuo maždaug 220000 aparatų 1996 m. iki maždaug 900000 aparatų 2000 m. kainomis, kurios buvo žymiai mažesnės už Kinijos eksporto į Bendriją kainas. Kinijos STV eksportas į Japoniją padidėjo nuo maždaug 1,3 milijono aparatų 1996 m. iki maždaug 2,3 milijono aparatų 2000 m. Prašymo dėl peržiūros pateikėjo pateiktuose duomenyse nurodyta, kad tai buvo STV, pagamintų Japonijos gamintojų filialuose Kinijoje, ir parduotų Japonijoje per jų nuosavą platinimo tinklą, eksportas. (169) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją, daroma išvada, kad nepaisant vidaus vartojimo Kinijoje padidėjimo, šioje šalyje yra didelis gamybos perteklius ir eksporto pajėgumai. Vadovaujantis pirmiau išdėstytais teiginiais, galima tikėtis, kad panaikinus antidempingo priemones, Kinijos STV eksporto apimtis į Bendriją padidėtų. (ii) Tikėtinos eksporto kainos (170) Eurostato ir bendradarbiaujančio Turkijos eksportuojančio gamintojo pateiktų kainų palyginimas su Bendrijos pramonės kainomis TL metu rodo, kad STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, kainos numušė Bendrijos pramonės kainas - nuo 18,9 % iki 34,3 %. Suinteresuotų šalių pateikta informacija rodo, kad didžiąją dalį Kinijos eksporto į Bendriją sudaro apskritai mažiau savybių turintys mažo ekrano dydžio (14 colių ilgio įstrižainės) STV ir kur atskirų modelių kainų skirtumams yra mažesni. Taigi laikoma, kad šiuo pagrindu paskaičiuotas kainų sumažėjimas pakankamai atspindi kainų skirtumus tarp Kinijos ir Bendrijos STV. (171) Kinijos eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas eksporto kainų svertinis vidurkis, neišskiriant ekrano dydžių, paverstas paskaičiuota CIF Bendrijos sienos kaina, irgi buvo žymiai mažesnis nei Bendrijos pramonės kainos. (172) Iš pirmiau išdėstytų teiginių galima daryti išvadą, kad tikėtina, jog leidus nebegalioti priemonėms, eksporto iš Kinijos į Bendrijos rinką kaina numuš Bendrijos pramonės kainas. Tokiu būdu, galima daryti išvadą, kad yra žalos pasikartojimo tikimybė. (b) Korėja (173) 1998 m. STV Reglamentas buvo iš dalies pakeistas dėl importo, kurio kilmės šalis inter alia yra Korėja. Dempingo skirtumas, nustatytas dviems Korėjos eksportuojantiems gamintojams, LG Electronics ir Samsung Electronics, buvo de minimus ir dėl tos priežasties šiems dviems eksportuojantiems gamintojams nebuvo įvestas antidempingo muitas. (174) Tiriant žalos tęsimo arba pasikartojimo tikimybę, buvo atsižvelgiama į STV, kurių kilmės šalis yra Korėja ir kurie buvo eksportuojami iš Korėjos ir iš kitų atitinkamų šalių, pavyzdžiui, Tailando ir Turkijos. (i) Tikėtina eksporto apimtis (175) STV, kurių kilmės šalis Korėja, eksportas sumažėjo nuo maždaug 98000 aparatų 1995 m. iki maždaug 80000 1997 m. 1998 m. importo apimtis padidėjo iki maždaug 200000 aparatų. Importas toliau didėjo maždaug iki 500000 aparatų 1999 m. ir iki maždaug 650000 TL metu. Labiausiai padidėjo vidutinio (didelio) ekrano dydžio STV importas. Bendrijos rinkos dalis, tenkanti Korėjos importui, TL metu sudarė 2 %. (176) Korėjos STV importui į Jungtines Amerikos Valstijas nuo 1984 m. buvo taikomos antidempingo priemonės. Tačiau 1998 m. lapkričio mėn. Jungtinės Amerikos Valstijos leido baigti taikyti antidempingo priemones, atsižvelgiant į tai, kad JAV vidaus pramonei nepavyko atsakyti į pranešimą dėl pasibaigimo peržiūros inicijavimo. Pagal Eurostato statistinius duomenis korėjietiškų STV importo į Jungtines Amerikos Valstijas apimtis didėjo nuolat, nuo maždaug 150000 aparatų 1996 m. iki maždaug 600000 aparatų 1999 m. ir 2000 m. Žymus eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas padidėjimas 1999 m. sutapo su Jungtinėse Amerikos Valstijose galiojančių antidempingo muitų importui, kurio kilmės šalis Korėja, panaikinimu. (177) Korėjietiškų STV eksportas į Japoniją sumažėjo nuo maždaug 1 milijono aparatų 1996 m. iki maždaug 700000 aparatų 1999 m. ir toliau žymiai mažėjo iki maždaug 380000 aparatų 2000 m. (178) Komisijos turimi duomenys rodo, kad Korėjoje yra dideli gamybiniai pajėgumai ir kad vidaus vartojimas suvartoja mažiau kaip 15 % vidaus gamybos produkcijos, dėl ko lieka didelė erdvė didesniam eksportui. Korėjoje yra ir dideli KSK gamybos pajėgumai. (179) Iš pirmiau išdėstytos informacijos galima daryti išvadą, kad yra tikimybė, jog leidus nebegalioti dempingo priemonėms, importo apimtis vėl augs. (ii) Tikėtinos eksporto kainos (180) Eurostato ir bendradarbiaujančių Turkijos ir Tailando eksportuojančių gamintojų pateiktų korėjietiškų STV eksporto kainų palyginimas su peržiūros TL Bendrijos pramonės kainomis pagal ekrano dydį rodo, kad STV, kurių kilmės šalis yra Korėja, kainos numušė Bendrijos pramonės kainas nuo 11 % iki 36 %. (181) Korėjos eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas TL metu kainų svertinis vidurkis, neišskiriant ekrano dydžių, paverstas į paskaičiuotas CIF Bendrijos siena kainą, irgi buvo mažesnis už atitinkamus Bendrijos pramonės kainas. (182) Iš pirmiau išdėstytos informacijos galima daryti išvadą, jog leidus nebegalioti priemonėms, tikėtina, kad Korėjos eksporto į Bendriją kainos numuš Bendrijos pramonės kainas. Tokiu būdu galima daryti išvadą, kad yra žalos pasikartojimo tikimybė. (c) Malaizija (183) Tiriant žalos tęsinio arba pasikartojimo tikimybę, buvo atsižvelgta, ar STV, kurių kilmės šalis yra Malaizija, eksportuojami iš Malaizijos ar iš kitų šalių, pavyzdžiui, iš Tailando ar Turkijos. (i) Tikėtina eksporto apimtis (184) STV, kurių kilmės šalis Malaizija, eksportas sumažėjo nuo maždaug 970000 aparatų 1995 m. iki maždaug 530000 aparatų TL metu ir jų užimama Bendrijos rinkos dalis sumažėjo nuo 3,9 % 1995 m. iki 1,6 % TL metu. Apie 90 % šio eksporto teko Tailandui. (185) Pagal Eurostato statistinius duomenis Malaizijos STV importo į Jungtines Amerikos Valstijas apimtis padidėjo nuo maždaug 3 milijonų aparatų 1996 m. ir 1997 m. iki 3,6 milijonų 1998 m., 5,4 milijonų 1999 m. ir iki 7 milijonų aparatų 2000 m. (186) Malaizijos STV importo į Japoniją apimtis padidėjo nuo 2,5 milijono aparatų laikotarpiu nuo 1996 m. iki 1998 m. iki 3 milijonų aparatų 1999 m. ir iki 4 milijonų aparatų 2000 m. (187) Prašyme dėl peržiūros pareiškėjo pateikti duomenys rodo, kad Malaizijos gamintojai pilnai panaudoja savo pajėgumus ir kad tik maždaug 5 % vidaus gamybos yra skirta vidaus rinkai, o likusioji dalis skirta daugiausia Japonijos, Jungtinių Amerikos Valstijų ir Bendrijos rinkoms. (188) Todėl daroma išvada, kad panaikinus antidempingo priemones, atsirastų tam tikras Malaizijos STV importo apimties padidėjimas. (ii) Tikėtinos eksporto kainos (189) Malaizijos STV kainų, kurias pateikia Eurostatas ir bendradarbiaujantys Turkijos ir Tailando eksportuojantys gamintojai, palyginimas su Bendrijos pramonės kainomis TL metu pagal ekrano dydį rodo, kad STV, kurių kilmės šalis Malaizija, kainos numušė Bendrijos pramonės kainas nuo 17 % iki 21 %. (190) Malaizijos eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas kainų svertinis vidurkis TL metu, neišskiriant ekrano dydžių, pervestas į paskaičiuotas CIF Bendrijos siena kainas, buvo mažesnis už Bendrijos pramonės kainas. Atsižvelgiant į Jungtinėse Amerikos Valstijose, daugelyje trečiųjų šalių Malaizijos eksportuotojų taikytą kainų lygį, neatmetama galimybė, kad panaikinus antidempingo priemones, į Bendriją dempingo kainomis bus eksportuojama dideli STV, kurių kilmės šalis Malaizija, kiekiai, kas padarys žalą Bendrijos pramonei. (191) Iš pirmiau išdėstytų teiginių galima daryti išvadą, jog leidus nebegalioti antidempingo priemonėms, tikėtina, kad Malaizijos eksporto į Bendriją kainos numuš Bendrijos pramonės kainas. Todėl yra žalos pasikartojimo tikimybė. (d) Singapūras (192) Kadangi nė vienu šios šalies eksportuojančiu gamintoju bendradarbiauti nepavyko, žalos tęsimo ar pasikartojimo tikimybės analizė buvo pagrįsta turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. (i) Tikėtina eksporto apimtis (193) Kaip jau buvo minėta 103 konstatuojamoje dalyje, neįtikėtina, kad antidempingo priemonių panaikinimas padidintų Singapūro eksportą į Bendriją. Ši išvada buvo padaryta atsižvelgus į tą faktą, kad gamybos pajėgumai Singapūre sumažėjo dėl to, kad keli vietiniai gamintojai nutraukė gamybą, bei į faktą, kad per naginėjamą laikotarpį importo apimtis nepadidėjo, nepaisant taikomo 0 % dydžio antidempingo muito dviems eksportuojantiems gamintojams ir mažos Singapūro STV eksporto į kitas trečiąsias rinkas apimties. (ii) Tikėtinos eksporto kainos (194) Iš Singapūro eksportuojamų STV kainų palyginimas su Bendrijos pramonės kainomis TL metu rodo, kad STV, kurių kilmės šalis yra Singapūras, kainos nenumušė Bendrijos pramonės kainų. (195) Vidutinės eksporto iš Singapūro į JAV kainos, neišskiriant ekrano dydžio, buvo didesnės, negu eksporto į Bendriją kainos 1997 m., 1998 m., ir 2000 m., išskyrus 1999 m. (196) Pirmiau išdėstyta informacija rodo, kad neįtikėtina, jog nesant antidempingo priemonių, importo kainos būtų tokios, kad galėtų prisidėti prie padėties Bendrijos pramonėje blogėjimo. Todėl daroma išvada, kad žalos, kurią sukeltų importas, kurio kilmės šalis yra Singapūras, pasikartojimo tikimybė yra vargu ar įmanoma. (e) Tailandas (197) Pagal prašyme dėl peržiūros pateiktus duomenis, Tailande yra daug STV gamintojų, nors iš jų tik vienas bendradarbiavo tyrimo metu. Tačiau buvo nustatyta, kad šis eksportuojantis gamintojas į Bendriją eksportavo STV, kurių kilmės šalis yra svarstomos šalys, išskyrus Tailandą. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą faktą, tyrimas dėl žalingo dempingo tęsimo ar pasikartojimo tikimybės buvo atliktas vadovaujantis turimais duomenimis. (i) Tikėtina eksporto apimtis (198) Pagal pareiškėjo prašyme dėl peržiūros pateiktą informaciją, Tailande yra dideli STV gamybos pajėgumai, kurie išaugo nuo maždaug 4,5 milijono vienetų 1996 m. iki maždaug 5,3 milijono vienetų 2000 m. (199) Buvo nustatyta, kad per tą patį laikotarpį vidaus vartojimas Tailande sumažėjo nuo maždaug 1,2 milijono vienetų 1996 m. iki maždaug 840000 vienetų 2000 m., dėl ko dideli kiekiai lieka eksportui. (200) Vadovaujantis Eurostato pateiktais duomenimis, Tailando STV importo į Japoniją apimtis sumažėjo nuo 1,5 milijono vienetų 1996 m. iki 1,3 milijono vienetų 2000 m. Priešingai, Tailando STV importo į JAV apimtis išaugo nuo 1,2 milijonų vienetų 1996 m. iki 4,7 milijonų vienetų 2000 m. Todėl daroma išvada, kad vidaus vartojimas, kuris per tiriamąjį laikotarpį sumažėjo, yra pajėgus apimti tik nedidelę dalį visos Tailando STV gamybos. (201) Be to, vadovaujantis Komisijos tarnybų turimais duomenimis, Tailande yra dideli KSK gamybos pajėgumai, kurie išaugo nuo maždaug 6,6 milijonų 1997 m. iki maždaug 7,7 milijonų 2000 m. (202) Iš pirmiau išdėstytos informacijos galima daryti išvadą, jog panaikinus antidempingo priemones, galėtų padidėti STV, kurių kilmės šalis yra Tailandas, importo apimtis. (ii) Tikėtinos eksporto kainos (203) Tailando eksporto į Jungtines Amerikos Valstijas ir Japoniją TL metu kainų svertinis vidurkis, neišskiriant ekrano dydžio, paverstas į paskaičiuotą CIF Bendrijos siena kainą, buvo mažesnis už Bendrijos pramonės kainas ir visais atžvilgiais buvo panašus į produktų, kurių kilmės šalis Malaizija, kainas, dėl ko buvo padaryta išvada, jog yra žalingo dempingo pasikartojimo tikimybė. (204) Esant tam kainų lygiui, kurį 2000 m. Tailando eksportuotojai taikė kitose pagrindinėse trečiųjų šalių rinkose, daugiausia Jungtinėse Amerikos Valstijose (4,7 milijono aparatų) ir Japonijoje (1,4 milijono aparatų), negali būti atmetama galimybė, kad leidus nebegalioti antidempingo priemonėms, didelė dalis Tailando STV galėtų būti eksportuojama į Bendriją dempingo kainomis, kas būtų žalos Bendrijos pramonei priežastimi. (205) Todėl daroma išvada, kad panaikinus dabartines antidempingo priemones, būtų dempingo žalos pasikartojimo tikimybė, atsirandanti dėl STV, kurių kilmės šalis Tailandas, importo. 2. Išvada dėl žalos Bendrijos pramonei pasikartojimo tikimybės (206) Vadovaujantis pirmiau išdėstyta informacija, tikėtina, kad antidempingo priemonių STV, kurių kilmės šalis yra Kinija, Korėja, Malaizija ir Tailandas, panaikinimas sukeltų importo, kurio kilmės šalis yra minėtos šalys, į Bendriją apimčių padidėjimą, ir tuo būtų sumažinta Bendrijos rinkos, tenkančios Bendrijos pramonei, dalis. (207) Atsižvelgiant į išvadas dėl šio importo į Bendriją ir ten, kur įmanoma, į kitas trečiąsias šalis, kainų funkcionavimo, tikėtina, kad importo mažomis kainomis apimties padidėjimas sumažintų Bendrijos pramonės kainas. Tai savo ruožtu paskatintų Bendrijos finansinės padėties pablogėjimą. Todėl daroma išvada, kad yra žalos, kurią sukeltų importas dempingo kainomis, kurio kilmės šalis yra atitinkamos šalys, pasikartojimo tikimybė. (208) Kita vertus, atsižvelgiant į išvadas dėl STV, kurių kilmės šalis yra Singapūras, importo, neįtikėtina, kad šis importas prisidėtų prie Bendrijos pramonės padėties pabloginimo. Todėl nelaikoma, kad panaikinus priemones importui iš Singapūro, būtų žalos pasikartojimo tikimybė. I. BENDRIJOS INTERESAS (209) Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu, Komisija tyrė, ar antidempingo priemonių išlaikymas būtų apskritai naudingas Bendrijai. (210) Pažymėtina, kad nuo 1990 m. antidempingo priemonės galiojo STV, kurių kilmės šalis yra Korėja, nuo 1991 m. – kurių kilmės šalis yra Kinija ir nuo 1995 m. – kurių kilmės šalis yra Malaizija, Singapūras ir Tailandas. 1. Bendrijos pramonės interesas (a) Padėties Bendrijos pramonėje pokyčiai (211) Dabartiniame tyrime Bendrijos pramonę sudaro penki gamintojai, iš kurių vienas yra didelė tarptautinė įmonė, veikianti inter alia pasaulinėje STV rinkoje, viena yra vidutinio dydžio įmonė, turinti dvi gamybos vietas Bendrijoje, o likusios trys yra mažos įmonės, kurių gamybos vietos yra Italijoje ir Ispanijoje. (212) Tyrimas parodė, kad tinkamos antidempingo priemonės Bendrijos pramonei buvo naudingos. Paskutiniaisiais metais žymiu mastu bandyta pramonę restruktūrizuoti ir racionalizuojant pagerinti jos našumą. Nuo pradinių antidempingo priemonių priėmimo 1990 m. tam tikri Bendrijos gamintojai uždarė savo gamybinius pajėgumus; kiti žymiu mastu juos restruktūrizavo, sukoncentruodami pagrindinės gamybos padalinius, o treti dalį savo gamybinių pajėgumų perkėlė į kitas trečiąsias šalis. O visų pirma, įvedus antidempingo priemones 1995 m., didžiausias Bendrijos gamintojas dalį savo gamybinių pajėgumų perkėlė į Lenkiją. (b) Priemonių pratęsimo poveikis (213) Nors per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo, tam tikri ekonominiai rodikliai rodė smukimo tendencijas. Bendrijos pramonės gamybos, pardavimų ir rinkos dalies sumažėjimas 1995 m. – 1997 m. laikotarpiu iš esmės paaiškinamas tuo, kad didžiausias Bendrijos STV gamintojas uždarė keletą gamybinių pajėgumų Europos Sąjungoje. Laikotarpiu nuo 1997 m. iki TL Bendrijos pramonė vėl pasiekė ankstesnį gamybos ir pardavimų lygį, tačiau jos užimama Bendrijos rinkos dalis sumažėjo, kadangi vartojimo padidėjimas per tą laikotarpį buvo tik importuotų STV naudai. (214) Kalbant apie pelningumą, Bendrijos pramonės pajamos iš pardavimų žymiai pagerėjo: nuo -2,7 % 1995 m. iki 5,3 % 1998 m., tačiau šis rodiklis pablogėjo iki 0,8 % 1999 m. ir TL metu pasiekė 1,3 %. Ryškus pelningumo pablogėjimas 1999 m. gali būti priskirtas Bendrijos pramonės kainų sumažėjimui, kada buvo patiriamas mažų importo kainų spaudimas kartu su išlaidų padidėjimu. Nežymus Bendrijos pramonės pelningumo pagerėjimas TL metu buvo dėl nedidelio jos pardavimo kainų padidėjimo. (215) Taigi nepaisant bendro Bendrijos pramonės pagerėjimo per nagrinėjamą laikotarpį, jos padėtis vis dar atrodo sunki, ypač pelningumo prasme. Šiame kontekste bet kokie svarstomo produkto komercinės aplinkos pokyčiai gali turėti reikšmingą neigiamą poveikį padėčiai STV pramonėje. (216) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją, laikoma, kad priemonių taikymo pratęsimas leistų Bendrijos pramonei išlaikyti užimamą Bendrijos rinkos dalį ir atkurti pramonės pelningumą. Dėl to priemonių pratęsimas būtų Bendrijos pramonės interesas. (c) Priemonių pasibaigimo poveikis (217) Jeigu būtų leista baigti taikyti antidempingo priemones, galima tikėtis, kad importo iš atitinkamų šalių apimtis padidėtų, ir taip būtų suardyta Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis. Be to, tikėtina, kad tokio importo kainos darytų spaudimą Bendrijos pramonės kainoms, kas sukeltų pramonės pelningumo pablogėjimą. 2. Importuotojų (prekybininkų) interesas (218) Pradedant tyrimą, anketos buvo išsiųstos 33 importuotojams (prekybininkams). Jokių atsakymų dėl peržiūros tyrimų, susijusių su veikiančiomis priemonėmis importui, kurio kilmės šalis yra Kinija, Korėja, Malaizija, Singapūras ir Tailandas, nebuvo gauta. Vis dėlto tyrimo metu atsakymai dėl importo iš Turkijos, kuris sudarė apie 9 % importo į Bendriją TL metu ir kurio kilmės šalis buvo atitinkamos šalys ir kitos trečiosios šalys, buvo gauti iš trijų importuotojų (prekybininkų). (219) Šių importuotojų pateikti įrodymai daugiausia buvo susiję su galimybėmis Bendrijoje įsigyti mažo ekrano STV, turinčius nedidelį kiekį savybių. Buvo argumentuojama, kad didžioji dalis Bendrijos gamybos yra firminiai STV, turintys daug savybių, dėl ko jie yra verti aukštų kainų, tuo tarpu ne firminiai STV, turintys nedaug savybių, daugiausia importuojami iš trečiųjų šalių. Tokiu būdu, buvo argumentuojama, kad priemonių pratęsimas apribotų importuotojų ir vartotojų galimybes naudotis nefirminiais STV. (220) Tyrimas atskleidė, kad nors didžioji Bendrijos gamybos dalis yra firminiai STV, turintys daug savybių, tačiau buvo nustatyta, jog Bendrijos pramonė ir kiti Bendrijos gamintojai gamina tam tikrą dalį ne firminių STV. Be to, didelei STV importo į Bendriją daliai, įskaitant nefirminius STV, netaikomos antidempingo priemonės ir tokiu būdu priemonių pratęsimas importui STV, kurių kilmės šalis yra atitinkamos šalys, smarkiai neapribotų galimybės įsigyti nedaug savybių turinčius STV. Galų gale didelė kainų konkurencija vyksta ir tarp pačių Bendrijos gamintojų. (221) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją, negali būti įrodinėjama, kad esančių antidempingo priemonių pratęsimas smarkiai apribotų Bendrijos importuotojų (prekybininkų) galimybes įsigyti tam tikras STV rūšis. 3. Vartotojo interesas (222) Pradėdamos tyrimą Komisijos tarnybos pranešė Europos vartotojų organizacijai (BEUC) apie tyrimo inicijavimą ir pakvietė ją pateikti atsiliepimus apie tikėtinus galiojančių antidempingo priemonių pratęsimo ar panaikinimo padarinius. Nei iš BEUC, nei iš jokių kitų vartotojų organizacijų nebuvo gauta jokio atsakymo. Tokiu būdu, dabartinio tyrimo metu vartotojų intereso tyrimas buvo atliekamas vadovaujantis turimais faktais. (223) Per ankstesniuosius tyrimus dėl STV buvo nustatyta, kad antidempingo priemonių buvimo poveikis vartotojams buvo nedidelis su sąlyga, kad esančios antidempingo priemonės neapriboja vartotojams prieinamų produktų asortimento, nesumažina Bendrijos rinkoje veikiančių subjektų skaičiaus ir didelio jų siūlomų produktų asortimento. Be to, buvo nustatyta, kad didelis subjektų skaičius užtikrino ir aukštą kainų konkurencijos tarp prekių ženklų lygį. (224) Dabartinis tyrimas neatskleidė jokių naujų faktų ar argumentų, kurie pirmiau minėtas išvadas paverstų nepagrįstomis. Iš tikrųjų, daug subjektų STV rinkoje ir toliau išlieka aktyvūs ir dėl to vartotojams prieinamų produktų asortimentas yra labai didelis. Be to, tarp prekių ženklų vyksta didelė kainų konkurencija. Ši kainų konkurencija yra akivaizdi kainų mažėjimo procese, kurį patyrė paprasčiausi STV modeliai (14 colių įstrižainės ilgio STV), kur konkurencija yra aštresnė. (225) Todėl daroma išvada, kad esančių antidempingo priemonių pratęsimas neprieštarautų vartotojų interesams. 4. Išvados dėl Bendrijos intereso (226) Vadovaujantis pirmiau išdėstyta informacija, daroma išvada, kad nėra įtikinamų argumentų pagrįsti, kad antidempingo priemonių pratęsimas kenkia Bendrijos interesui. J. NUTARIMAS DĖL SINGAPŪRO (227) Atsižvelgiant į 192–196 konstatuojamųjų dalių išvadas, reiktų leisti baigti taikyti veikiančias antidempingo priemones dėl importo, kurio kilmės šalis yra Singapūras. K. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (228) Atsižvelgiant į pirmiau apibūdintas išvadas ir siekiant tinkamai atspindėti konkrečius eksportuotojų kainų dinamikos pokyčius, laikoma, kad yra tikslinga išlaikyti tą patį antidempingo muitų tarifų lygį Kinijai ir Tailandui bei pakeisti taikomų antidempingo muitų tarifų lygį Korėjai ir Malaizijai. (229) Siekiant nustatyti lygį, kuris eliminuotų žalą, laikoma, kad yra tikslinga jį grįsti suma, pakankama nustatytai žalai pašalinti. Reglamente (EB) Nr. 710/95 muito tarifas buvo pagrįstas kainų numušimu, atsižvelgiant į tą faktą, kad atsiranda kiti, nei importas dempingo kainomis veiksniai, prisidedantys prie žalos Bendrijos pramonei ir antra, kad pasauliniu mastu ši pramonės šaka daug metų dirbo visai nepelningai arba gaudavo ypatingai mažus pelnus. (230) Bendrijos pramonė įrodinėjo, kad nustatyto kainų numušimo pašalinimas nebuvo pakankamas, kad padėtis Bendrijos pramonėje būtų visiškai atkurta ir kad būtų sudarytos galimybės jai pateikti į rinką naujus produktus. Buvo reikalauta, kad paskaičiuojant žalos pašalinimo lygį, kartu su pelno procentu, naudotu Reglamente (EB) Nr. 2584/98, būtų naudojamas ne mažesnis kaip 10 % dydžio pelnas. (231) Reiktų pastebėti, kad pelnas, naudojamas paskaičiuojant žalos pašalinimo lygį, turėtų būti tas, kurį Bendrijos pramonė nesant dempingo iš tikrųjų galėtų pasiekti. Todėl su Bendrijos institucijų praktika yra nesuderinama naudoti tą pelno procentą, kurio, jei nebūtų dempingo, Bendrijos pramonė negalėtų pasiekti. Šis tyrimas turėtų būti grindžiamas duomenimis, susijusiais su atitinkamu tyrimo laikotarpiu ir tuo būdu galėtų skirtis nuo ankstesniame procese naudotų duomenų apie tą patį produktą, tačiau susijusių su kitu tyrimo laikotarpiu, pavyzdžiui, kaip Reglamento (EB) Nr. 2584/98 atveju. (232) Komisijos turimi ir su TL susiję duomenys parodė, kad yra daug veiksnių, paskatinusių padaryti išvadą, kad dabartinių tyrimų kontekste buvo tikslinga pagrįsti žalos eliminavimą kainų numušimo lygiu. Pirma, kaip teigiama 137 konstatuojamoje dalyje, STV yra brandus produktas, kurio kainos nuolat numušinėjamos, ir tokiu būdu nulemiamas santykinai nedideli pelningumo lygiai. Antra, kaip teigiama 161 konstatuojamoje dalyje, per TL importas iš kitų trečiųjų šalių, kurioms buvo priskirtinas dempingas, žymiai padidėjo, o importas vyko kainomis, kurių lygis irgi galėjo prisidėti prie žemo Bendrijos pramonės pelningumo lygio. Galų gale kitų pasaulinių STV gamintojų pelningumo lygiai atitinka Bendrijos pramonės pelningumo lygio rodiklius. (233) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą informaciją, laikoma, kad yra tikslinga toliau pagrįsti žalos pašalinimo lygį suma, kuri būtų pakankama eliminuoti kainų numušinėjimą. Įmonės "Thomson Television Thailand" atveju, atsižvelgiant į tai, kad šios įmonės STV, kurių kilmės šalis yra Tailandas, TL metu eksporto į Bendriją nebuvo, laikoma, kad yra tikslinga išlaikyti antidempingo muito tarifą, įvestą Reglamentu (EB) Nr. 710/95. Muito tarifo dydis, pagrįstas dempingo skirtumu arba kainų numušimo skirtumu, kai pastarasis nustatytas mažesnis, negu dempingo skirtumas, būtų toks: Kinija Vestel Elektronik Sanayi ve Ticaret AS | 24,5 % (Turkijoje surinkti STV) | Visi kiti eksportuotojai | 44,6 % | Korėja Beko Elektronik AS | 12,3 % (Turkijoje surinkti STV) | Thomson Television (Thailand) Co. Ltd. | 0 % (Tailande surinkti STV) | Visi kiti eksportuotojai | 15,0 % | Malaizija Beko Elektronik AS | 18,2 % (Turkijoje surinkti STV) | Thomson Television (Thailand) Co. Ltd. | 0 % (Tailande surinkti STV) | Visi kiti eksportuotojai | 25,1 % | Tailandas Thomson Television (Thailand) Co. Ltd. | 3 % | Visi kiti eksportuotojai | 29,8 % | (234) Šiame reglamente apibrėžti antidempingo muito tarifų dydžiai kiekvienai įmonei atskirai buvo nustatyti vadovaujantis dabartinio tyrimo išvadomis. Todėl jie atspindi tą padėtį, kuri tų įmonių atžvilgiu buvo nustatyta tyrimo metu. Tokiu būdu šie muito tarifų dydžiai (o ne visai šaliai eilutėje "visos kitos įmonės" taikomi muito tarifai) yra išskirtinai taikomi produktų, kurių kilmė yra atitinkama šalis, kurie pagaminti įmonėse ir tokiu būdu yra ypatingų teisinių subjektų paminėti, importui. Importuojami produktai, pagaminti bet kurioje kitoje konkrečiai šio reglamento galiojančioje dalyje nepaminėtoje įmonėje, turinčioje savo pavadinimą ir adresą, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtaisiais, negali gauti naudos iš tų muito normų ir jiems taikomos muito normos yra tos, kurios taikomos "visoms kitoms įmonėms". (235) Visi reikalavimai taikyti šias individualias įmonių antidempingo muito normas (pvz., po subjekto pavadinimo pasikeitimo ar po naujų gamybos ar pardavimo subjektų įsteigimo) turėtų būti nedelsiant nukreipiami Komisijai [15] kartu su atitinkama informacija, o visų pirma, informacija apie įmonės veiklos pakeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimais ir kuri būtų siejama pvz., su to pavadinimo pakeitimu ar tuo gamybos ar pardavimų subjektų pakeitimu. Prireikus Komisija, pasitarusi su patariamuoju Komitetu, iš dalies pakeis reglamentą atitinkamai atnaujindama įmonių, gaunančių naudos iš individualiai taikomų muito normų, sąrašą. L. ĮSIPAREIGOJIMAI (236) Septynios Kinijos įmonės kartu su Kinijos prekybos rūmais įrengimų ir elektronikos produktų importui ir eksportui (CCCME) pasiūlė jungtinį įsipareigojimą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje. Pasiūlymą dėl įsipareigojimo parėmė Kinijos institucijos. Žalos dėl dempingo poveikio pašalinimas yra pasiekiamas dviem priemonėmis: pirma, įsipareigojimu dėl kainos, apimančiu importą iki sutartos apimties ribos, ir antra, ad valorem muitas, taikomas importui, jei ta riba yra viršijama. CCCME Komisijai teiks nuolatinę bei išsamią informaciją apie įmonių, prisiėmusių jungtinį įsipareigojimą, eksportą į Bendriją, kas reikštų, jog toks įsipareigojimas gali būti veiksmingai Komisijos valdomas. Be to, Kinijos institucijų suteikta pagalba yra tokia, kad apgavystės dėl įsipareigojimo rizika yra sumažinama iki minimumo. (237) Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, pasiūlytas jungtinis įsipareigojimas dėlto laikomas priimtinu, o atitinkamoms įmonėms bei CCCME buvo pranešta apie pagrindinius faktus, svarstymus ir įsipareigojimus, kuriais pritarimas buvo grindžiamas (238) Kad Komisija ir toliau turėtų galimybes veiksmingai stebėti, ar įmonės laikosi savo jungtinio įsipareigojimo, tada, kai susijusiai muitinei yra pateikiamas prašymas dėl išleidimo į laisvą apyvartą, nuo antidempingo muito atleidžiama su sąlyga, jei pateikiama sąskaita-faktūra, kurioje yra I priede išvardyti rekvizitai bei Kinijos prekybos rūmų mechanizmų ir elektronikos produktų importui ir eksportui (CCCME) išduotas sertifikatas, kuriame yra II priede pateikti rekvizitai. Šis informavimo lygis yra reikalingas ir tam, kad muitinėms būtų suteikta galimybė tam tikru tikslumu įsitikinti, kad siunčiamos siuntos atitinka prekybinius dokumentus. Kai tokia sąskaita-faktūra nėra pateikiama arba kai ji nesutampa su muitinei pateiktu produktu, tokiu atveju atitinkama antidempingo muito norma bus mokama. (239) Reiktų pastebėti, kad įsipareigojimo nesilaikymas ar jo atsisakymas, arba įtarimas, kad kuri nors atitinkama įmonė ar CCCME tą įsipareigojimą pažeidė, yra laikomas visų pasirašiusiųjų įsipareigojimo pažeidimu ir antidempingo muitas gali būti įvedamas vadovaujantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalimi ir 10 straipsniu. M. KITOS NUOSTATOS (240) Siekiant užtikrinti, kad muitai būtų veiksmingai surenkami ir atsižvelgiant į tyrimo išvadas, kad daugeliu atveju STV kilmės šalis yra ta pati, kaip ir katodinių spindulių kineskopo kilmės šalis, importuotojų turėtų būti prašoma deklaruoti katodinių spindulių kineskopo kilmės šalį. Jei pastarųjų kilmės šalis yra Malaizija, Tailandas, Kinijos Liaudies Respublika arba Korėjos Respublika, o STV kilmės šalis yra kitokia negu katodinių spindulių kineskopo, importuotojas prašomas pateikti galutinio gamintojo išduotą atskirą deklaraciją dėl kilmės šalies. (241) Importuotojams pranešama apie nebendradarbiavimo ar teisingos informacijos nepateikimo pasekmes tada, kai muitinės nustatinėja STV kilmės šalį, t. y. tinkamiausių turimų faktų naudojimas su pasekme, kad rezultatas gali būti mažiau palankus, negu tuo atveju, jei jie bendradarbiautų. Importuotojams pranešama tuo atveju, jei pateikta informacija yra nepriimama, o jiems suteikiama galimybė pateikti tolesnius paaiškinimus, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Šiuo reglamentu įvedamas galutinis antidempingo muitas importuojamiems spalvoto vaizdo televizijos signalų imtuvams (STV), kurių ekrano įstrižainės ilgis yra didesnis kaip 15,5 cm, su radijo imtuvais ir (arba) laikrodžiu ar be jų, išskyrus imtuvus, turinčius modemą ir kompiuterinę operacinę sistemą, ir kurie klasifikuojami pagal KN kodus ex85281252 (TARIC kodas – 85281252*11), ex85281254, ex85281256, ex85281258, ex85281262 (TARIC kodas – 85281254*10, 85281256*10, 85281258*10, 85281262*11 ir 85281262*92) ir ex85281266 (TARIC kodas – 85281266*10) bei kurių kilmės šalis yra Malaizija, Tailandas, Kinijos Liaudies Respublika ir Korėjos Respublika. 2. Muito, taikomo grynajai, franko Bendrijos pasienyje kainai, iki muito, norma yra tokia: Šalis | Muitas (%) | Papildomas TARIC kodas | Malaizija | 25,1 | 8900 | Tailandas | 29,8 | 8900 | Kinijos Liaudies Respublika | 44,6 | 8900 | Korėjos Respublika | 15,0 | 8900 | išskyrus importuojamus produktus, pagamintus šiose įmonėse, kurioms taikomos tokios muito normos: | Muitas (%) | Papildomas TARIC kodas | a)STV, kurių kilmės šalis yra Malaizija ir kurie yra pagaminti šiose įmonėse: Thomson Television (Thailand) Co. Ltd, Pathumthani, Tailandas | 0 | 8815 | Beko Elektronik AS, Beylikduzu Mevkii, 34901 B. Cekmece, Stambulas, Turkija ir gimininga eksporto pardavimų įmonė Ram Dis Ticaret, Buyukdere Caddesi 101, Mecidiyekoy, Stambulas, Turkija | 18,2 | A281 | b)STV, kurių kilmės šalis yra Korėjos Respublika ir kurie yra pagaminti šiose įmonėse: