10)

III antraštinė dalis papildoma šiais skyriais: „III SKYRIUS Koralų rinkimo kontrolė 22a straipsnis Leidimai rinkti raudonuosius koralus 1. Laivai ar žvejai, kuriems leidžiama Viduržemio jūroje rinkti raudonuosius koralus, turi turėti galiojantį leidimą juos rinkti, kuriame nurodomos techninės koralų rinkimo sąlygos. 2. Jei 1 dalyje nurodyto leidimo neturima, rinkti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, perkelti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti raudonuosius koralus draudžiama. 3. Valstybės narės nuolat atnaujina 1 dalyje nurodytų leidimų rinkti raudonuosius koralus registrą ir kasmet ne vėliau kaip kovo 31 d. Komisijai nusiunčia laivų, kuriems išduoti 1 dalyje nurodyti leidimai, sąrašą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Tame sąraše pateikiama ši informacija apie kiekvieną laivą: a) laivo pavadinimas; b) laivo registro numeris (susitariančiosios šalies suteiktas numeris); c) BVJŽK registracijos numeris (šalies ISO triraidis kodas + 9 skaitmenys, pvz., xxx000000001); d) registracijos uostas (visas uosto pavadinimas); e) ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); f) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); g) ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima); h) tarptautinis radijo šaukinys (jei yra); i) LSS arba kita laivo geolokacijos įranga (nurodyti – taip / ne); j) laivo tipas, bendrasis ilgis (LOA), bendroji talpa (GT) ir (arba) bendroji registrinė talpa (GRT), variklio galia (kW); k) saugos ir saugumo įranga, skirta stebėtojui (-ams) laive priimti (nurodyti – taip / ne); l) laikotarpis, kuriuo leidžiama rinkti raudonuosius koralus; m) rajonas (-ai), kuriame (-iuose) leidžiama rinkti raudonuosius koralus: BVJŽK geografiniai parajoniai ir BVJŽK statistinio tinklo gardelės; n) dalyvavimas nacionalinių ir tarptautinių mokslo įstaigų vadovaujamose mokslinių tyrimų programose (nurodyti – taip / ne; pateikti trumpą aprašą). 4. Kol mokslinėse rekomendacijose nenurodoma, kad raudonųjų koralų populiacijų būklė yra palanki, valstybės narės neišduoda didesnio skaičiaus leidimų rinkti raudonuosius koralus. 22b straipsnis Surinktų raudonųjų koralų kiekio registravimas 1. Leidimus rinkti raudonuosius koralus turintys žvejai arba tokį leidimą turinčių laivų kapitonai po rinkimo operacijų arba, jei reisai vykdomi kasdien, vėliausiai tuomet, kai surinkti raudonieji koralai iškraunami uoste, registruoja surinktų raudonųjų koralų gyvąjį svorį ir, jei įmanoma, nurodo kolonijų skaičių. 2. Leidimus rinkti raudonuosius koralus turinčiuose žvejybos laivuose laikomas žvejybos žurnalas, kuriame registruojamas kasdien surenkamų raudonųjų koralų kiekis (nepriklausomai nuo jų gyvojo svorio) ir pateikiami rinkimo veiklos pagal rajoną ir gylį duomenys, įskaitant, kai įmanoma, rinkimo dienų ir panėrimų skaičių. Ta informacija per Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnio 6 dalyje nustatytą laikotarpį pateikiama kompetentingoms nacionalinėms institucijoms. 22c straipsnis Išankstinis pranešimas apie raudonuosius koralus Iki numatomo atvykimo į uostą likus dviem keturioms valandoms, žvejybos laivų kapitonai arba jų atstovai atitinkamoms institucijoms pateikia šią informaciją: a) numatomą atvykimo laiką; b) žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą; c) apskaičiuotą laive laikomų raudonųjų koralų kiekį, išreikštą gyvuoju svoriu, ir, jei įmanoma, tų koralų kolonijų skaičių; d) informaciją apie geografinį rajoną, kuriame raudonieji koralai buvo surinkti. 22d straipsnis Raudoniesiems koralams iškrauti paskirti uostai Leidimus turintys žvejai ar žvejybos laivai surinktus raudonuosius koralus iškrauna tik paskirtuosiuose uostuose. Tuo tikslu kiekviena valstybė narė paskiria uostus, kuriuose leidžiama iškrauti raudonuosius koralus, ir kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 d. tų uostų sąrašą pateikia BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai, išskyrus atvejus, kai paskirtieji uostai, apie kuriuos jau pranešta, nesikeičia. 22e straipsnis Iškraunamų raudonųjų koralų kontrolė Kiekviena valstybė narė nustato rizikos analize grindžiamą kontrolės programą, skirtą visų pirma patikrinti iškraunamus raudonuosius koralus ir patvirtinti laivo žurnale pateiktus duomenis. 22f straipsnis Raudonųjų koralų perkrovimas Raudonųjų koralų perkrovimo jūroje operacijos yra draudžiamos. 22g straipsnis Mokslinė informacija apie raudonuosius koralus Valstybės narės, kurių žvejybos laivynai vykdo tikslinę raudonųjų koralų rinkimo veiklą, užtikrina, kad būtų deramai įdiegtas tinkamos mokslinės šių koralų rinkimo ir surinkto kiekio stebėsenos mechanizmas, kuris sudarytų sąlygas BVJŽK MPK teikti aprašomąją informaciją ir rekomendacijas bent dėl: a) naudojamų žvejybos pastangų (pvz., panėrimų rinkimo tikslais skaičiaus per savaitę) ir bendro vietos, nacionaliniu ar viršvalstybiniu lygmeniu surenkamo kiekvienų išteklių kiekio; b) išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, kad, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką, būtų toliau tobulinamas regioninis valdymo planas; c) BVJŽK susitariančiųjų šalių siūlomų alternatyvių valdymo scenarijų biologinio ir socialinio bei ekonominio poveikio, įskaitant koralų rinkimo pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones; d) galimo draudimo rinkti koralus tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad raudonųjų koralų rinkimo veikla išliktų tausi. IV SKYRIUS Su tam tikrais BVJŽK geografiniais parajoniais susijusios kontrolės priemonės I skirsnis Raudonpelekių pagelų žvejybos Alboros jūroje kontrolė 22h straipsnis Per dieną sužvejojamo raudonpelekių pagelų laimikio ir priegaudos ataskaitų teikimas Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsniui, valstybės narės nustato mechanizmą, siekdamos užtikrinti, kad būtų teikiamos viso per dieną komerciniais tikslais Alboros jūroje (I priede nustatytuose BVJŽK 1, 2 ir 3 geografiniuose parajoniuose) sužvejoto raudonpelekių pagelų laimikio ir priegaudos (nepriklausomai nuo gyvojo svorio) ataskaitos. Be to, valstybės narės deda pastangas registruoti arba įvertinti vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotą tos rūšies žuvų laimikį. 22i straipsnis Žvejybos leidimai ir žvejybos veikla 1. Valstybės narės įsteigia žvejybos laivų, kuriems leidžiama laikyti arba iškrauti tokį Alboros jūroje per vieną potvynio ir atoslūgio ciklą sužvejotų raudonpelekių pagelų kiekį, kuris po rūšiavimo sudaro daugiau kaip 20 % laimikio gyvojo svorio, registrą. Tas registras turi būti nuolat tvarkomas ir atnaujinamas. 2. Tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą vykdantiems žvejybos laivams leidžiama vykdyti žvejybos veiklą tik jei ta žvejybos veikla yra nurodyta galiojančiame kompetentingų institucijų išduotame žvejybos leidime, kuriame nurodytos techninės tokios veiklos sąlygos. Leidime turi būti pateikti VIII priede nustatyti duomenys. 3. Valstybės narės: a) kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. pateikia Komisijai žvejybos veiklą vykdančių laivų, kuriems išduotas leidimas žvejoti einamaisiais metais arba vėlesniais metais, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip vasario mėn. pabaigoje Komisija pateikia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. Sąraše turi būti pateikti VIII priede nustatyti duomenys; b) kasmet ne vėliau kaip lapkričio mėn. pabaigoje (šis reikalavimas taikomas pradedant 2018 m. lapkričio 30 d. ir ne vėliau kaip nuo 2020 m. lapkričio 30 d.) pateikia Komisijai ir BVJŽK sekretoriatui 1 dalyje nurodytų laivų žvejybos veiklos suvestinę ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikia šią minimalią informaciją: i) žvejybos dienų skaičių, ii) išteklių žvejybos rajoną ir iii) raudonpelekių pagelų laimikį. 4. Visuose laivuose, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 12 m ir kurie turi leidimą vykdyti tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą, turi būti įrengta LSS arba bet kokia kita geolokacijos sistema, kad kontrolės institucijos galėtų sekti jų veiklą. 22j straipsnis Mokslinė stebėsena Valstybės narės, kurių žvejybos laivynai vykdo tikslinę raudonpelekių pagelų žvejybą, užtikrina, kad būtų deramai įdiegtas tinkamos šios žvejybos ir laimikio stebėsenos mechanizmas, kuris sudarytų sąlygas MPK teikti aprašomąją informaciją ir rekomendacijas bent dėl: a) žvejybos įrankių savybių, inter alia, didžiausio ūdų ir statomųjų tinklų ilgio bei kabliukų skaičiaus, tipo ir dydžio; b) naudojamų žvejybos pastangų (pvz., žvejybos dienų skaičių per savaitę) ir bendro verslinės žvejybos laivynų sužvejoto laimikio; be to, turėtų būti pateikiamas vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoto laimikio įvertis; c) išteklių išsaugojimo lygio ir valdymo atskaitos taškų, naudojamų nustatant daugiamečius tausios žvejybos valdymo planus, siekiant tikslo užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį ir mažą išteklių sunykimo riziką; d) alternatyvių valdymo scenarijų socialinio ir ekonominio poveikio, įskaitant BVJŽK ir (arba) susitariančiųjų šalių nustatytas žvejybos pastangų ir rezultatų kontrolės priemones ir (arba) technines priemones; e) galimo draudimo žvejoti tam tikrame rajone / tam tikru laikotarpiu, kad žvejybos veikla išliktų tausi; f) galimo mėgėjų žvejybos poveikio raudonpelekių pagelų išteklių būklei. II skirsnis Sicilijos sąsiauris 22k straipsnis Leidimai Sicilijos sąsiauryje dugniniais tralais žvejoti priedugnio išteklius 1. Tikslinę priedugnio išteklių žvejybą dugniniais tralais Sicilijos sąsiauryje (I priede nustatytuose BVJŽK 12, 13, 14, 15 ir 16 geografiniuose parajoniuose) vykdantiems laivams leidžiama vykdyti tik konkrečią žvejybos veiklą, nurodytą galiojančiame kompetentingų institucijų išduotame žvejybos leidime, kuriame nurodytos techninės tokios veiklos sąlygos. 2. 1 dalyje nurodytame žvejybos leidime, be Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 (*3) I priede nustatytų duomenų, pateikiami šie duomenys: a) BVJŽK registracijos numeris; b) ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); c) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); d) ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima). 3. Kasmet ne vėliau kaip spalio 31 d. valstybės narės nusiunčia Komisijai laivų, kuriems jos išdavė 1 dalyje nurodytą leidimą, sąrašą. Komisija kasmet perduoda tą sąrašą jos paskirtai įstaigai ir BVJŽK sekretoriatui ne vėliau kaip lapkričio 30 d. 4. Valstybės narės kasmet ne vėliau kaip rugpjūčio 31 d. pateikia Komisijai ir BVJŽK sekretoriatui 1 dalyje nurodytų laivų žvejybos veiklos suvestinę ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikia bent šią minimalią informaciją: i) žvejybos dienų skaičių, ii) duomenis apie žvejybos rajoną ir iii) europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių laimikius. 22l straipsnis Paskirtieji uostai 1. Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnio 5 dalimi, paskiria iškrovimo uostus, kuriose gali būti iškraunamos Sicilijos sąsiauryje sužvejotos europinės jūrinės lydekos ir giliavandenės rožinės krevetės. Valstybės narės ne vėliau kaip 2018 m. lapkričio 30 d. BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai perduoda paskirtųjų iškrovimo uostų sąrašą. Apie visus vėlesnius to sąrašo pakeitimus nedelsiant pranešama BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai. 2. Draudžiama iš žvejybos laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį Sicilijos sąsiauryje sužvejotų europinių jūrinių lydekų ir giliavandenių rožinių krevečių kiekį kitose vietose nei valstybių narių paskirtieji iškrovimo uostai. 22m straipsnis Sicilijos sąsiauryje įgyvendinama tarptautinė jungtinio inspektavimo ir priežiūros programa 1. Valstybės narės pagal tarptautinę jungtinio inspektavimo ir priežiūros programą (toliau – programa), įgyvendinamą nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose I priede nustatytuose BVJŽK 12, 13, 14, 15 ir 16 geografinių parajonių vandenyse (toliau – inspektavimo ir priežiūros rajonas), gali vykdyti inspektavimo ir priežiūros veiklą. 2. Valstybės narės gali paskirti inspektorius ir inspektavimo priemones ir vykdyti inspektavimo veiklą pagal programą. Komisija arba jos paskirta įstaiga taip pat gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti programoje. 3. Komisija arba jos paskirta įstaiga koordinuoja Sąjungos vykdomą priežiūros ir inspektavimo veiklą ir kasmet, koordinuodama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali parengti jungtinės veiklos planą, kad Sąjunga galėtų vykdyti įsipareigojimus pagal programą. Valstybės narės patvirtina reikiamas priemones, kad būtų lengviau tuos planus įgyvendinti, visų pirma priemones, susijusias su reikalingais žmogiškaisiais ir materialiniais ištekliais ir tų išteklių skyrimo laikotarpiais ir geografiniais rajonais. 4. Kiekviena valstybė narė kasmet ne vėliau kaip spalio 31 d. Komisijai ar jos paskirtai įstaigai pateikia inspektorių, turinčių leidimą 1 dalyje nurodytame rajone vykdyti inspektavimo ir priežiūros veiklą, vardų ir pavardžių sąrašą, taip pat inspektavimo ir priežiūros laivų ir orlaivių, kuriuos jos ketina skirti programai vykdyti ateinančiais metais, pavadinimus. Komisija ar jos paskirta įstaiga tą informaciją nusiunčia BVJŽK sekretoriatui kasmet ne vėliau kaip gruodžio 1 d. arba kuo greičiau, kol inspektavimo veikla dar nėra prasidėjusi. 5. Programai vykdyti paskirti inspektoriai turi su savimi turėti kompetentingų institucijų išduotą BVJŽK inspektoriaus kortelę, atitinkančią IV priede nustatytą formą. 6. Pagal programą įlaipinimo ir inspektavimo užduotis atliekantys laivai plaukioja su specialia vėliava arba gairele, kaip apibūdinta V priede. 7. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kiekviena inspektavimo platforma, turinti teisę su jos vėliava vykdyti veiklą 1 dalyje nurodytame rajone, palaikytų saugų (jei įmanoma, kasdienį) ryšį su kiekviena kita veiklą tame rajone vykdančia inspektavimo platforma ir taip keistųsi veiklai koordinuoti būtina informacija. 8. Kiekviena 1 dalyje nurodytame rajone inspektavimo arba priežiūros veiklą vykdanti valstybė narė, kai atitinkamas jos subjektas patenka į tą rajoną, kiekvienai inspektavimo platformai pateikia pagal 7 priedą parengtą stebėjimo, įlaipinimo ir inspektavimo veiksmų, kuriuos ji atliko per praėjusias 10 dienų, sąrašą, kuriame, be kita ko, nurodo datas, koordinates ir visą kitą susijusią informaciją. 22n straipsnis Inspektavimo tvarka 1. Programai vykdyti paskirti inspektoriai: a) prieš įlipdami į žvejybos laivą, jam praneša inspektavimo laivo pavadinimą; b) inspektavimo laive ir įlaipinimo laive iškelia gairelę, kaip apibūdinta V priede; c) užtikrina, kad kiekvieną inspektavimo komandą sudarytų ne daugiau kaip trys inspektoriai. 2. Įlipę į laivą, inspektoriai žvejybos laivo kapitonui pateikia IV priede nurodytą tapatybės kortelę. Inspektavimas atliekamas viena iš BVJŽK oficialiųjų kalbų ir, jei įmanoma, žvejybos laivo kapitono mokama kalba. 3. Inspektoriai parengia inspektavimo ataskaitą naudodamiesi VI priede nustatyta forma. 4. Inspektoriai ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui, o šis turi teisę į ataskaitą įrašyti visas, jo manymu, tinkamas pastabas ir jis taip pat turi ataskaitą pasirašyti. 5. Ataskaitos kopijos pateikiamos laivo kapitonui ir inspektuojančiosios grupės institucijoms, o šios kopijas perduoda inspektuoto laivo vėliavos valstybės institucijoms ir Komisijai ir (arba) jos paskirtai įstaigai. Komisija kopiją persiunčia BVJŽK sekretoriatui. 6. Inspektuojančiosios grupės dydį ir inspektavimo trukmę, atsižvelgdamas į visas atitinkamas aplinkybes, nustato laivo inspektavimui vadovaujantis pareigūnas. 22o straipsnis Pažeidimai 1. Taikant šį straipsnį, pažeidimais laikoma ši veikla: a) Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 3 straipsnio 1 dalies a, b, c, e, f, g ir h punktuose nurodyta veikla; b) palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir c) veiklos vykdymas nenaudojant LSS. 2. Jei įlipę į žvejybos laivą ir jame atlikę inspektavimą inspektoriai nustato pažeidimą, inspektavimo laivo vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos informuoja Komisiją ar jos paskirtą įstaigą, o ji tiesiogiai ir per BVJŽK sekretoriatą apie tai praneša inspektuoto žvejybos laivo vėliavos valstybei. Jos taip pat informuoja visus žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivus, kurie, remiantis turimais duomenimis, yra netoliese. 3. Laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad po inspektavimo, per kurį nustatytas pažeidimas, atitinkamas žvejybos laivas nutrauktų visą žvejybos veiklą. Vėliavos valstybė narė pareikalauja, kad žvejybos laivas per 72 valandas atplauktų į jos paskirtą uostą, ir tame uoste turi būtu pradėtas tyrimas. 4. Jei atliekant inspektavimą nustatomas pažeidimas, apie vėliavos valstybės narės veiksmus ir tolesnes priemones pranešama Komisijai ar jos paskirtai įstaigai. Komisija ar jos paskirta įstaiga persiunčia informaciją apie veiksmus ir tolesnes priemones, kurių imamasi, BVJŽK sekretoriatui. 5. Remdamosi 22n straipsnio 3 dalyje nurodytomis inspektorių parengtomis inspektavimo ataskaitomis ir dokumentų tikrinimo ataskaitomis, valstybių narių institucijos imasi panašių veiksmų, kokių jos imtųsi gavusios nacionalinių inspektorių ataskaitas. III skirsnis Juodoji jūra 22p straipsnis Priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią NNN paprastųjų otų žvejybai Juodojoje jūroje, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti 1. Kasmet ne vėliau kaip sausio 20 d. kiekviena valstybė narė, naudodamasi įprasta duomenų tvarkymo sistema, nusiunčia Komisijai laivų, turinčių leidimą Juodojoje jūroje (I priede nurodytame BVJŽK 29 geografiniame parajonyje) inkariniais žiauniniais tinklais žvejoti paprastuosius otus, sąrašą. Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. Komisija nusiunčia tą sąrašą BVJŽK sekretoriatui. 2. 1 dalyje nurodytame sąraše, be Įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 I priede nustatytų duomenų, pateikiami šie duomenys: a) BVJŽK registracijos numeris; b) ankstesnis pavadinimas (jei toks buvo); c) ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jei tokia buvo); d) ankstesni duomenys apie išbraukimą iš kitų registrų (jei turima); e) pagrindinės tikslinės rūšys; f) paprastiesiems otams žvejoti naudojamas (-i) pagrindinis (-iai) įrankis (-iai), laivyno segmentas ir III priedo C skyriuje pateiktos 1 užduoties statistinėje lentelėje nustatytas veiklos padalinys; g) laikotarpis, kuriuo leidžiama žvejoti žiauniniais tinklais ar bet kokiu kitu įrankiu, kuriuo gali būti sužvejoti paprastieji otai (jei toks leidimas suteiktas). 3. BVJŽK paprašius, valstybės narės pateikia informaciją apie leidimą vykdyti žvejybos veiklą tam tikru laikotarpiu turinčius žvejybos laivus. Visų pirma, valstybės narės pateikia informaciją apie atitinkamų žvejybos laivų pavadinimus, jų išorinį identifikavimo numerį ir kiekvienam iš jų skirtas žvejybos galimybes. 4. Jūroje rastus paliktus nepažymėtus paprastiesiems otams žvejoti naudojamus žiauninius tinklus surenka pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos. Tuomet tie tinklai arba konfiskuojami, kol nustatomas savininkas, arba, jei savininko nustatyti negalima, sunaikinami. 5. Kiekviena atitinkama valstybė narė, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnio 5 dalimi, paskiria iškrovimo vietas, kuriose iškraunami ir perkraunami Juodojoje jūroje sužvejoti paprastieji otai. Tokių vietų sąrašas kasmet vėliau kaip lapkričio 30 d. perduodamas BVJŽK sekretoriatui ir Komisijai. 6. Kitose nei 5 dalyje nurodytos iškrovimo vietose iš žvejybos laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį Juodojoje jūroje sužvejotų paprastųjų otų kiekį draudžiama. 22q straipsnis Nacionaliniai paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje stebėsenos, kontrolės ir priežiūros planai 1. Siekdamos įgyvendinti 22p straipsnio nuostatas, valstybės narės parengia nacionalinius stebėsenos, kontrolės ir priežiūros planus (toliau – nacionaliniai planai), kuriais užtikrina, inter alia, tinkamą ir kruopščią per mėnesį sužvejoto laimikio ir (arba) panaudotų žvejybos pastangų stebėseną ir registravimą. 2. Į nacionalinius planus įtraukiami šie elementai: a) aiškus kontrolės priemonių apibūdinimas: aprašomi konkrečiai nacionaliniams planams įgyvendinti skiriami žmogiškieji ištekliai ir techninės bei finansinės priemonės; b) aiškus inspektavimo strategijos (įskaitant inspektavimo protokolus), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas žvejybos laivams, galintiems sužvejoti paprastųjų otų ir susijusių rūšių žuvų, apibūdinimas; c) rinkų ir transporto kontrolės veiksmų planai; d) inspektavimo užduočių ir procedūrų, įskaitant atrankos strategiją, pagal kurią tikrinama, kaip pirminio pardavimo vietose sveriamas sužvejotas laimikis, ir laivų, kuriems netaikomos laivo žurnalo ir iškrovimo deklaracijų taisyklės, atrankos strategiją, apibūdinimas; e) inspektoriams, gamintojų organizacijoms ir žvejams skirtos aiškinamosios gairės dėl žvejybos veiklai, per kurią gali būti sužvejojama paprastųjų otų, taikomų taisyklių, įskaitant: i) dokumentų, be kita ko, inspektavimo ataskaitų, žvejybos žurnalų, perkrovimo, iškrovimo ir perėmimo deklaracijų, transporto dokumentų ir pardavimo pažymų, pildymo taisykles; ii) galiojančias technines priemones, įskaitant tinklinio audeklo akių ir (arba) tinklo dydžio ir mažiausio sužvejotų žuvų dydžio reikalavimus, taip pat tam tikru laikotarpiu taikomus apribojimus; iii) atrankos strategijas; iv) kryžminės patikros mechanizmus; f) nacionalinių inspektorių mokymas siekiant vykdyti II priede nurodytas užduotis. 3. Kasmet ne vėliau kaip sausio 20 d. valstybės narės Komisijai ar jos paskirtai įstaigai pateikia nacionalinius planus. Komisija arba jos paskirta įstaiga kasmet persiunčia tuos planus BVJŽK sekretoriui ne vėliau kaip sausio 31 d. 22r straipsnis Paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje mokslinė stebėsena Kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. valstybės narės MPK ir Komisijai pateikia visą papildomą informaciją, kuri yra naudinga vykdant paprastųjų otų žvejybos Juodojoje jūroje mokslinę stebėseną. (*3) 2017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9).“;"