KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 482/2012

2012 m. birželio 7 d.

kuriuo patvirtinami nereikšmingi saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimai [Tettnanger Hopfen (SGN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Saugomos geografinės nuorodos „Tettnanger Hopfen“ specifikacija iš dalies keičiama pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Pagrindinių specifikacijos duomenų bendrasis dokumentas pateikiamas šio reglamento II priede.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

(2) OL L 119, 2010 5 13, p. 5.

Paaiškinimas. Remiantis naujausiomis mokslinėmis žiniomis gali prireikti naudoti 65 °C temperatūrą. Didžiausios džiovinimo temperatūros padidinimas atitinka bendrąsias apynių tiekimo sutartyse numatytas sąlygas. Su vokiškų apynių kokybe susijusioje lentelėje nurodoma, kad žali apyniai turi būti džiovinami 60–65 °C temperatūroje. Be to, džiovinant aukštesnėje temperatūroje, efektyviau naudojama energija. Ši operacija subtiliam apynių aromatui neigiamo poveikio neturi.

Paaiškinimas. Gali būti, kad dėl naujųjų atramų sistemos teks naudoti herbicidus. To prireikia tik palyginti retais atvejais, kai smarkiai suželia piktžolės ir yra būtina, kad apyniai galėtų gauti daugiau vandens. Todėl apynių kokybė neturėtų nukentėti.

Skirtingai negu kitose auginimo vietovėse, kur viela ištempiama jau žiemą, Tetnango apynių augintojai darbus gali pradėti tik pavasarį. Taip yra dėl specifinių šioje vietovėje naudojamų atramos sistemų. Kitose auginimo vietovėse daugiausia naudojamos vienaeilės atramos sistemos, o Tetnange – šešios eilės, kurios sudaro vadinamąjį „stalčių“, ir tik po to paliekamas pravažiavimo takas.

II PRIEDAS

BENDRASIS DOKUMENTAS

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos

„TETTNANGER HOPFEN“

EB Nr. DE-PGI-0105–0528–03.11.2011

SGN ( X ) SKVN ( )

1. Pavadinimas

„Tettnanger Hopfen“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Vokietija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.8 klasė: kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Botanika. Botaniškai apynys (humulus lupulus) priklauso dilgėliečių (urticales) eilei ir kanapinių (cannabaceae) šeimai. Apyniai yra dvinamiai, t. y. ant vieno augalo būna susitelkę tik moteriškieji arba tik vyriškieji žiedynai. Sodinami tik „moteriškieji“ apyniai, iš kurių žiedų susiformuoja spurgai. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 510/2006 prašoma tik moteriškųjų apynio spurgų (natūralių apynių) ir jų produktų, šiuo atveju apynių granulių ir apynių ekstrakto apsaugos. Apynio spurgą sudaro prielapiai, pažiedės, spurgo kotelis ir apynio stiebas. Spurge sukaupiamos alui daryti tinkamos apynių „Tettnanger Hopfen“ sudedamosios dalys. Apyniai yra trumpadieniai augalai, t. y. auga dienai ilgėjant (kai diena ilga), o žydi nuo maždaug birželio 21 d., dienai trumpėjant (kai diena trumpa). Apyniai „Tettnanger Hopfen“ dėl palankių vietos veiksnių (dirvos, kritulių kiekio ir vidutinės temperatūros), skirtingai negu kitose auginimo vietovėse, išauga iki 8,30 m (atramos kitose auginimo vietovėse dažniausiai yra 7–7,50 m aukščio). Apyniai auga greitai (iki 30 cm per dieną), atramą apsiveja iš kairės į dešinę. Apyniai „Tettnanger Hopfen“ yra aromatinių apynių veislės, auginamos Tetnango vietovėje. Be pagrindinių veislių „Tettnanger“ (nuo 1973 m. vienodas pavadinimas „Tettnanger Frühhopfen“; P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, 342) ir „Hallertauer Mittelfrüher“, auginamos veislės „Hallertauer Tradition“ ir „Perle“. Veislė „Tettnanger“ auginama tik Tetnango vietovėje.

Naudojimas Apyniai „Tettnanger Hopfen“ naudojami beveik išimtinai (apie 99 %) alaus gamyboje (nedidelė dalis farmacijoje). Apyniai „Tettnanger Hopfen“ klientams tiekiami daugiausia granuliuoti ir tik nedidelė dalis kaip ekstraktas, nes ekstrakcijos metu apyniai „Tettnanger Hopfen“ gali prarasti savo vertingąsias aromatines medžiagas.

Sudedamosios dalys: vertingosios apynių sudedamosios dalys yra karčiosios medžiagos (apynių dervos), aromatinės medžiagos (eteriniai aliejai) ir rauginės medžiagos (polifenoliai). Tetnangas laikomas aromatinių apynių auginimo vietove.

Apyniai „Tettnanger Hopfen“ gerą reputaciją pasaulyje pelnė taip pat, ir ypač, dėl labai subtilių aromatinių medžiagų, kurias sudaro daugiau kaip 300 eterinių aliejų komponentų (vadinamoji apynių aromatų puokštė). Apynių „Tettnanger Hopfen“ aromatų spektras – gėlių, citrusinių, vaisių, serbentų, salsvas ir pikantiškas. Tetnango vietovėje auginamų apynių „visų aromato elementų bendras efektas“ apibūdinamas kaip „harmoningas, išliekantis visas ir švelnus“.

Be šio suskirstymo, parduodamų apynių rūšys oficialiai vertinamos pagal komponentus „labai subtilus aromatas“ (feinstes Aroma), „aromatas“ (Aroma), „kartieji apyniai“ (Bitterstoffhopfen), „apyniai su dideliu alfa karčiosios rūgšties kiekiu“ (Hochalphahopfen)“. 96 % apynių „Tettnanger Hopfen“ (veislės „Tettnanger“ ir „Hallertauer“) priskiriamos grupei „labai subtilus aromatas“, kiti 4 % („Perle“ ir „Hallertauer Tradition“) – grupei „aromatas“. Kadangi daugumos iš 300 aromatinių komponentų užuosti neįmanoma, atsakingieji alaus daryklų asmenys ir pirkėjai vis dar renkasi pagal subjektyvų aromato įspūdį (rinkdamasis pirkėjas įkiša nosį į apynius). Žinovai apynius „Tettnanger Hopfen“ laiko labai subtilaus aromato.

3.3. Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

—

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams)

—

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visas žalių apynių gaminimo procesas iki pat apynių spurgų supakavimo ir sertifikavimo vietiniame sertifikavimo centre vyksta nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė atitinka Tetnango auginimo vietovę, kuri apima:

1) Bodeno ežero apskrityje – Ėriskircho, Frydrichshafeno, Hagnau prie Bodeno ežero, Imenštado prie Bodeno ežero, Kresbrono prie Bodeno ežero, Langenargeno, Markdorfo, Mekenboireno, Noikircho, Obertoiringeno ir Tetnango savivaldybes;

2) Ravensburgo apskrityje – Achbergo, Amtcelo, Bergo, Bodnego, Griunkrauto, Ravensburgo, Algojaus Vangeno savivaldybes (buvusių Noiravensburgo ir Šomburgo savivaldybių teritorija);

3) Lindau apskrityje (Bodeno ežeras) – Bodolco, Lindau (Bodeno ežeras), Nonenhorno ir Vaserburgo (Konstanco ežeras) savivaldybes.

5. Ryšys su geografine vietove

5.1. Geografinės vietovės ypatumai

Apynių auginimas Tetnango vietovėje istoriniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas 1150 m. (P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, p. 12). 1838 m. tuometinėje Tetnango apskrityje minima keturiolika alaus daryklų (plg. Memminger „Beschreibung des Oberamts Tettnang“, 1838, p. 62), trys iš jų mieste. Po trejų metų, 1841 m., jų jau šešios (P. Heidtmann „Grünes Gold“, 1994, p. 13). Jų savininkai apynius augino patys. Planiniam apynių auginimui pradžią davė 1844 m. Tetnango apylinkės gydytojas Johanas Nepomukas fon Lencas (Johann Nepomuk von Lentz), kartu su aštuoniais miestiečiais tikslingai pradėjęs auginti apynius vynuogynų klimato pasikeitimo srityje (P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, p. 15). Nuo 1860 m. auginimo plotai plėtėsi (1864 m. – 91 ha, 1866 m. – 160 ha, 1875 m. – 400 ha, 1914 m. – 630 ha; P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, p. 22 ir kt.), o Šiaurėje greitai susijungė su ankstesniu auginimo regionu apie Altshauzeną (čia nuo maždaug 1821 m.; P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, p. 14). Auginimo vietovė Tetnange labiausiai išsiplėtė paskutiniajame XX-ojo amžiaus dešimtmetyje – iki 1 650 hektarų (1997 m. ES ataskaita apie apynių rinką („ES-Hopfenmarkt-Bericht 1997“), 1997 m. Apynių naudojimo draugijos ataskaita („HVG-Bericht 1997“). Tetnango vietovėje visada buvo selekcionuojami ir kultivuojami tik aromatiniai apyniai.

Apyniai „Tettnanger Hopfen“ sodinami tik vadinamajame žemutinės terasos žvirgžde, viurmo ledynmečio vėlyvojoje morenoje, Šuseno upės baseine, palei Argeno upę ir jos ledynmečio suformuotus krantus. Dėl tokios žemės formacijos su giliai tekančiomis požeminio vandens srovėmis apyniai gali giliai šaknytis (iki 2 m), taip pat jie nuolat gauna drėgmės, net per ekstremalią sausrą. 400–600 m virš jūros lygio vyraujantis, Bodeno ežero veikiamas, vidutinis švelnus klimatas taip pat labai svarbus veiksnys apynių „Tettnanger Hopfen“ aromatui atsiskleisti.

Čia vyraujančios klimato sąlygos (vidutinė metinė temperatūra, vidutinė saulės šviesos trukmė ir vidutinis kritulių kiekis) apyniams „Tettnanger Hopfen“ – išskirtinės. Pavyzdžiui, pastarųjų trisdešimties metų vidutiniai rodikliai – 9,4 laipsnio Celsijaus temperatūra (2009 m. duomenys), beveik 1 800 saulės šviesos valandų ir 1 136 mm kritulių kiekis – daug didesni už trisdešimties pastarųjų metų vidutinius rodiklius kitose Vokietijos auginimo vietovėse.

5.2. Produkto ypatumai

Apyniai „Tettnanger Hopfen“ yra aromatinių apynių veislės, auginamos Tetnango vietovėje. Outre les variétés principales connues sous le nom de Tettnanger et Hallertauer Mittelfrüher, les variétés Hallertauer Tradition et Perle sont également cultivées. Veislė „Tettnanger“ auginama tik Tetnango vietovėje.

Apyniai „Tettnanger Hopfen“ sudėtyje yra subtilių aromatinių medžiagų, kurias sudaro daugiau kaip 300 eterinių aliejų komponentų (vadinamoji apynių aromatų puokštė). Apynių „Tettnanger Hopfen“ aromatų spektras – gėlių, citrusinių, vaisių, serbentų, salsvas ir pikantiškas. Tetnango vietovėje auginamų apynių „visų aromato elementų bendras efektas“ apibūdinamas kaip „harmoningas, išliekantis visas ir švelnus“.

Pagal apynių prekybininkų naudojamas kategorijas 96 % apynių „Tettnanger Hopfen“ (veislės „Tettnanger“ ir „Hallertauer“) priskiriamos grupei „labai subtilus aromatas“, kiti 4 % („Perle“ ir „Hallertauer Tradition“) – grupei „aromatas“.

„Tettnanger Hopfen“ apyniams būdingas didelis homogeniškumas.

Pačiame Tetnange esančioje specializuotoje laboratorijoje atliekami pristatytų siuntų išorinių kokybės savybių tyrimai tai kasmet patvirtina.

Tokias išvadas taip pat patvirtino Hohenhaimo universitetas dėl veislės „Tettnanger“, o Anhoizerio / Bušo alaus darykla dėl veislės „Hallertauer Mittelfrüher“.

Gera apynių „Tettnanger Hopfen“ reputacija žinoma plačiai už vietovės ribų. Labai subtilus aromatas iš mažo, bet puikaus apynių metropolio Tetnango turi savo gerbėjų visame pasaulyje – Japonijoje mėgstamas ne mažiau negu JAV. Ypatingas įvertinimas ir kokybės išraiška, kai, pavyzdžiui, alaus gamintojas JAV savo siuntą pažymi – „brewed with Tettnang Hops“ (pagaminta su apyniais „Tettnanger Hopfen“), o tai ne retas atvejis. Apyniai „Tettnanger Hopfen“ dėl savo kokybės nuolat parduodami brangiausiai (paskutiniojo dešimtmečio ES metinės ataskaitos, 1990–2000 m. metinės ataskaitos „bay. Landgesanstalt“; P. Heidtmann „Grünes Gold“ 1994, p. 368, 369). Bet ir patys žmonės apynių mieste Tetnange gyvena dėl apynių ir su apyniais. Tai matyti iš regioninių struktūrų ir įvykių, susijusių su apyniais „Tettnanger Hopfen“. Pavyzdžiui, nuo 1995 m. veikiančiame Tetnango apynių muziejuje atskleidžiamas visas apynių kultūros žavesys. Susidomėję lankytojai sužino viską apie apynius „Tettnanger Hopfen“ eidami pro apynių laukus 4 km ilgio pažintiniu taku ar važiuodami dviračiu 42 km ilgio Tetnango vingiu. Per kasmet rugpjūčio mėn. prieš pat derliaus nuėmimą Tetnange-Kau vykstančią apynių šventę Tetnango gyventojai pažymi ilgametę „savo Žaliojo aukso“ tradiciją. Per kasmet rugpjūčio mėn. prieš pat derliaus nuėmimą Tetnange-Kau vykstančią apynių šventę Tetnango gyventojai pažymi ilgametę „savo Žaliojo aukso“ tradiciją. Paskutinis, bet ne mažiau svarbus akcentas – kas dveji metai renkamos „apynių didenybės“ („apynių karalienė“ ir „dvi princesės“) pristato apynius „Tettnanger Hopfen“ įvairiuose regioniniuose ir tarptautiniuose renginiuose.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Geologinio pagrindo (dirvos kokybės) ir klimato sąlygų sąveika yra optimali apyniams „Tettnanger Hopfen“ augti ir jų spurgams formuotis, taip pat formuoja ir jų daugiausia geografiškai nulemtą homogeniškumą. Ypač subtiliam „Tettnanger Hopfen“ apynių aromatui atsiskleisti taip pat labai padeda nustatytos geografinės vietovės dirvos savybės ir Konstanco ežero veikiamas vidutinis švelnus klimatas. Geras „Tettnanger Hopfen“ apynių vardas tarptautiniu mastu didele dalimi tapo žinomas būtent dėl šio aromato. Dėl senos apynių auginimo Tetnango regione tradicijos šio regiono žmonės siejami su „Tettnanger Hopfen“ apyniais, tvirtai įsišaknijusiais vietos kultūroje.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

2010 m. rugpjūčio 20 d. Markenblatt Nr. 33, 7a-bb dalis, p. 14729

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/19450