4)

3a straipsnio 3–7 dalys pakeičiamos taip: „3. Kroviniai, esantys Sąjungoje arba gabenami tranzitu per Sąjungos teritoriją, įskaitant oro uostus, jūrų uostus ir laisvosios prekybos zonas, turi būti tikrinami, siekiant įsitikinti, kad juose nėra objektų, draudžiamų pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ar 2270 (2016), be kita ko, ir šiomis aplinkybėmis: a) jeigu krovinio kilmės šalis yra Šiaurės Korėja; b) jeigu krovinio paskirties šalis yra Šiaurės Korėja; c) jeigu dėl krovinio tarpininkavo arba jam palankesnes sąlygas sudarė Šiaurės Korėja arba jos piliečiai, arba asmenys ar subjektai, veikiantys jų vardu arba jų nurodymu, arba subjektai, jiems priklausantys nuosavybės teise arba jų kontroliuojami; d) jeigu dėl krovinio tarpininkavo arba jam palankesnes sąlygas sudarė IV priede išvardyti asmenys, organizacijos ar subjektai; e) jeigu krovinys transportuojamas su Šiaurės Korėjos vėliava plaukiojančiais laivais arba Šiaurės Korėjoje registruotais orlaiviais, arba laivu ar orlaiviu, kuris nepriklauso jokiai valstybei. 4. Sąjungoje esantys arba tranzitu per Sąjungos teritoriją, įskaitant oro uostus ir jūrų uostus, gabenami ir nepatenkantys į 3 dalies taikymo sritį kroviniai turi būti tikrinami, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad juose gali būti objektų, kuriuos parduoti, tiekti, perduoti ar eksportuoti pagal šį reglamentą draudžiama šiomis aplinkybėmis: a) jeigu krovinio kilmės šalis yra Šiaurės Korėja; b) jeigu krovinio paskirties šalis yra Šiaurės Korėja; c) jeigu dėl krovinio tarpininkavo arba jam palankesnes sąlygas sudarė Šiaurės Korėja arba jos piliečiai, arba asmenys ar subjektai, veikiantys jų vardu. 5. 3 ir 4 dalys nedaro poveikio diplomatinio ir konsulinio pašto neliečiamumo ir apsaugos principui, nustatytam 1961 m. Vienos konvencijoje dėl diplomatinių santykių ir 1963 m. Vienos konvencijoje dėl konsulinių santykių. 6. Draudžiama sudaryti galimybes patekti į uostus, esančius Sąjungos teritorijoje: a) bet kuriam laivui, jeigu yra pagrįstų priežasčių manyti, kad jis tiesiogiai arba netiesiogiai nuosavybės teise priklauso į IV priedą įtrauktam asmeniui arba subjektui arba yra jo kontroliuojamas; b) bet kuriam laivui, jeigu yra pagrįstų priežasčių manyti, kad jame yra objektų, kuriuos tiekti, parduoti, perduoti arba eksportuoti draudžiama pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) arba 2270 (2016); c) bet kuriam laivui, kuris atsisakė patikrinimo po to, kai laivo vėliavos valstybė arba registracijos valstybė leido tokį patikrinimą atlikti, ir d) bet kuriam su Šiaurės Korėjos vėliava plaukiojančiam laivui arba jokiai valstybei nepriklausančiam laivui, kuris atsisakė patikrinimo. Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas netaikomas: a) ekstremaliosios situacijos atveju; b) jeigu jūrų laivas atvyksta į uostą, kad būtų atliktas patikrinimas; arba c) jeigu laivas grįžta į savo kilmės uostą. 7. Bet kuriam orlaiviui draudžiama kilti iš Sąjungos teritorijos, leistis joje arba skristi virš jos, jeigu yra pagrįstų priežasčių manyti, kad orlaivyje yra objektų, kuriuos tiekti, parduoti, perduoti arba eksportuoti draudžiama pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) arba 2270 (2016). Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas netaikomas: a) jeigu orlaivis leidžiasi, kad būtų atliktas patikrinimas; b) avarinio tūpimo atveju. 8. Nukrypstant nuo 6 dalies pirmoje pastraipoje nustatyto draudimo, atitinkama valstybės narės kompetentinga institucija, nurodyta II priede išvardytose interneto svetainėse, gali leisti jūrų laivui įplaukti į uostą, jeigu Sankcijų komitetas iš anksto nustatė, kad tai reikalinga dėl humanitarinių priežasčių arba dėl bet kurios kitos priežasties, atitinkančios JT Saugumo Tarybos rezoliucijų 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) arba 2270 (2016) tikslus.“;