13)

1 priedėlis iš dalies keičiamas taip: a) 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip: „Šiame priedėlyje aprašoma išmetamųjų dujinių teršalų kiekio nustatymo metodika, pagrįsta kelyje eksploatuojamos transporto priemonės charakteristikų matavimais, naudojant nešiojamąsias išmetamųjų teršalų kiekio matavimo sistemas (toliau – NITKMS). Į išmetamųjų teršalų, kurių kiekį variklio išmetamosiose dujose reikia išmatuoti, sudėtį įeina šios sudedamosios dalys: anglies monoksidas, bendras angliavandenilių kiekis, azoto oksidai ir KD kiekis, jeigu tai slėginio uždegimo varikliai, ir anglies monoksidas, bemetaniai angliavandeniliai, metanas, azoto oksidai ir KD kiekis, jeigu tai priverstinio uždegimo varikliai. Be to, kad būtų galima taikyti 4 dalyje aprašytus skaičiavimo metodus, išmatuojamas anglies dioksido kiekis.“; b) punktas 2.1.1 pakeičiamas taip: „2.1.1. dujų analizatorių ir KD kiekio analizatorių, kuriais matuojama kontroliuojamų teršalų koncentracija išmetamosiose dujose.“; c) 2.2 punkto 1 lentelė pakeičiama taip: „1 lentelė Bandymo parametrai Parametras Vienetas Šaltinis THC koncentracija (4) ppm Dujų analizatorius CO koncentracija (4) ppm Dujų analizatorius NOx koncentracija (4) ppm Dujų analizatorius CO2 koncentracija (4) ppm Dujų analizatorius CH4 koncentracija (4) (5) ppm Dujų analizatorius KD kiekio koncentracija #/cm3 KD kiekio analizatorius Skiedimo nustatymai (jeigu taikoma) - KD kiekio analizatorius Išmetamųjų dujų debitas kg/h Išmetamųjų dujų masės srauto matuoklis (IDDM) Išmetamųjų dujų temperatūra K IDDM Aplinkos temperatūra (6) K Jutiklis Atmosferos slėgis kPa Jutiklis Variklio sukimo momentas (6) Nm EVĮ arba jutiklis Variklio sūkių dažnis rpm EVĮ arba jutiklis Varikliui tiekiamų degalų debitas g/s EVĮ arba jutiklis Variklio aušalo temperatūra K EVĮ arba jutiklis Variklio įsiurbiamo oro temperatūra (5) K Jutiklis Transporto priemonės greitis žemės paviršiaus atžvilgiu km/h EVĮ ir GPS Transporto priemonės padėties platumos koordinatė Laipsniai GPS Transporto priemonės padėties ilgumos koordinatė Laipsniai GPS d) 2.4 skirsnis papildomas šiais punktais: „2.4.6. KD kiekio o analizatoriaus montavimas Sumontavus ir naudojant NITKMS turi būti užtikrinama apsauga nuo nuotėkių ir sumažinami šilumos nuostoliai. Siekiant išvengti kietųjų dalelių susidarymo, kai atliekant bandymą nusistovi tikėtina išmetamųjų dujų temperatūra, jungtys turi būti termiškai stabilios. Kai transporto priemonės išmetimo angai ir jungiamajam vamzdeliui sujungti naudojamos elastomero jungtys, šios jungtys neturi turėti sąlyčio su išmetamosiomis dujomis, kad būtų išvengta dirbtinių produktų susidarymo varikliui veikiant didele apkrova. 2.4.7. Išmetamų KD ėminio ėmimas Išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas turi būti reprezentatyvus ir atliekamas ten, kur išmetamosios dujos yra tinkamai sumaišomos ir kur aplinkos oro poveikis už ėminių ėmimo vietų nėra didelis. Jeigu reikia, išmetamųjų teršalų ėminiai turi būti imami už išmetamųjų dujų masės srauto matuoklių, tačiau ne mažesniu kaip 150 mm atstumu nuo srauto jutiklio. Ėminių ėmimo zondas už išmetamųjų dujų išmetimo vamzdžio skersmenį bent tris kartus didesniu atstumu turi būti montuojamas prieš tą vietą, kur išmetamosios dujos patenka į aplinką. Išmetamųjų teršalų ėminys turi būti imamas iš išmetamųjų dujų srauto vidurio. Jeigu imant išmetamųjų teršalų ėminius naudojami keli zondai, kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondas turi būti dedamas prieš kitus ėminių ėmimo zondus. Kietųjų dalelių ėminių zondas neturėtų trukdyti imti dujinių teršalų ėminių. Zondo tipas ir specifikacijos ir jo įrengimas turi būti išsamiai pavirtinti dokumentais – technikos tarnybos bandymų ataskaitoje (tipo patvirtinimo bandymų atveju) arba paties transporto priemonės gamintojo dokumentuose (eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikros atveju). Jeigu imami kietųjų dalelių, kurios nepraskiestos ties išmetimo vamzdžiu, ėminiai, ėminių ėmimo linija nuo neapdorotų išmetamųjų dujų ėminių ėmimo vietos iki praskiedimo vietos arba kietųjų dalelių detektoriaus turi būti kaitinama iki ne žemesnės negu 373 K (100 °C) temperatūros. Visos ėminių ėmimo sistemos dalys – nuo išmetimo vamzdžio iki kietųjų dalelių detektoriaus, – kurios liečiasi su neapdorotomis arba praskiestomis išmetamosiomis dujomis, turi būti sukonstruotos taip, kad kietųjų dalelių nusėdimas būtų kuo mažesnis. Visos dalys turi būti pagamintos iš antistatinių medžiagų, kad būtų išvengta elektrostatikos reiškinių.“; e) 2.5 skirsnis papildomas šiuo punktu: „2.5.5. KD kiekio analizatoriaus patikra NITKMS turi veikti be klaidų ir neturi perduoti kritinių įspėjamųjų signalų. KD kiekio analizatoriaus nulinis lygis registruojamas imant didelio veiksmingumo kietųjų dalelių (HEPA) filtru išvalyto aplinkos oro ėminius ties ėminių ėmimo linijos įleidimo angą 12 val. laikotarpiu prieš bandymo pradžią. Signalas registruojamas pastoviu ne mažesniu negu 1,0 Hz dažniu per 2 minučių tarpsnį ir suvidurkinamas. Galutinė absoliutinė koncentracijos vertė turi atitikti gamintojo specifikacijas, bet neturi būti didesnė nei 5 000 kietųjų dalelių viename kubiniame centimetre.“; f) punktas 2.6.1 pakeičiamas taip: „2.6.1. Bandymo pradžia Bandymų metodikos tikslais, „bandymo pradžia“ – tai pirmasis vidaus degimo variklio užvedimas. Išmetamųjų teršalų ėminių ėmimas, išmetamųjų teršalų parametrų matavimas ir variklio bei aplinkos duomenų registravimas pradedamas prieš bandymo pradžią. Draudžiama prieš bandymą dirbtinai šildyti transporto priemonės išmetamųjų teršalų kontrolės sistemas. Bandymo pradžioje aušalo temperatūra aplinkos temperatūros neturi viršyti daugiau nei 5 °C ir ji neturi būti aukštesnė kaip 303 K (30 °C). Duomenys pradedami vertinti tada, kai aušalo temperatūra pirmą kartą pasiekia 303 K (30 °C) arba kai aušalo temperatūros svyravimas 5 minutes neviršija +/– 2 K (pradedama vertinti nuo to momento, kuris įvyksta pirmiau), tačiau bet kokiu atveju ne vėliau kaip po 10 minučių nuo bandymo pradžios.“; g) 2.6.3 punktas pakeičiamas taip: „2.6.3. Analysers data Bandymas baigiamas, kai transporto priemonė nuvažiuoja visą maršrutą arba kai vidaus degimo variklis išjungiamas. Važiavimo pabaigoje vidaus degimo variklis turi būti išjungtas kaip įmanoma greičiau. Duomenų registravimas tęsiamas tol, kol pasibaigia ėminių ėmimo sistemos atsako laikas.“; h) 2.7 skirsnio 2.7.4 punkto a papunktis pakeičiamas taip: „a) jeigu prieš bandymą ir po bandymo gautų rezultatų skirtumas mažesnis kaip 2 %, kaip nurodyta 2.7.2 ir 2.7.3 punktuose, gali būti naudojamos nepatikslintos išmatuotos koncentracijos arba, gamintojo prašymu, jos turi būti patikslintos atsižvelgiant į poslinkį, kaip nustatyta 2.7.5 punkte; i) 2.7 skirsnis papildomas šiuo punktu: „2.7.6. KD kiekio analizatoriaus patikra KD kiekio analizatoriaus nulinis lygis patikrinamas prieš bandymo pradžią ir po bandymo pabaigos ir užregistruojamas pagal 2.5.5 punkto reikalavimus.“; j) 3.1.1, 3.1.2 ir 3.1.3 punktai pakeičiami taip: „3.1.1. Analizatorių duomenys Dujų analizatorių užregistruoti duomenys tinkamai suderinami taikant JT EEK taisyklės Nr. 49 4 priedo 9.3.5 punkte nustatytą metodiką. KD kiekio analizatoriaus duomenys turi būti laiko atžvilgiu suderinti su jo transformacijos trukme pagal prietaiso gamintojo nurodymus. 3.1.2. Dujų analizatorių ir išmetamųjų dujų masės srauto matuoklio (IDDM) duomenys Dujų analizatorių ir KD kiekio analizatorių užregistruoti duomenys tinkamai suderinami su IDDM duomenimis taikant 3.1.4 punkte nustatytą metodiką. 3.1.3. NITKMS ir variklio duomenys NITKMS (dujų analizatorių, KD kiekio analizatorių ir IDDM) užregistruoti duomenys tinkamai suderinami su variklio EVĮ duomenimis taikant 3.1.4 punkte nustatytą metodiką.“; k) 3.1.4 punkte tekstas „1: dujų analizatorių duomenys (THC, CO, CO2 ir NOx koncentracijos)“ pakeičiamas taip: „1 : dujų analizatorių duomenys (THC, CO, CO2 ir NOx koncentracijos) ir KD kiekio analizatorius;“ l) 3 skirsnis papildomas šiuo punktu: „3.6. Momentinio išmetamo KD kiekio apskaičiavimas Momentinis išmetamas KD kiekis (PNi) [#/s] nustatomas KD kiekio momentinę koncentraciją [#/cm3] dauginant iš momentinio išmetamųjų dujų masės srauto [kg/s], abi vertes pataisant ir suderinant, atsižvelgiant į transformacijos trukmę pagal 3 priedėlio 1.4.3 punktą. Visų neigiamų momentinių išmetamųjų teršalų kiekio verčių atveju visi vėlesni duomenų vertinimai prilyginami nuliui. Apskaičiuojant momentinį išmetamųjų teršalų kiekį, turi būti naudojami visi reikšminiai tarpinių rezultatų skaitmenys. Momentiniam išmetamam KD kiekiui nustatyti skirta ši formulė čia: PNi momentinis išmetamas KD kiekis [#/s] cPNi išmatuota KD kiekio momentinė koncentracija [#/m3], normalizuota pagal 273 K (0 °C) temperatūrą, įskaitant vidinį praskiedimą ir dalelių nuostolius qmewi išmatuotas išmetamųjų dujų masės srautas [kg/s] ρe išmetamųjų dujų tankis [kg/m3] esant 273 K (0 °C) temperatūrai.“; m) 4.2.1 ir 4.2.1.1 punktai pakeičiami taip: 4.2.1. Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas Kiekvienam intervalui ir kiekvienam teršalui išmetamųjų teršalų savitoji masė e ([mg/kWh] arba [#/kWh]) apskaičiuojama taip: čia: m išmetamojo teršalo masė [mg intervale] arba KD kiekis [#/intervale] W(t2,i) – W(t1,i) variklio atliktas darbas i vidurkinimo intervale [kWh]. 4.2.1.1. Rinkoje parduodamų nurodytų degalų išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas Jei pagal šį priedą buvo atliktas bandymas naudojant rinkoje parduodamus degalus, nurodytus I priedo 4 priedėlio 1 dalies 3.2.2.2.1 punkte, kiekvienam intervalui ir kiekvienam teršalui konkreti išmetamųjų teršalų savitoji masė e ([mg/kWh] arba [#/kWh]) apskaičiuojama išmetamųjų teršalų savitąją masę, nustatytą pagal 4.2.1 punktą, dauginant iš galios pataisos koeficiento, nustatyto pagal I priedo 1.1.2 punkto a1 papunktį.“; n) punktas 4.2.3 pakeičiamas taip: „4.2.3. Atitikties koeficientų apskaičiavimas Kiekvienam galiojančiam intervalui ir kiekvienam teršalui atitikties koeficientai apskaičiuojami taip: čia: e su stabdymu susijusio dujinio išmetamojo teršalo kiekis [mg/kWh] arba [#/kWh]; L taikoma ribinė vertė [mg/kWh] arba [#/kWh].“; o) punktas 4.3.2 pakeičiamas taip: „4.3.2. Atitikties koeficientų apskaičiavimas Kiekvienam galiojančiam intervalui ir kiekvienam teršalui atitikties koeficientai apskaičiuojami taip: čia: čia: m išmetamojo dujinio teršalo masė [mg intervale] arba KD kiekis [#/intervale] mCO2(t2,i) – mCO2(t1,i) CO2 masė per i vidurkinimo intervalą [kg]; mCO2,ref variklio išmesto CO2 masė, nustatyta per PMSPRC [kg]; mL Išmesto dujinio teršalo masė arba KD kiekis, atitinkantis per PMSPRC taikomą ribinę vertę, atitinkamai [mg] arba [#].“; p) 4 skirsnis papildomas šiais punktais: „4.4. Bandymui skirto galutinio atitikties koeficiento apskaičiavimas 4.4.1. Bandymui skirtas kiekvieno teršalo galutinis atitikties koeficientas (CF final ) apskaičiuojamas taip: where: CFcold atitikties koeficientas, skirtas šalto variklio veikimo bandymo laikotarpiui, turi būti lygus to teršalo didžiausiam atitikties koeficientui, skirtam slankiesiems vidurkinimo intervalams pradedant nuo mažesnės nei 343 K (70 °C) aušalo temperatūros ir nustatytam pagal 4.1 punkte ir, atsižvelgiant į konkretų atvejį, 4.2 arba 4.3 punkte nurodytus skaičiavimo metodus; CFwarm atitikties koeficientas, skirtas įšilusio variklio veikimo bandymo laikotarpiui, turi būti lygus to teršalo atitikties koeficientų 90-jam kaupiamajam procentiliui, nustatytam pagal 4.1 punkte ir, atsižvelgiant į konkretų atvejį, 4.2 arba 4.3 punkte nurodytus skaičiavimo metodus, kai duomenys pradedami vertinti aušalo temperatūrai pirmą kartą pasiekus 343 K (70 °C).“;