Oficialusis leidinys L 207 , 10/08/1994 p. 0030 - 0032

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 60 p. 0142

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 60 p. 0142



Komisijos sprendimas 1994 m. liepos 27 d. iš dalies keičiantis Sprendimą 86/130/EEB, nustatantį grynaveislių veislinių galvijų produktyvumo kontrolės ir jų genetinės vertės nustatymo metodus (94/515/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1977 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvą 77/504/EEB dėl grynaveislių veislinių galvijų [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 91/174/EEB [2], ypač į jos 6 straipsnio 1 dalies pirmąją įtrauką, kadangi grynaveislių galvijų produktyvumo kontrolės ir jų genetinės vertės nustatymo metodai, nustatyti Komisijos sprendimu 86/130/EEB [3], turėtų būti patikslinti atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą; kadangi statistinės analizės būdu nustatyti galvijų produktyvumą ir genetinę vertę turėtų valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų patvirtintos įstaigos; kadangi šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Zootechnikos nuolatinio komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sprendimo 86/130/EEB priedas keičiamas šio sprendimo priedu. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1994 m. liepos 27 d. Komisijos vardu René Steichen Komisijos narys [1] OL L 206, 1977 8 12, p. 8. [2] OL L 85, 1991 4 5, p. 37. [3] OL L 101, 1986 4 17, p. 37. -------------------------------------------------- PRIEDAS I. Valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos turi patvirtinti įstaigas, atsakingas už grynaveislių galvijų produktyvumo kontrolės ir jų veislinės vertės nustatymo taisyklių nustatymą bei vertinimo rezultatų paskelbimą. Patvirtintų įstaigų pavadinimai turi būti pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. Visų pirma šios įstaigos pateikia ataskaitą apie kontrolės metodus, produktyvumo aprašymo modelį, statistinį analizės metodą ir kiekvieno vertinamojo požymio genetinius parametrus. II. Produktyvumo apskaita Visų duomenų apskaita yra patvirtintos įstaigos atsakomybė. 1. Mėsingumo požymiai a) Paties gyvūno produktyvumo tyrimas ir (arba) jauniklių kontrolinis augimas stotyje i) Turi būti nurodytas tyrimo metodas ir tiriamų gyvūnų skaičius. ii) Tyrimo protokole turi būti nurodyti šie dalykai: - priėmimo į stotį sąlygos, - jei reikalinga, tiriamų gyvūnų produktyvumas ūkyje, kuriame jie buvo prieš atvežant į stotį, - tiriamų gyvūnų, kuriems bus atliekami individualaus produktyvumo tyrimai, savininko pavardė, - į stotį atvežamų gyvūnų maksimalus amžius bei tuo metu stotyje esančių bendraamžių gyvūnų amžius pagal grupes, - prisitaikymo ir tyrimo laikotarpių trukmė stotyje, - raciono tipas ir šėrimo schema. iii) Apskaitomi požymiai: būtiniausi apskaitomi požymiai — mažiausiai priaugtas gyvas svoris ir raumenų išsivystymas (mėsingumas), o jei įmanoma, dar ir kiti, pvz., pašarų sąnaudos ir skerdenos savybės. Patvirtintos įstaigos atsakomybėje specializuoti padaliniai gali veikti kaip stotys. b) Tyrimas ūkyje Tyrimo metodą bei tyrimo rezultatų įgalinimo naudoti metodą turi nurodyti patvirtinta įstaiga. Būtiniausi apskaitomi požymiai yra gyvasis svoris ir amžius, o jei įmanoma, dar ir kiti požymiai, pvz., mėsingumas. c) Tyrimas pagal tyrimo duomenis ūkiuose, pardavimo ir skerdimo punktuose Jei įmanoma ir reikalinga, turi būti apskaitomi šie duomenys: gyvasis ir skerdenos svoriai, pardavimo kainos, skerdenos kategorija pagal Bendrijos skerdenų klasifikavimo schemą, mėsos kokybė ir kiti mėsingumo požymiai. 2. Pieno produktyvumo kontrolė Pieno produktyvumo duomenys turi būti apskaitomi vadovaujantis kompetentingų tarptautinių įstaigų (pvz., Tarptautinio gyvūnų apskaitos komiteto (ICAR)) patvirtintais principais. 3. Reprodukcija (antriniai požymiai) Vaisingumas, veršiavimosi lengvumas ir ilgaamžiškumas turi būti vertinami remiantis atitinkamais duomenimis apie apvaisinimą (pvz., nepasikartojamumo lygį), veršiavimosi rezultatus ir tinkamumo naudoti amžių (pvz., ištvermingumą, išbrokavimo amžių, produktyviojo amžiaus trukmę). 4. Eksterjero įvertinimas Eksterjero įvertinimas turi būti atliekamas pagal pavirtintą vertinimo sistemą. III. Genetinis įvertinimas 1. Principai Veislinių gyvūnų genetinis įvertinimas yra patvirtintos įstaigos atsakomybė ir, atsižvelgiant į pasirinktus selekcijos tikslus, turi būti įtraukiami šie požymiai: - pieninių veislių galvijų — pieningumo požymiai, - mėsinių galvijų — mėsingumo požymiai, - dvigubos paskirties galvijų — pieningumo ir mėsingumo požymiai. Be to, nustatant genetinę vertę rekomenduojama atsižvelgti į požymius tų veislių, kurių šie požymiai paprastai apskaitomi. Gyvūno veislinė vertė apskaičiuojama remiantis jo paties ir (arba) jo giminaičių produktyvumo rezultatais. Statistiniai metodai, taikomi atliekant genetinį vertinimą, turi atitikti kompetentingų tarptautinių įstaigų (pvz., ICAR) patvirtintus principus ir turėtų garantuoti, kad genetinis įvertinimas būtų nepriklausomas nuo pagrindinių aplinkos veiksnių įtakos ir duomenų struktūros. Genetinio įvertinimo patikimumas turi būti nustatomas kaip patikimumo koeficientas, kuris nustatomas pagal kompetentingų tarptautinių įstaigų (pvz., ICAR) patvirtintus principus. Skelbiant įvertinimo rezultatus, turi būti nurodyta ne tik įvertinimo data, bet ir rezultatų patikimumas. Turi būti paskelbti gyvūno ypatingi genetiniai požymiai ir genetiniai trūkumai, kuriuos nurodo oficialiai jiems nustatinėti paskirtos įstaigos, pagal susitarimą su veislininkystės organizacijomis arba asociacijomis, pripažintomis remiantis 1984 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimu 84/247/EEB [1], nustatančiu selekcininkų asociacijų ir veislininkystės organizacijų, kurios tvarko arba sudaro grynaveislių galvijų kilmės knygas, pripažinimo kriterijus, 2. Dirbtiniam apsėklinimui naudojamų bulių genetinis įvertinimas Turi būti atliktas bulių genetinis įvertinimas pagal privalomus požymius ir turi būti paskelbta jų veislinė vertė pagal tuos požymius. Turi būti paskelbti ir kiti turimi veislinės vertės duomenys. Šios nuostatos netaikomos toms veislėms, kurioms gresia išnykimas. a) Dirbtiniam apsėklinimui naudojamų bulių genetinis įvertinimas pagal pieno produktyvumo požymius Atliekant pieningumo požymių genetinį įvertinimą, turi būti vertinami pieno išeiga ir pieno sudėtis (riebalų ir baltymų procentas) bei kiti turimi ir tinkami duomenys, genetiškai susiję su pieno produktyvumo požymiais. Dirbtiniam apsėklinimui naudojamų pieninių veislių bulių būtiniausias pagrindinių produktyvumo požymių genetinio įvertinimo patikimumas pagal ICAR principus atsižvelgiant į visą informaciją apie giminaičius, turi būti ne mažesnis kaip 0,5. b) Dirbtiniam apsėklinimui naudojamų bulių genetinis įvertinimas pagal mėsingumo požymius Šių bulių genetinis vertinimas atliekamas remiantis vienu iš šių produktyvumo tyrimo metodų: i) paties buliaus produktyvumo tyrimas stotyje; ii) jauniklių ir (arba) tikrųjų brolių tyrimas stotyje arba specializuotuose padaliniuose; iii) jauniklių ir (arba) tikrųjų brolių tyrimas ūkyje, tokiu atveju jaunikliai turėtų būti pasiskirstę po atskiras kontroliuojamas bandas taip, kad būtų galima tinkamai palyginti bulius; iv) jauniklių ir (arba) tikrųjų brolių tyrimas renkant duomenis ūkiuose, aukcionuose arba skerdyklose, taip kad būtų galima tinkamai palyginti bulius. Jei apskaitomas skerdenų svoris ir, prireikus, mėsos kokybės, augimo, veršiavimosi požymius, šiuos ir bet kuriuos kitus reikalingus požymius reikia įtraukti atliekant bulių genetinį įvertinimą. [1] OL L 125, 1984 5 12, p. 58. --------------------------------------------------