2001 m. rugsėjo 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1837/2001, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2237/77 dėl ūkio ataskaitos formos



Oficialusis leidinys L 255 , 24/09/2001 p. 0001 - 0051

CS.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

ET.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

HU.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

LT.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

LV.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

MT.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

PL.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

SK.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417

SL.ES skyrius 3 tomas 33 p. 367 - 417



Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1837/2001 2001 m. rugsėjo 10 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2237/77 dėl ūkio ataskaitos formos EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1965 m. birželio 15 d. Tarybos reglamentą Nr. 79/65/EEB, sukuriantį žemės ūkio valdų pajamų ir ūkinės veiklos apskaitos duomenų rinkimo tinklą [1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1256/97 [2], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį, kadangi: (1) 1977 m. rugsėjo 23 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2237/77 dėl ūkio ataskaitos formos, naudojamos žemės ūkio valdų pajamoms nustatyti [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1122/2000 [4], nustato ūkio pelno apskaitos duomenų tipą. (2) Tikslinga peržiūrėti ir įtvirtinti apskaitos duomenų nuostatas, kad duomenis būtų galima lengviau palyginti ir pritaikyti juos besivystantiems bendrosios žemės ūkio politikos poreikiams. (3) Šiame reglamente numatytos nuostatos atitinka Bendrijos privačių ūkių apskaitos duomenų tinklo komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2237/77 I, II ir III priedai čia keičiami I, II ir III priedais. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2002 ataskaitinių metų, pradedant nuo 2002 m. sausio 1 d. iki liepos 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2001 m. rugsėjo 10 d. Komisijos vardu Franz Fischler Komisijos narys [1] OL 109, 1965 6 23, p. 1859/65. [2] OL L 174, 1997 7 2, p. 7. [3] OL L 263, 1977 10 17, p. 1. [4] OL L 127, 2000 5 27, p. 7. -------------------------------------------------- I PRIEDAS " I PRIEDAS ŪKIO ATASKAITOS FORMA Kiekvienoje šio priedo lentelių antraštėje ir skiltyje būtina naudotis II priedu nustatytais apibrėžimais ir instrukcijomis. Numeriai šių lentelių skiltyse yra duomenų informacinėje laikmenoje eilės numeriai. Šie eilės numeriai yra sistemingai nurodomi, netgi tose vietose, kurios niekada nėra pildomos (pvz., K lentelė, skilties vieta 162 produktui "Karvės pienas"). Nenaudojami numeriai paliekami naudoti vėliau, prie jų reikia įrašyti nulį. A. BENDROJI INFORMACIJA APIE ŪKĮ Antraštės numeris ir apibūdinimas | Serijos numeris | 1.Ūkio numeris —Skyrius | 1 | —Poskyris | 2 | —Ūkio serijos numeris | 3 | 2.Informacija apie kompiuterio įrašus —Įrašų skaičius ūkyje | 4 | —Įrašo eilės numeris | 5 | —10 duomenų grupių numeris | 6 | "Nenaudojama" | 7–17 | 3.Ūkio organizacinė forma | 18 | "Nenaudojama" | 19 | 4.Nacionaliniai atrankos ir svoriniai koeficientai "Nenaudojama" | 20 | "Nenaudojama" | 21 | "Nenaudojama" | 22 | "Nenaudojama" | 23–30 | 5.Ūkio vieta | 31 | 6.Ūkio kategorija —Ekologinis ūkininkavimas | 32 | —Ūkininkavimo tipas atrankos metu | 33 | —Ūkininkavimo tipas pagal apskaitos duomenis | 34 | —Ekonominė dydžio kategorija atrankos metu | 35 | —Ekonominė dydžio kategorija pagal apskaitos duomenis | 36 | 7.Atsiskaitymų užbaigimo ir informacinės bylos sukūrimo datos —Atsiskaitymų užbaigimo data | 37 | —Informacinės bylos sukūrimo data | 38 | 8.Mažiau palanki ūkininkauti vietovė | 39 | 9.Kita su ūkiu susijusi informacija —Drėkinamos kultivuojamos žemės ūkio naudmenos (KŽŪN) | 40 | —Aukštis virš jūros lygio | 41 | —Ganymo kalnuose ar kitose neįtrauktose į KKŽŪN ganyklose dienos | 42 | —Bendras apdengtas plotas | 43 | —Struktūrinių fondų plotas | 44 | —Plotai, kuriems taikomi aplinkosaugos apribojimai | 45 | "Nenaudojama" | 46–47 | B. NAUDOJIMO TIPAS Antraštės numeris ir apibūdinimas | Eilės numeris | | | 10. | Nuosavos KŽŪN | 48 | 11. | Nuomojamos KŽŪN | 49 | 12. | KŽŪN pusininkaujant | 50 | C. DARBO JËGA Antraštės numeris ir apibūdinimas | Atliekamos funkcijos (kodas) | Gimimo metai | Darbo vienetų skaičius per metus | Išdirbtas laikas per metus (valandos) | | (1) | (2) | (3) | (4) | A.Nuolatinė neapmokama darbo jėga | | | | | 13.Turėtojas/valdytojas (kodas 1) | 51 55 | 52 56 | 53 57 | 54 58 | 14.Turėtojas/ne valdytojas (kodas 2) | 59 63 | 60 64 | 61 65 | 62 66 | 15.Turėtojas/ne savininkas (kodas 3) | 67 | 68 | 69 | 70 | | Asmenų skaičius | 16.Turėtojo (-ų) sutuoktinis (-iai) | 71 | – | 72 | 73 | 17.Kiti | 74 | – | 75 | 76 | B.18.Nenuolatinė neapmokama darbo jėga | – | – | – | 77 | C.Nuolatinė apmokama darbo jėga | | | | | 19.Valdytojas | – | 78 | 79 | 80 | 20.Kiti | – | – | 81 | 82 | D.21.Nenuolatinė apmokama darbo jėga | – | – | – | 83 | D. GYVŪNŲ SKAIČIUS IR VERTĖ Antraštės numeris ir apibūdinimas | Pradinis įvertinimas | Galutinis įvertinimas | Vidurkis | | | Skaičius | Vertė | Skaičius | Vertė | | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | 22. | Arkliai | 86 | 87 | 88 | 89 | 90 | 23. | Penimi veršeliai | 91 | 92 | 93 | 94 | 95 | 24. | Kiti jaunesni nei metų galvijai | 96 | 97 | 98 | 99 | 100 | 25. | Galvijų patinai nuo vienerių iki dvejų metų | 101 | 102 | 103 | 104 | 105 | 26. | Galvijų patelės nuo vienerių iki dvejų metų | 106 | 107 | 108 | 109 | 110 | 27. | Dvejų metų ir vyresni galvijų patinai | 111 | 112 | 113 | 114 | 115 | 28. | Veislinės telyčios | 116 | 117 | 118 | 119 | 120 | 29. | Penimos telyčios | 121 | 122 | 123 | 124 | 125 | 30. | Melžiamos karvės | 126 | 127 | 128 | 129 | 130 | 31. | Išbrokuotos melžiamos karvės | 131 | 132 | 133 | 134 | 135 | 32. | Kitos karvės | 136 | 137 | 138 | 139 | 140 | 33. | Aviliai | 141 | 142 | 143 | 144 | 145 | 34. | Triušiai, veislinės patelės | 146 | 147 | 148 | 149 | 150 | 35. | "Nenaudojama" | 151 | 152 | 153 | 154 | 155 | 36. | "Nenaudojama" | 156 | 157 | 158 | 159 | 160 | 37. | "Nenaudojama" | 161 | 162 | 163 | 164 | 165 | 38. | Ožkos, veislinės patelės | 166 | 167 | 168 | 169 | 170 | 39. | Kitos ožkos | 171 | 172 | 173 | 174 | 175 | 40. | Avelės | 176 | 177 | 178 | 179 | 180 | 41. | Kitos avys | 181 | 182 | 183 | 184 | 185 | 42. | "Nenaudojama" | 186 | 187 | 188 | 189 | 190 | 43. | Paršeliai | 191 | 192 | 193 | 194 | 195 | 44. | Veislinės paršavedės | 196 | 197 | 198 | 199 | 200 | 45. | Penimos kiaulės | 201 | 202 | 203 | 204 | 205 | 46. | Kitos kiaulės | 206 | 207 | 208 | 209 | 210 | 47. | Mėsiniai viščiukai | 211 | 212 | 213 | 214 | 215 | 48. | Vištos dedeklės | 216 | 217 | 218 | 219 | 220 | 49. | Kiti paukščiai | 221 | 222 | 223 | 224 | 225 | 50. | Kiti gyvūnai | — | 227 | — | 229 | — | E. GYVŪNŲ PIRKIMAI IR PARDAVIMAI Antraštės numeris ir apibūdinimas | Gyvūnų pirkimai | Gyvūnų pardavimai | Suvartojimas ūkyje ir išmokos natūra | | | | | (1) | (2) | (3) | 51. | Arkliai | 231 | 232 | 233 | 52. | Galvijai | 234 | 235 | 236 | 53. | "Nenaudojama" | 237 | 238 | 239 | 54. | Avys | 240 | 241 | 242 | 55. | Ožkos | 243 | 244 | 245 | 56. | Kiaulės | 246 | 247 | 248 | 57. | Paukščiai | 249 | 250 | 251 | 58. | Kiti gyvūnai | 252 | 253 | 254 | F. IŠLAIDOS Antraštės numeris ir apibūdinimas | Eilės numeris | | | Darbo ir mašinų išlaidos 59. | Algos ir socialinė apsauga | 259 | 60. | Darbas pagal sutartį ir technikos nuoma | 260 | 61. | Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas | 261 | 62. | Variklių kuras ir tepalai | 262 | 63. | Automobilių išlaidos | 263 | Specifinės gyvūnams skirtos išlaidos Pirkti pašarai: 64. | Koncentruoti pašarai ganomiems gyvūnams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms) | 264 | 65. | Stambieji pašarai ganomiems gyvūnams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms) | 265 | 66. | Pašarai kiaulėms | 266 | 67. | Pašarai paukščiams ir kitiems smulkiems gyvūnams | 267 | Ūkyje pagaminti pašarai, kuriais ūkyje šeriami: 68. | Ganomi gyvūnai (arkliai, galvijai, avys, ožkos) | 268 | 69. | Kiaulės | 269 | 70. | Paukščiai ir kiti smulkūs gyvūnai | 270 | 71. | Kitos specifinės gyvūnams skirtos išlaidos | 271 | Specifinės augalininkystės išlaidos 72. | Pirktos sėklos ir sodinukai | 272 | 73. | Ūkyje išaugintos ir panaudotos sėklos bei sodinukai | 273 | 74. | Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos | 274 | 75. | Augalų apsaugos priemonės | 275 | 76. | Kitos specifinės augalininkystės išlaidos | 276 | 77. | Specifinės miškininkystės išlaidos | 277 | Pridėtinės ūkininkavimo išlaidos 78. | Einamoji žemės gerinimo ir pastatų priežiūra | 278 | 79. | Elektra | 279 | 80. | Kuras apšildymui | 280 | 81. | Vanduo | 281 | 82. | Draudimas | 282 | 83. | Mokesčiai ir kitos rinkliavos | 283 | 84. | Kitos pridėtinės ūkininkavimos išlaidos | 284 | Žemės mokesčiai 85. | Sumokėta nuoma | 285 | 86. | "Nenaudojama" | 286 | 87. | Ūkio pastatų draudimas | 287 | 88. | Žemės ir pastatų mokesčiai | 288 | Sumokėtos palūkanos 89. | Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai, iš viso: | 289 | 90. | Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už žemės ir pastatų paskolas | 290 | 91. | Iš jų: už žemės pirkimą | 291 | 92. | Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už apyvartinį kapitalą ir kreditoriams | 292 | 93. | Bendrosios išlaidos | 293 | G. ŽEMĖ IR PASTATAI, NEGYVASIS INVENTORIUS IR APYVARTINIS KAPITALAS Antraštės numeris ir apibūdinimas | "Nenaudojama" | Pradinis įvertinimas | Investicijos | Pardavimai | Nuvertėjimas | Galutinis įvertini mas | | | | | Prieš atskaičiuojant subsidijas | Subsidijos | | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | 94. | Žemės ūkio paskirties žemė, pastatai ir teisės, iš kurių: | 294 | 295 | 296 | 297 | 298 | 299 | 300 | 301 | 95. | Žemės ūkio paskirties žemė | 302 | 303 | 304 | 305 | 306 | 307 | 308 | 309 | 96. | Daugiametės kultūros | 310 | 311 | 312 | 313 | 314 | 315 | 316 | 317 | 97. | Žemės gerinimas | 318 | 319 | 320 | 321 | 322 | 323 | 324 | 325 | 98. | Ūkio pastatai | 326 | 327 | 328 | 329 | 330 | 331 | 332 | 333 | 99. | Įsigijimo išlaidos, kvotos ir kitos teisės | 334 | 335 | 336 | 337 | 338 | 339 | 340 | 341 | 100. | Miško žemė, įskaitant stačią mišką | 342 | 343 | 344 | 345 | 346 | 347 | 348 | 349 | 101. | Mašinos ir įranga | 350 | 351 | 352 | 353 | 354 | 355 | 356 | 357 | 102. | Apyvartinis kapitalas | 358 | 359 | 360 | 361 | 362 | 363 | 364 | 365 | 103. | Iš viso | 366 | 367 | 368 | 369 | 370 | 371 | 372 | 373 | H. SKOLOS Antraštės numeris ir apibūdinimas | Pradinis įvertinimas | Galutinis įvertinimas | | | Iš viso | Iš kurių: | Iš viso | Iš kurių: | Žemė ir pastatai | Apyvarti nis kapitalas | Žemė ir pastatai | Apyvartinis kapitalas | Iš viso | Iš kurių žemė | Iš viso | Iš kurių žemė | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | 104. | Ilgalaikės ir vidutinės trukmės paskolos | 374 | 375 | 376 | 377 | 378 | 379 | 380 | 381 | 105. | Trumpalaikės paskolos ir kreditoriai | 382 | 383 | 384 | 385 | 386 | 387 | 388 | 389 | 106. | Iš viso | 390 | 391 | 392 | 393 | 394 | 395 | 396 | 397 | I. PRIDĖTINĖS VERTĖS MOKESTIS (PVM) Antraštės numeris ir apibūdinimas | Eilės numeris | | | 107. | PVM sistema | 400 | | PVM sistemos suskirstymas (Ispanija, Prancūzija ir Italija) | | | 108–111 antraštės pildomos tik tada, kai taikoma žemės ūkio ar panaši sistema | 401 | 108. | Pardavimų PVM | 402 | 109. | Pirkimų PVM | 403 | 110. | Investicijų PVM | 404 | 111. | Mokesčių inspekcijos kompensuojamas PVM | 405 | J. DOTACIJOS IR SUBSIDIJOS Reikia pateikti iðsamià informacijà Antraštės numeris | Apibūdinimas | Kodas [1] | Kiekis | 112 | Dotacijos ir subsidijos, išskyrus gautas išlaidoms ir gyvūnų pirkimui | – | 408 | 113 | Iš jų: 20 "atvirų" kodų, atitinkančių II priede apibūdintas kategorijas | 409 … | Iki… 448 | 114 | Dotacijos ir subsidijos išlaidoms | – | 449 | 115 | Iš jų: 10 "atvirų" kodų, atitinkančių konkrečių išlaidų antraštes (antraštės 59–89) | 450 … | iki… 469 | 116 | Dotacijos ir subsidijos gyvūnams pirkti | – | 470 | 117 | Iš jų: 5 atviri kodai, atitinkantys pirktų gyvūnų kategorijų antraštes (51–58 antraštės) | 471 … | iki… 480 | 118 | Iš viso dotacijų ir subsidijų | – | 481 | 119 | "Nenaudojama" | – | 482 | | Skirtumai nuo ankstesnių ataskaitinių metų | – | 483 | K. GAMYBA (neįskaitant gyvūnų) (120–375 antraštės) Produktas (antraštė) | Augalo rūšis (kodas) | Trūkstami duomenys (kodas) | Plotas | Ataskaitinių metų gamyba | Pradinis įvertinimas | Pardavimai | Suvartojimas ūkyje ir pelnas natūra | Galutinis įvertinimas | Panaudojimas ūkyje | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | 488 | 489 | 490 | 491 | 492 | 493 | 494 | 495 | 496 | 497 | 498 | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | – | [1] | L. KVOTOS IR KITOS TEISĖS Kvota arba teisė | Duome nų kodo tipas (kodas) | | Mokėjimai (pirkimas/lizingas, nuoma) | Įplaukos (pardavimas/lizingas, nuoma), | Pradinis įvertinimas | Nuvertėjimas | Galutinis įvertinimas | Kiekis | Mokesčiai (įskaitant papildomą rinkliavą) | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | xxx | Kodas 1 = su turtu susiję įrašai | Nenaudojama | Kodas 1 = pirkimų vertė | Kodas 1 = pardavimų vertė | Kodas 1 = vertė | Kodas 1 = vertė | Kodas 1 = vertė | | Kodas 2 = vertė | | Kodas 2 = su paja-momis susiję įrašai | | Kodas 2 = mokėjimai naudojimui | Kodas 2 = įplaukos naudojimui | Kodas 2 = nenaudojama | Kodas 2 = nenaudojama | Kodas 2 = nenaudojama | | | M. TIESIOGINĖS IŠMOKOS UŽ PASĖLIUS IR MĖSINIUS GALVIJUS – pagal Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1251/1999 [3] ir (EB) Nr. 1254/1999 [4] (601–650 ir 700–769 antraštės) Produktas arba produktų derinys (antraštė) | | | Pagrindinių vienetų išmokoms skaičius | Bendroji parama | Orientacinė suma | | | | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | xxx | Nenaudojama | Nenaudojama | | | | Nenaudojama | N. GYVŪNŲ PIRKIMŲ IR PARDAVIMŲ DUOMENYS Gyvūnų kategorija (antraštė) | | | Pirktų gyvūnų skaičius | Pirkimų vertė | Parduotų gyvūnų skaičius | Parda-vimų vertė | | | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | xxx | Nenau-dojama | Nenau-dojama | | | | | Nenaudojama | " [1] Įrašykite konkrečių gyvulių, produktų, išlaidų ar tiesioginės paramos kategorijų antraštę. [2] Paskutinis serijos numeris = 487 + (10 × įrašytų produktų skaičius). [3] OL L 160, 1999 6 26, p. 1. [4] OL L 160, 1999 6 26, p. 21. -------------------------------------------------- II PRIEDAS " II PRIEDAS ŪKIO ATASKAITOS APIBRĖŽIMAI IR INSTRUKCIJOS I. BENDRIEJI APIBRĖŽIMAI IR INSTRUKCIJOS a) Ūkio ataskaitos duomenys turėtų būti pateikiami apie vieną žemės ūkio valdą ir už vienerius 12 mėnesių paeiliui ataskaitinius metus. b) Ūkio ataskaitos duomenys susiję vien tik su žemės ūkio valda. Šie duomenys yra apie paties ūkio veiklą ir prireikus su ūkiu susijusią miškininkystę bei turizmą. Jokie duomenys, susiję su bet kokia neūkine ūkio turėtojo ar jo šeimos veikla, pensijomis, paveldėjimu, privačiomis bankų sąskaitomis, su žemės ūkio valda nesusijusia nuosavybe, asmeniniais mokesčiais, privačiu draudimu ir t. t. nėra įtraukiami ruošiant ūkio ataskaitas. Jeigu ūkio gamybiniai ištekliai (apmokama ar neapmokama darbo jėga, mašinos ar įrengimai) naudojami siekiant padidinti ilgalaikį turtą (įrengimų statyba ar kapitalinis remontas, pastatų statyba, kapitalinis remontas ar netgi jų nugriovimas, vaismedžių sodinimas ar kirtimas), atitinkamos išlaidos – ar jų sąmata – neįtraukiama į ūkio darbo išlaidas. Bet kokiu atveju, darbo išlaidos ir valandos, išdirbtos kuriant ilgalaikį turtą, neįtraukiamos į su darbu susijusias išlaidas ir duomenis. Išskirtiniais atvejais, jeigu tam tikrų išlaidų (išskyrus darbo išlaidas), naudojamų ilgalaikiam turtui gaminti, negalima apskaičiuoti atskirai (pvz., ūkio traktoriaus naudojimas) ir jeigu tos išlaidos įtraukiamos į išlaidas, visų šių ilgalaikiam turtui gaminti panaudotų išlaidų sąmata įtraukiama pagal 181 antraštę (Kiti produktai ir įplaukos). Bet kokiu atveju pagaminto ilgalaikio turto vertė turi būti įvertinta remiantis jo išlaidomis (įskaitant apmokėtą ir (arba) neapmokėtą darbo jėgą) ir turi būti pridėta prie į 94–101 antraštes įtraukto ilgalaikio turto vertės. c) Ūkio ataskaitoje pateikiami duomenys turi būti paimti iš ataskaitų, kuriose visus ataskaitinius metus sistemingai ir regulariai buvo daromi įrašai. d) Apskaitos duomenys išreiškiami piniginėmis išraiškomis: - be PVM, - arba su PVM toliau nurodytomis aplinkybėmis (žiūrėti 107–111 antraštes). e) Apskaitos duomenys piniginėmis išraiškomis išreiškiami be dotacijų ir subsidijų. Dotacijos ir subsidijos suprantamos kaip visos tiesioginės pagalbos iš visuomeninių fondų formos, gautos kaip specifinės įplaukos (žiūrėti 112–118 antraštes). f) Ūkio ataskaitoje duomenys turėtų būti pateikiami toliau apibūdintais vienetais ir tikslumo laipsniais: - vertė: vertė eurais arba nacionaliniais piniginiais vienetais be dešimtainių dalių. Tačiau jeigu nacionalinės valiutos vienetas išreiškia žemą santykinę reikšmę lyginant su euru, tarp konkrečios valstybės narės ryšius palaikančios įstaigos ir Ūkio apskaitos duomenų tinklą tvarkančio Komisijos personalo gali būti susitarimas pateikti pinigines išraiškas nacionalinės valiutos vienetų šimtais ar tūkstančiais, - fiziniai dydžiai: centneriais (q = 100 kg), išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie kiaušinius, kurie išreiškiami tūkstančiais, o vynas ir panašūs produktai išreiškiami hektolitrais, - plotas: arais, išskyrus atvejus, kai pateikiami duomenys apie grybus, kurie išreiškiami viso užsėto ploto kvadratiniais metrais, - gyvūnų skaičiaus vidurkiai: iki vieno skaičiaus po kablelio, išskyrus paukščius ir triušius, kuriuos reikia nurodyti sveikais skaičiais, ir bites, kurias reikia nurodyti avilių skaičiumi, - darbo jėgos vienetai: iki dviejų skaičių po kablelio. Nekintančiuose punktuose (žiūrėti I priedo A–J lenteles), kur nėra ką nurodyti, įrašomi nuliai. Dėl K lentelėje registruojamų produktų, su kuriais susiję sandoriai dėl kvotų ir kitų įgytų teisių, įrašomi į L lentelę, tiesioginė parama įrašoma į M lentelę ir gyvūnų pirkimų ir pardavimų duomenys įrašomi į N lentelę, tose vietose, kur nėra ką nurodyti, įrašomi nuliai. g) Patikrinus informacinė byla su apskaitos apie ūkio pelną duomenimis, ryšių palaikymo įstaigai konfidencialiai saugant, turi būti išsiųsta Europos Komisijos Žemės ūkio generalinio direktorato Žemės ūkio valdų situacijos analizės skyriui. II. ŪKIO ATASKAITOS ATSKIRŲ PUNKTŲ APIBRĖŽIMAI IR INSTRUKCIJOS A. BENDRA INFORMACIJA APIE ŪKĮ 1. Ūkio numeris Numeris paskiriamas kiekvienam respondentiniui ūkiui jį pirmą kartą atrinkus. Ūkis išlaiko šį numerį visą laikotarpį, kurį jis yra įtrauktas į apskaitos tinklą. Vieną kartą paskirtas, tas numeris niekada nepaskiriamas kitam ūkiui. Tačiau jeigu ūkis iš pagrindų pasikeičia ir ypač tokiais atvejais, kai tokio pokyčio rezultatas yra ūkio skilimas į du atskirus ūkius arba ūkio susijungimas su kitu ūkiu, tokį ūkį galima laikyti nauju ūkiu. Tokiu atveju jam paskiriamas naujas numeris. Jeigu pakeičiamas ūkininkavimo tipas, ūkiui naujas numeris neskiriamas. Jeigu kyla nesusipratimų dėl to, kad kitas respondentinis ūkis pasilieka numerį (pvz., kuriant naujus regioninius skirstymus), numerį reikėtų pakeisti. Tada lentelė, parodanti senų ir naujų numerių atitikmenis, turi būti nusiųsta Komisijai. Ūkio numeryje nurodomos tokios trys nuorodų grupės: Eilės Nr. 1 — Skyrius: turi būti suteiktas kodo numeris, atitinkantis Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1859/82 (OL L 205, 1982 7 13, p. 5) I priedu nustatytą kodą. Eilės Nr. 2 — Poskyris: turi būti suteiktas kodo numeris. Parinkti poskyriai turėtų būti paremti bendrąja regionų klasifikacijos sistema, vadinama teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra (NUTS), kurią nustatė Europos Bendrijų statistikos tarnyba, bendradarbiaudama su nacionaliniais statistikos institutais. Bet kokiu atveju konkreti valstybė pateikia Komisijai lentelę, kurioje pagal kiekvieną poskyrio kodą nurodyti atitinkami NUTS regionai, taip pat atitinkamas regionas, kurio specifiniai standartinio bendrojo pelno dydžiai yra apskaičiuojami. Eilės Nr. 3 — Ūkio serijos numeris. 2. Informacija apie kompiuterinius įrašus Duomenys, atitinkantys pirmuosius penkis serijos numerius, nurodo ūkio registracijos ženklą. Jie kartojasi kiekvieno įrašo viršuje. Šeštasis kiekvieno ūkio dydis nurodo nedalomų 10-dydžių grupių numerį. 3. Organizacinė ūkio forma 1 = individualūs (šeimyniniai) ūkiai: ūkiai, kuriuose ekonominis rezultatas kompensuoja neapmokamą darbo jėgos indėlį ir turėtojo/valdytojo ir jos/jo šeimos kapitalą. 2 = bendrovės: ūkiai, kuriuose ekonominis rezultatas kompensuoja gamybos veiksnius, kuriuos į ūkį įdėjo keletas partnerių, iš kurių bent pusė dalyvauja ūkio darbe kaip neapmokama darbo jėga. 3 = kiti: ūkiai, kuriuose nėra neapmokamos darbo jėgos ir kiti, 1 ir 2 kategorijoms nepriskiriami ūkiai. 4. Nacionaliniai atrankos ir svorio koeficientai Eilės Nr. 20: Eilės Nr. 21: Eilės Nr. 22: 5. Ūkio vieta Suteiktas numeris yra tinkamiausio pagrindinio geografinio vieneto (pageidautina apylinkės), kuriame yra ūkis, numeris. Šių vienetų žemėlapis su jų numeriais turi būti išsiųstas Komisijai. Į bet kokius reikšmingus šių geografinių vienetų ribų pasikeitimus reikėtų atkreipti Komisijos dėmesį. 6. Ūkio kategorija Eilės Nr. 32 — Ekologinis ūkininkavimas: turi būti nurodyta, ar ūkis taiko ekologinės gamybos metodus, kaip numatyta Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2092/91 (OL L 198, 1991 7 22, p. 1), ypač jo 6 straipsnyje. Reikia naudoti tokius kodinius numerius: 1 = ūkis netaiko ekologinės gamybos metodų; 2 = ūkis taiko tik ekologinės gamybos metodus; 3 = ūkis pereina prie ekologinės gamybos metodų arba taiko organinės ir kitokios gamybos metodus. Eilės Nr. 33: ūkio kategorijos kodas (laikantis Komisijos sprendimo 85/337/EEB II priedo) (OL L 220, 1985 8 17, p. 1) atrenkant konkrečiais ataskaitiniais metais. Eilės Nr. 34: klasifikacijos kodas laikantis anksčiau minėto sprendimo, remiantis apskaitos duomenimis už konkrečius ataskaitinius metus. Eilės Nr. 35: ūkio ekonominio dydžio klasės kodas (laikantis Sprendimo 85/377/EEB III priedo) atrankos metu konkrečiais ataskaitiniais metais. Eilės Nr. 36: ūkio ekonominio dydžio kategorijos kodas laikantis ankščiau minėto sprendimo, remiantis apskaitos duomenimis už konkrečius ataskaitinius metus. 7. Apskaitos užbaigimo ir informacinės bylos sukūrimo datos Eilės Nr. 37 — Ataskaitinių metų pabaigos data: pvz., 2000 6 30 arba 2000 12 31. Eilės Nr. 38 — Informacinės bylos sukūrimo data: pvz., 2001 8 15. 8. Mažiau palanki ūkininkauti vietovė Turi būti nurodyta, ar didžioji dalis ūkio kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra vietovėje, kuriai taikomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 (OL L 160, 1999 6 26, p. 80) 18–20 straipsnių nuostatos. Reikia naudoti tokius kodinius numerius: 1 = didžioji dalis ūkio kultivuojamų žemės ūkio naudmenų nėra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 18–20 straipsniuose; 2 = didžioji dalis ūkio kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra mažiau palankioje ūkininkauti vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 19–20 straipsniuose; 3 = didžioji dalis ūkio kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra kalnuotoje vietovėje, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 18 straipsnyje; 4 = naudmenos yra tokios mažos ir jų tiek daug šiose valstybėse narėse, kad informacija yra nereikšminga. 9. Kita informacija apie ūkį Eilės Nr. 40 — Drėkinamos KŽŪN Kultivuojamos žemės ūkio naudmenos, išskyrus esančias po stiklu, faktiškai drėkinamos per metus stacionaria ar kilnojama įranga, nepriklausomai nuo drėkinimo proceso (purkštuvai, užtvindymas). Eilės Nr. 41 — Aukštis virš jūros lygio Aukštis virš jūros lygio turėtų būti nurodytas atitinkamu kodiniu numeriu: 1 = didžioji dalis ūkio yra < 300 m aukštyje; 2 = didžioji dalis ūkio yra 300–600 m aukštyje; 3 = didžioji dalis ūkio yra > 600 m aukštyje; 4 = nėra duomenų. Eilės Nr. 42 — Ganymas kalnuose ar kitose neįtrauktose į KŽŪN ganyklose dienos: (sveikas) gyvūnų vieneto (GV) dienų, kurias ūkio gyvūnai ganosi į KŽŪN neįtrauktoje žemėje, skaičius. GV ganymo diena yra vienetas, lygus vienos melžiamos karvės, vieno galvijo arba vieno arklio virš dviejų metų amžiaus ganymuisi vieną dieną. Jaunesnių kaip dviejų metų galvijų ir arklių, ožkų ir avių ganymo dienos paverčiamos ganymo dienomis gyvūnų vienetui, atitinkamai taikant 0,5, 0,2 ir 0,15 koeficientus. Eilės Nr. 43 — Bendras apdengtas plotas: išreiškiama arais, kuriuose iš esmės galima auginti 5 rūšies pasėlius: t. y. 138, 141 ir 156, taip pat 5 rūšies pasėlius 143, 285 ir 157. „Apdengtas“ reiškia šiltnamiai, nuolatiniai karkasai ir apšildomi arkiniai šiltadaržiai, tačiau šiai kategorijai nepriskiriami neapšildomi plastikiniai šiltadaržiai, plastiko gaubtai ar bet kokie kiti išardomi karkasai (žiūrėti 138, 141 ir 156 pasėlių apibrėžimą K lentelėje). „Bendras“ plotas reiškia bendrą „apdengtą“ žemės plotą, naudojamą bet kuriuo tikslu (taigi įskaitant takus). Jeigu šiltnamiai "daugiaaukščiai", jų plotas skaičiuojamas tik vieną kartą. Eilės Nr. 44 — Struktūrinių fondų plotas: reikia nurodyti, ar didžioji dalis ūkio naudojamų žemės ūkio naudmenų yra vietovėje, kuriai taikomos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999 (OL L 161, 1999 6 26, p. 1) 3, 4 ar 6 straipsnio nuostatos. Reikia naudoti tokius kodinius numerius: 5 = didžioji dalis kultivuojamų ūkio ų žemės ūkio naudmenų nėra 1 arba 2 tikslo vietovėje arba vietovėje, kuriai taikytina pereinamojo laikotarpio parama, kaip apibūdinta Reglamente (EB) Nr. 1260/1999, ypač jo 3, 4 ir 6 straipsniuose; 6 = didžioji dalis kultivuojamų ūkio žemės ūkio naudmenų yra 1 tikslo vietovėje, kaip apibūdinta Reglamente (EB) Nr. 1260/1999, ypač jo 3 straipsnyje; 7 = didžioji dalis kultivuojamų ūkio žemės ūkio naudmenų yra 2 tikslo vietovėje, kaip apibūdinta Reglamente (EB) Nr. 1260/1999, ypač jo 4 straipsnyje; 8 = didžioji dalis kultivuojamų ūkio žemės ūkio naudmenų yra vietovėje, kuriai taikytina pereinamojo laikotarpio parama, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 6 straipsnyje. Eilės Nr. 45 — Plotai, kur taikomi aplinkosaugos apribojimai: reikia nurodyti, ar didžioji dalis ūkio kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra vietovėje, kuriai taikomos Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 16 straipsnio nuostatos. Reikia naudoti tokius kodinius numerius: 1 = didžioji dalis ūkio kultivuojamų žemės ūkio naudmenų nėra vietovėje, kur taikomi aplinkosaugos apribojimai, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 16 straipsnyje; 2 = didžioji dalis ūkio kultivuojamų žemės ūkio naudmenų yra vietovėje, kur taikomi aplinkosaugos apribojimai, kaip apibūdinta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 16 straipsnyje. B. NAUDOJIMO TIPAI KŽŪN Ūkių žemė, valdoma bendrai dviejų ar didesnio skaičiaus partnerių, turėtų būti registruojama kaip valdoma savininkų, nuomojama ar pusininkaujama pagal galiojantį susitarimą tarp partnerių. 10. KŽŪN, kurias naudoja savininkas Kultivuojamų žemės ūkio naudmenų (ariamosio žemės, pievų ir daugiamečių ganyklų, daugiamečių pasėlių) ūkininkas yra savininkas, nuomininkas iki gyvos galvos arba laikinai ir (arba) jis valdo KŽŪN panašiomis sąlygomis. Šiai kategorijai priskiriama ir paruošta sėjai žemė nuomojama kitiems (149 antraštė). 11. Nuomojamos KŽŪN Kultivuojamos žemės ūkio naudmenos (ariamoji žemė, pievos ir daugiametės ganyklos, daugiamečiai pasėliai), kurias dirba asmuo, išskyrus savininką, nuomininką iki gyvos galvos arba laikinai, išsinuomavęs minėtas naudmenas (nuoma mokama grynais pinigais ir (arba) natūra; dažniausiai sutarta iš anksto, paprastai nekinta pagal ūkininkavimo rezultatus) ir (arba) kultivuojamos žemės ūkio naudmenos, kuriomis naudojamasi panašiomis valdymo sąlygomis. Prie kultivuojamų naudmenų nepriskiriama žemė, kurios derlius nuperkamas nenuimtas. Už nupirktas nenuimtas kultūras sumokėtas sumas reikėtų pateikti po 65–67 antraštėmis (nupirkti pašarai), jeigu tai ganyklos ar pašarinės kultūros ir po 76 antrašte (kitos specifinės augalininkystės išlaidos), jeigu tai tinkamos parduoti kultūros (produktai, kurie paprastai parduodami). Nenuimtos tinkamos parduoti nupirktos kultūros turėtų būti registruojamos nenurodant konkrečių naudmenų (žiūrėti instrukcijas dėl ploto, K lentelė 4 skiltis). Nereguliariai trumpesniam nei vieneri metai laikotarpiui nuomojama žemė ir jos produkcija registruojama taip pat kaip ir žemė, kurios kultūros nupirktos nenuimtos. 12. Pusininkaujamos KŽŪN Kultivuojamos žemės ūkio naudmenos (ariama žemė, pievos ir daugiametės ganyklos, daugiametės kultūros), kuriose bendrai ūkininkauja cedentas ir pusininkas pagal pusininkavimo susitarimą ir (arba) kultivuojamos žemės ūkio naudmenos, kuriose ūkininkaujama panašiomis sąlygomis. C. DARBO JĖGA Darbo jėga reiškia visus asmenis, kurie dirbo ūkyje per ataskaitinius metus (žiūrėti toliau). Tačiau neįtraukiami asmenys, kurie dirbo pavaduodami kitą asmenį arba įmonės vardu (žemės ūkio darbai pagal sutartį, kurių išlaidos registruojamos prie ūkio išlaidų, 60 antraštė). Jeigu ūkiai vienas kitam teikia abipusę pagalbą, kai šią pagalbą sudaro apsikeitimas darbu, gauta pagalba iš esmės lygi suteiktai pagalbai, ūkio darbo jėgos atlikto darbo laikas ir bet kokie su tuo susiję užmokesčiai nurodomi ūkio ataskaitoje. Kartais gauta pagalba lygi kitokios rūšies pagalbai (pvz., už darbu suteiktą pagalbą atsilyginama mašinos paskolinimu). Jeigu apsikeitimas paslaugomis ribotas, ūkio ataskaitoje nenurodoma nieko (ankščiau pateiktame pavyzdyje gauta pagalba neužregistruojama kaip darbo jėga; tačiau į mašinų išlaidas įtraukiamos išlaidos dėl naudojimosi mašina). Išskirtiniais atvejais, kai apsikeitimas paslaugomis vyksta stambiu mastu, naudojamas vienas iš tokių variantų: a) darbu gauta pagalba atlyginama kitos rūšies paslauga (pvz., aprūpinama mašinomis): kaip paslauga gautas darbo laikas registruojamas kaip apmokamas ūkio darbas (20 arba 21 antraštė, priklausomai nuo to, ar darbui ūkyje samdoma reguliariai, ar ne); suteiktos pagalbos vertė užregistruojama kaip gamyba pagal atitinkamą antraštę (šiuo atveju 177 antraštė "Kitų darbas pagal sutartį, įskaitant įrengimų nuomą") ir kaip išlaidos (59 antraštė "Algos ir socialinė apsauga"); b) darbu suteikta pagalba atlyginama kitos rūšies paslaugomis (pvz., aprūpinama mašinomis): tokioje situacijoje atlikto darbo laikas ir bet kokie su tuo susiję darbo užmokesčiai neregistruojami; gautos paslaugos vertė užregistruojama kaip sąnaudos pagal atitinkamą antraštę (šiame pavyzdyje 60 antraštė "Darbas pagal sutartį ir mašinų nuoma"). Reikia skirti tokias darbo jėgos kategorijas: A. A. Nuolatinė neapmokama darbo jėga Neapmokama darbo jėga arba darbo jėga, gaunanti mažesnį atlyginimą (grynaisiais ar natūra), negu paprastai mokama už suteikiamas paslaugas (tokio apmokėjimo nereikėtų registruoti ūkio išlaidose), ir kuri ataskaitiniais metais dalyvavo (neįskaitant paprastų atostogų) mažiausiai visą vieną dieną kiekvieną savaitę. Nuolatiniam darbui įdarbintas asmuo, kuris dėl kokių nors priežasčių buvo įdarbintas ūkyje tik ribotam ataskaitinių metų laikotarpiui, vis tiek registruojamas (pagal faktiškai išdirbtą valandų skaičių) kaip nuolatinė darbo jėga. Gali būti tokie arba panašūs atvejai: a) specialios gamybos sąlygos ūkyje, kurioms esant darbo jėga ištisiems metams nereikalinga: pvz., alyvų auginimo ar vynininkystės ūkiai ir ūkiai, besispecializuojantys sezoniniame gyvūnų penėjime arba vaisių ir daržovių auginime atvirame ore; b) nebuvimas darbe ne dėl paprastų atostogų, pvz., karinė tarnyba, liga, nelaimingas atsitikimas, motinystė, pratęstas nedarbingumo lapelis ir t. t.; c) įsijungimas į ūkį arba išvykimas iš jo; d) visiškas darbo nutraukimas ūkyje dėl nenumatytų atvejų (potvynis, gaisras ir t. t.). Yra tokios pakategorės: 13. Turėtojas/valdytojas Asmuo, kuris prisiima ekonominę ir juridinę atsakomybę už ūkį ir vadovauja kasdieniniam jo valdymui. Jeigu tai – pusininkavimas, pusininkas nurodomas turėtoju/valdytoju. 14. Turėtojas/ne valdytojas Asmuo, kuris prisiima ekonominę ir juridinę atsakomybę už ūkį nevadovaudamas kasdieniniam jo valdymui. 15. Valdytojas/ne turėtojas Asmuo, kuris vadovauja kasdieniniam ūkio valdymui, tačiau neturi ekonominės ir juridinės atsakomybės už jį. 16. Turėtojo (-ų) sutuoktinis (-iai) 17. Kita nuolatinė neapmokama darbo jėga Nuolatinė neapmokama darbo jėga, neįtraukta į ankščiau pateiktas antraštes. Taip pat įtraukiami darbų vykdytojas ir valdytojo padėjėjai, neatsakingi už viso ūkio valdymą. B. 18. Nenuolatinė ir sezoninė neapmokama darbo jėga Neapmokama darbo jėga, kuri ataskaitiniais metais ūkyje nedirbo nuolatos, įtraukiama į šią antraštę. C. C. Nuolatinė apmokama darbo jėga Darbo jėga, apmokama (grynaisiais ir (arba) natūra) tiek, kiek paprastai mokama už suteikiamas paslaugas, kuri ataskaitiniais metais (neįskaitant paprastų atostogų) ūkyje dirbo mažiausiai visą vieną dieną per savaitę. Reikia nurodyti tokias pakategores: 19. Ūkio valdytojas Apmokamas asmuo, atsakingas už kasdieninį ūkio valdymą. 20. Kiti Visa nuolatinė apmokama darbo jėga (išskyrus apmokamą ūkio valdytoją) nurodoma po šia antrašte. Įtraukiami taip pat darbų vykdytojas ir valdytojo padėjėjai, neatsakingi už viso ūkio valdymą. D. 21. Nenuolatinė ir sezoninė apmokama darbo jėga Apmokama darbo jėga, kuri nenuolat dirbo ūkyje ataskaitiniais metais (įskaitant vienetininkus), nurodoma po šia antrašte. C LENTELĖS SKILTYS Atliekamos funkcijos (kodas) (1 skiltis, 51, 55, 59 63 ir 67 langeliai) Atliekama funkcija nurodoma kodiniais numeriais, t. y.: 1 = turėtojas/valdytojas; 2 = turėtojas/ne valdytojas; 3 = valdytojas/ne turėtojas. Jeigu funkciją atlieka keletas asmenų (pvz., du broliai, tėvas ir sūnus ir t. t.), kiekvienas išvardijamas mažėjančios atsakomybės tvarka; jeigu atsakomybė vienoda, vardijama pradedant nuo vyriausio amžiumi. Tokiu būdu duomenys apie didžiausią atsakomybę turinčius asmenis registruojami 51–54 langeliuose; mažesnę atsakomybę turintys asmenys registruojami 55–58 langeliuose ir t. t. Asmenų skaičius (1 skiltis, 71 ir 74 langeliai) Reikia nurodyti sutuoktinių ir "Kita nuolatinė neapmokama darbo jėga" kategorijos asmenų skaičių. Jeigu yra keletas turėtojų, gali būti daugiau negu vienas sutuoktinis. Gimimo metai (2 skiltis) Reikia nurodyti tiktai turėtojo (-ų) ir (arba) valdytojo (-ų) (13–15 ir 19 kategorijos) paskutinius du gimimo metų skaitmenis. Iš viso darbo jėgos: darbo vienetų skaičius per metus (3 skiltis) Nuolatiam darbui įdarbinta darbo jėga paverčiama darbo vienetais per metus. Vienas metinis darbo vienetas lygus vienam nuolatinį darbą visą darbo dieną dirbančiam asmeniui ūkyje. Vienas asmuo negali viršyti vieno darbo vieneto ekvivalento, net jeigu jo/jos faktinis darbo laikas viršija tame regione ir tokio tipo ūkyje įprastą normą. Asmuo, dirbantis neištisus metus ūkyje, registruojamas kaip "metinio vieneto" sveiko skaičiaus dalis. Kiekvieno tokio asmens "metinis darbo vienetas" gaunamas dalijant jo faktinį darbo per metus laiką iš darbuotojo, dirbančio visą dieną, normalaus metinio darbo laiko tame regione ir tokio paties tipo ūkyje. Jeigu darbuotojai mažiau darbingi, metinis darbo vieneto ekvivalentas turėtų būti sumažintas proporcingai jų darbingumui. Išdirbtas laikas (4 skiltis) Išdirbtas laikas nurodomas valandomis. Reikėtų nurodyti laiką, faktiškai paskirtą darbui ūkyje. Jeigu žmonės mažiau darbingi, išdirbtas laikas turėtų būti sumažintas proporcingai jų darbingumui. Darbuotojų vienetininkų išdirbtas laikas apskaičiuojamas dalinant visą už darbą užmokėtą sumą iš valandinio užmokesčio, kurį gauna darbuotojas, įdarbintas mokant už išdirbtą laiką. Darbas žemės ūkyje Darbas ūkyje apima visą fizinio bei administracinio pobūdžio darbą, organizavimą, priežiūrą ir vykdymą, susijusius su normalia ūkio veikla, pvz.: - finansinis organizavimas ir valdymas (ūkio pardavimai ir pirkimai, buhalterinė apskaita ir t. t.), - darbas laukuose (arimas, sėjimas, derliaus nuėmimas, sodų priežiūra ir t. t.), - gyvulininkystė (pašarų ruošimas, gyvūnų šėrimas, melžimas, gyvūnų priežiūra ir t. t.), - produktų rinkai paruošimas, sandėliavimas ir perdirbimas ūkyje, - pastatų, mašinų, įrengimų, gyvatvorių, griovių ir kt. priežiūra, - ūkio darbuotojų transportavimas ir transportavimas, kurį jie vykdo, - kitas ūkio darbas, tiesiogiai susijęs su darbu ūkyje: - miškininkystės darbai žemės ūkio valdai priklausančioje miško vietovėje, - su turizmu susijęs darbas (stovyklavietės, sporto arba rekreacinių zonų, jojimo bazių priežiūra, kotedžų nuoma ir t. t.), papildomas arba iš dalies sutampantis su ūkio darbu tokiu mastu, kad faktiškai yra neįmanoma atskirti turizmo veiklos nuo įprastos žemės ūkio veiklos ūkyje (šiuo atveju su turizmu susijusios pajamos ir sąnaudos yra registruojamos atitinkamai kaip produktai (žiūrėti 179 antraštę) ir ūkio sąnaudos), - darbas pagal sutartį kitiems, kai jis nenuolatinis ir atliekamas ūkio įrengimais (užmokestis už jį yra įtraukiamas į ūkio gamybą). Toliau minimi darbai neįtraukiami į darbą ūkyje: - darbas, susijęs su ilgalaikio turto padidinimu (statyba arba pastatų ar mašinų kapitalinis remontas, sodų įveisimas, pastatų griovimas, sodų naikinimas ir t. t.), - turėtojo ar valdytojo sodyboje atliekamas darbas. D. GYVŪNŲ SKAIČIUS IR VERTĖ Reikia išskirti tokias gyvūnų kategorijas: 22. ARKLIAI (įvairaus amžiaus) Įtraukiami taip pat lenktyniniai ir jodinėjimo arkliai, asilai, mulai, arklėnai ir t. t. 23. PENIMI VERŠELIAI Penimi veršeliai, paprastai skerdžiami iki penkių mėnesių amžiaus. 24. KITI GALVIJAI IKI VIENERIŲ METŲ 25. GALVIJŲ PATINAI NUO VIENERIŲ IKI DVEJŲ METŲ 26. GALVIJŲ PATELĖS NUO VIENERIŲ IKI DVEJŲ METŲ Išskyrus apsiveršiavusias galvijų pateles. 27. DVEJŲ METŲ IR VYRESNI GALVIJŲ PATINAI 28. VEISLINĖS TELYČIOS Dvejų metų ir vyresnės galvijų patelės, dar nesiveršiavusios ir skirtos veislininkystei. 29. PENIMOS TELYČIOS Dvejų metų ar vyresnės galvijų patelės, dar nesiveršiavusios, neskirtos veislininkystei. 30. MELŽIAMOS KARVĖS Karvės, kurios jau buvo apsiveršiavusios (įskaitant jaunesnes nei dvejų metų), laikomos išskirtinai arba daugiausia žmonėms vartoti skirto ir perdirbto pieno produktų gamybai. 31. IŠBROKUOTOS MELŽIAMOS KARVĖS Melžiamos karvės po paskutinės laktacijos. Jeigu tokie duomenys yra ūkio apskaitoje. 32. KITOS KARVĖS 1. Karvės, kurios jau buvo apsiveršiavusios (įskaitant jaunesnes nei dvejų metų), laikomos išskirtinai arba daugiausia veršelių veisimui ir kurių pienas neskirtas žmonėms vartoti arba perdirbtiems pieno produktams gaminti. 2. Karvės darbui. 3. Nemelžiamos išbrokuotos karvės (penimos arba nepenimos prieš skerdimą). Į 23–32 antraštes taip pat įtraukiamos atitinkamos buivolų ir buivolių kategorijos. 33. BIČIŲ ŠEIMOS, NURODANT AVILIŲ SKAIČIŲ 34. TRIUŠIAI, VEISLINĖS PATELĖS 35. iki 37. (Nenaudojama) 38. VEISLINĖS OŽKOS 39. KITOS OŽKOS Ožkos, išskyrus veislines. 40. AVELĖS Vienerių metų ar vyresnės veislininkystei skirtos avelės. 41. KITOS AVYS Įvairaus amžiaus avys, išskyrus aveles. 42. Nenaudojama 43. PARŠELIAI Lengvesni nei 20 kg gyvojo svorio paršeliai. 44. VEISLINĖS PARŠAVEDĖS 50 kg ar sunkesnės veislinės paršavedės, išskyrus išbrokuotas paršavedes (žiūrėti 46 antraštę "Kitos kiaulės"). 45. PENIMOS KIAULĖS 20 kg ar sunkesnės penimos kiaulės, išskyrus išbrokuotas paršavedes ir kuilius (žiūrėti 46 antraštę "Kitos kiaulės"). 46. KITOS KIAULĖS 20 kg ar sunkesnės kiaulės, išskyrus išbrokuotas veislines paršavedes (žiūrėti 44 antraštę) ir penimas kiaules (žiūrėti 45 antraštę). 47. MĖSINIAI VIŠČIUKAI Neįskaitant dedeklių ir išbrokuotų vištų. Neįskaitant paukščių jauniklių. 48. DEDEKLĖS VIŠTOS Įskaitant jaunikles, dedekles ir išbrokuotas vištas. Jauniklės yra tokios vištos, kurios dar nepradėjo dėti kiaušinių. Neįskaitant paukščių jauniklių. 49. KITI PAUKŠČIAI Įskaitant antis, kalakutus, žąsis, perlines vištas. Įskaitant veislines pateles. Neįskaitant paukščių jauniklių. 50. KITI GYVŪNAI Tik įvertinimai. Įskaitant išsiritusius viščiukus, triušius, išskyrus veislines pateles, elnius, bizonus, stručius, žuvis. Taip pat įskaitant ponius ir kitus ūkio turizmui naudojamus gyvūnus. Neįskaitant kitų gyvūnų produkcijos (žiūrėti K lentelę, 170 antraštę). D LENTELĖS SKILTYS Pradinis įvertinimas (1 ir 2 skiltys) Skaičius (1 skiltis) Ūkiui priklausančių gyvūnų skaičius ataskaitinių metų pradžioje, nepriklausomai nuo to, ar jie yra ūkyje tuo metu. Vertė (2 skiltis) Ūkiui priklausančių gyvūnų vertė, pradėjus apskaitą metų pradžioje, nustatyta einamosiomis kainomis. Galutinis įvertinimas (3 ir 4 skiltys) Skaičius (3 skiltis) Ūkiui priklausančių gyvūnų skaičius ataskaitinių metų pabaigoje, nepriklausomai nuo to, ar jie yra ūkyje tuo metu. Vertė (4 skiltis) Ūkiui priklausančių gyvūnų vertė, ataskaitinių metų pabaigoje, einamosiomis kainomis. Vidurkis (5 skiltis) Vidurkis išreiškiamas iki vieno skaičiaus po kablelio, išskyrus paukščius ir triušius, kurių skaičių reikia nurodyti sveikais skaičiais. Kiekvienas vienetas reiškia vieno gyvūno buvimą ūkyje vienerius metus. Gyvūnai skaičiuojami proporcingai jų buvimo ūkyje laiko trukmei per metus. Vidurkis nustatomas pagal periodines inventorizacijas arba registruojant atvežimus ir išvežimus. Įskaitomi visi ūkyje esantys gyvūnai, taip pat gyvūnai, auginami arba penimi pagal sutartį (nepriklausantys ūkiui gyvūnai, kurie jame auginami arba penimi tokiu būdu, kad tokia veikla yra tiktai ūkininko atliekama paslauga, jis pats neprisiima finansinės atsakomybės, paprastai susijusios su tokių gyvūnų auginimu arba penėjimu) ir gyvūnai, priimami arba atiduodami ganytis tuo metų laiku, kai jie yra ūkyje. E. GYVŪNŲ PIRKIMAI IR PARDAVIMAI Nurodomos tokios gyvūnų kategorijos: 51. Arkliai 52. Galvijai 52 antraštėje taip pat nurodomi buivolų pirkimai ir pardavimai. 53. Nenaudojama 54. Avys 55. Ožkos 56. Kiaulės 57. Paukščiai Taip pat įskaitant už perinimui skirtus kiaušinius ir perkant viščiukus sumokėtas sumas. 58. Kiti gyvūnai Įskaitant triušius ir bičių šeimas. E LENTELĖS SKILTYS Gyvūnų pirkimai (1 skiltis) Iš viso nupirkta gyvūnų per ataskaitinius metus (įskaitant pirkimo išlaidas). Su tuo susijusios dotacijos ir subsidijos ne atskaičiuojamos nuo visų pirkimų, bet nurodomos po 116 antrašte (žiūrėti instrukcijas dėl šios antraštės). Gyvūnų pardavimai (2 skiltis) Iš viso parduota gyvūnų per ataskaitinius metus. Su tuo susijusios dotacijos ir subsidijos ne įtraukiamos į visus pirkimus, bet nurodomos po 112 antrašte (žiūrėti instrukcijas dėl šios antraštės). Kai žinomos prekybos išlaidos, jeigu tokių yra, jos ne atimamos iš visų pardavimų, bet pateikiamos bet nurodomos po 71 antrašte ("Kitos specifinės gyvulininkystės išlaidos"). Suvartojimas ūkyje ir pelnas natūra (3 skiltis) Ūkyje suvartotų arba panaudotų išmokoms natūra gyvūnų vertė per ataskaitinius metus, vertinant supirkimo kaina. F. IŠLAIDOS Ūkio išlaidos (grynaisiais ir natūra) yra susijusios su gamybinių resursų (įskaitant naudojimą ūkyje) "suvartojimu", atitinka ūkio gamybą ataskaitiniais metais arba tų resursų "suvartojimą" ataskaitiniais metais. Kai tam tikros išlaidos iš dalies susijusios su privačiu naudojimu ir iš dalies su ūkio išlaidomis (pvz., elektra, vanduo, kuras šildymui ir mašinoms ir t. t.) tiktai pastaroji dalis turėtų būti įtraukta į ūkio ataskaitą. Ūkio tikslams padarytų privačių automobilių išlaidų proporcija taip pat turėtų būti parodyta. Apskaičiuojant su ataskaitinių metų gamyba susijusias išlaidas, per metus atliktus pirkimus ir sunaudojimą reikėtų patikslinti pagal vertės pasikeitimus (įskaitant pasėlių vertę). Reikėtų atskirai nurodyti kiekvienam punktui išleistas bendrąsias išlaidas ir ūkio sunaudojimo vertę. Jeigu nurodytos išlaidos reiškia visą gamybos priemonių "suvartojimą" per ataskaitinius metus, bet neatitinka tų metų gamybos, gamybos priemonių atsargų pasikeitimus (įskaitant padidėjusias augančių pasėlių išlaidas) reikėtų nurodyti po 102 antrašte "apyvartinis kapitalas". Su kapitalinio turto "suvartojimu" susijusios išlaidos išreiškiamos nuvertėjimu, o kapitalinio turto įsigijimo sąnaudos neturėtų būti laikomos ūkio išlaidomis. Instrukcijų dėl nuvertėjimo ieškokite prie 94–103 antraščių. Išlaidų punktų sąnaudos,kompensuojamos ataskaitiniais metais ar vėliau (pvz., traktoriaus remontas dėl avarijos, kurį padengia draudimo polisas arba trečioji šalis, susijusi civilinės atsakomybės įsipareigojimais) neturėtų būti registruojamos kaip ūkio išlaidos, o atitinkamos įplaukos neturėtų būti įtrauktos į ūkio apskaitą. Įplaukos iš pirktų atsargų perpardavimo turi būti atimamos iš atitinkamų sąnaudų. Su išlaidomis susijusios dotacijos ir subsidijos neatimamos iš atitinkamų išlaidų punktų, bet įrašomos po 114 antrašte (žiūrėti su ta antrašte susijusias instrukcijas). Investicijų dotacijos ir subsidijos pateikiamos po 94–103 antraštėmis. Į išlaidas įtraukiamos bet kokios su kiekvienu išlaidų punktu susijusios pirkimų sąnaudos. Išlaidos yra klasifikuojamos taip: 59. Išlaidos apmokamos darbo jėgos užmokesčiams ir socialiniam saugumui Šiam punktui priskiriama: - algos ir uždarbiai, faktiškai sumokėti už darbą grynaisiais juos uždirbusiems asmenims, nepriklausomai nuo apmokėjimo pagrindo (vienetinis arba valandinis darbas), atskaičius bet kokias socialines priemokas, išmokėtas turėtojui, kaip darbdaviui, siekiant kompensuoti algos, neatitinkančios faktiškai atlikto darbo (pvz., nebuvimas darbe dėl nelaimingo atsitikimo, profesinio mokymo ir t. t.), išmokėjimą, - algos ir darbo užmokesčiai natūra (pvz., būstas, maitinimas, pastatai, ūkio produkcija ir t. t.), - premijos už pelningumą ar kvalifikaciją, dovanos, atsidėkojimai, pelno dalys, - kitos su darbo jėga susijusios sąnaudos (įdarbinimo išlaidos), - darbdaviui privalomos socialinės apsaugos išmokos ir išmokos, kurias jis moka už darbuotoją ir vietoje jo, - draudimas nuo nelaimingų atsitikimų darbe. Turėtojo asmeninės ir neapmokamos darbo jėgos socialinės apsaugos mokesčiai ir draudimas neturėtų būti laikomi ūkio išlaidomis. Neapmokamų darbininkų gaunamos sumos (kurios pagal apibrėžimą yra mažesnės už normalų užmokestį – žiūrėti neapmokamos darbo jėgos apibrėžimą) neturėtų būti registruojamos ūkio ataskaitoje. Pašalpos (grynaisiais ar natūra), mokamos buvusiems apmokamiems į pensiją išėjusiems darbuotojams, kurie jau nebedirba ūkyje, neturėtų būti registruojamos šiuo punktu, o po antrašte "Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos". 60. Darbas pagal sutartį ir technikos nuoma Į šį punktą įtraukiama: - visos sąnaudos, susijusios su darbu pagal sutartį ūkyje, kurį atlieka žemės ūkio rangovai. Paprastai tokią sumą sudaro užmokestis už įrengimų ir personalo nuomą ir, priklausomai nuo darbo, naudotų medžiagų išlaidos (pvz., augalų apsaugos priemonės); jeigu konkreti suma žinoma, ji atimama iš punkto "Darbas pagal sutartį" ir užregistruojama pagal atitinkamą kodinį numerį (pvz., augalų apsaugos priemonės), - mašinų, kurias vairuoja ar naudoja ūkio darbuotojai, naudojimosi arba nuomos išlaidos. Jeigu išsinuomota technika dirba ūkio darbuotojai, bet kokias ūkio kuro ir aptarnavimo išlaidas reikėtų užregistruoti po atitinkama antrašte. 61. Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas Mašinų ir įrangos aptarnavimo bei nedarančio technikos rinkos vertei įtakos smulkaus remonto išlaidos (išlaidos mechanikui, atsarginių dalių pakeitimo išlaidos ir t. t.). Šiam kodiniam numeriui priskiriami smulkios įrangos pirkimai, pakinktų arkliams ir jų kaustymo išlaidos, padangų, tvirtinančiųjų rėmų, apsauginių drabužių antisanitariniams darbams, ploviklių įrangai, lengvųjų automobilių išlaidų, padarytų juos naudojant ūkio reikmėms, dalis (dar žiūrėti 63 antraštę). Plovikliai gyvulininkystės įrengimamas valyti (pvz., melžimo įrenginiai) registruojami po 73 antrašte "Kitos specifinės gyvulininkystės išlaidos". Kapitalinis remontas, padidinęs įrangos vertę, lyginant su jos verte prieš remontą, neįtraukiamas po šia antrašte (taip pat žiūrėti toliau pateiktas instrukcijas dėl nuvertėjimo). 62. Variklių kuras ir tepalai Šiai antraštei taip pat priskiriama tokia kuro ir tepalų išlaidų lengviesiems automobiliams dalis, kokia jie buvo naudojami ūkio tikslams (žiūrėti toliau pateiktą 63 antraštę). 62) Variklių kuras ir tepalai 80) Kuras apšildymui . 63. Automobilių išlaidos Jeigu privačių automobilių išlaidų ūkiui dalis skaičiuojama pasirinktinai (pvz., nustatyta suma per km), šios išlaidos pateikiamos po šia antrašte. Pašarai Pašarai skirstomi į nupirktus ir pagamintus bei sunaudotus ūkyje. Pirktiems pašarams priskiriami mineraliniai laižalai, pieno produktai (pirkti arba grąžinti į ūkį) ir pašarų konservavimui bei saugojimui skirti produktai, o taip pat su ganymo teise, bendros ganyklos ir neįtrauktų į KŽŪN ganyklų naudojimu bei pašarų plotų, neįtrauktų į KŽŪN, nuomavimu susijusios sąnaudos. Pirktas kraikas ir šiaudai taip pat priskiriami pirktiems pašarams. Ganomiems gyvuliams nupirkti pašarai skirstomi į koncentruotus ir stambiuosius pašarus (įskaitant teisę ganyti ir bendrų ganyklų, ganomo ploto bei pašarinio ploto, neįtraukto į KŽŪN, naudojimo sąnaudas, taip pat pirktą kraiką ir šiaudus). Antraštei "Koncentruoti pašarai" visų pirma priskiriama aliejinės išspaudos, kombinuoti pašarai, grūdai, šienas, džiovintos cukrinių runkelių išspaudos, žuvies ir mėsos miltai, pienas ir pieno produktai, mineralinės medžiagos ir tokių pašarų konservavimui bei saugojimui skirti produktai. Žemės ūkio rangovų atliktų darbų sąnaudos gaminant stambiuosius pašarus, pvz., silosą, įtraukiamos po 60 antrašte "Darbas pagal sutartį". Ūkyje pagamintiems ir sunaudotiems pašarams priskiriami paklausūs ūkio produktai, kurie naudojami pašarams (įskaitant pieną ir pieno produktus, bet neįskaitant veršelių žindamo pieno, kuris nėra registruojamas). Ūkyje pagamintas kraikas ir šiaudai įskaitomi tik tada, jeigu jie yra paklausūs produktai tame regione ir tais konkrečiais metais. Toliau pašarai skirstomi taip: Pirkti pašarai: 64. Koncentruoti pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms) 65. Stambieji pašarai ganomiems gyvuliams (arkliams, galvijams, avims, ožkoms) 66. Pirkti pašarai kiaulėms 67) 66. Pirkti pašarai paukščiams ir kitiems smulkiems gyvūnams Ūkyje pagaminti pašarai, kuriais ūkyje šeriami: 68. Ganomi gyvuliai (arkliai, galvijai, avys, ožkos) 69. Kiaulės 70. Paukščiai ir kiti smulkūs gyvūnai 71. Kitos specifinės gyvulininkystės išlaidos Visos sąnaudos, tiesiogiai susijusios su gyvulininkyste, dėl kurių nėra atskiros nuostatos kitose išlaidų antraštėse: veterinariniai užmokesčiai, vaistai, užmokesčiai už veislinius patinus, dirbtinis apvaisinimas, kastravimas, pieno tyrimai, bandos knygų užsakymas ir registracija, plovikliai gyvulininkystės įrenginių valymui (pvz., melžimo įrenginiai), gyvulininkystės produktų pakavimo ir perdirbimo medžiagos, ūkio gyvulininkystės produktų sandėliavimo ir paruošimo rinkai už ūkio ribų išlaidos, ūkio gyvulininkystės produktų prekybos išlaidos, atsitiktiniai papildomi ūkyje gaminamų produktų (pvz., pienas) pirkimai ir t. t. Taip pat priskiriama trumpalaikė pastatų gyvūnams arba su ūkio gamyba susijusių produktų sandėliavimui nuoma. 72. Pirktos sėklos ir sodinukai Visos pirktos sėklos ir sodinukai, įskaitant svogūnėlius, gumbasvogūnius ir gumbavaisius. Jaunų medelių ir krūmų naujam sodiniui išlaidos yra investicija, todėl turėtų būti parodytos po 96 antrašte "Daugiamečiai augalai" arba po 100 antrašte "Miško žemė". Tačiau jaunų medelių ir krūmų išlaidos nedideliam atsodinimo darbui turi būti laikomos ataskaitinių metų išlaidomis ir nurodomos po šia antrašte, išskyrus su prie žemės ūkio valdos esančiais miškais susijusias išlaidas, kurios turi būti registruojamos po 77 antrašte "Specifinės miškininkystės išlaidos". Sėklų apdorojimo išlaidos (rūšiavimas, dezinfekcija) taip pat priskiriamos šiai antraštei. 73. Ūkyje išaugintos ir panaudotos sėklos bei sodinukai Visos ūkyje išaugintos ir panaudotos sėklos ir sodinukai (įskaitant svogūnėlius, gumbasvogūnius ir gumbavaisius). 74. Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos Visos pirktos trąšos ir dirvožemio savybes gerininančios medžiagos (pvz., kalkės), įskaitant kompostą, durpes ir mėšlą (neįskaitant ūkyje gaunamo mėšlo). Trąšos ir dirvožemio savybes gerinančios medžiagos, naudojamos žemės ūkio valdos dalį sudarantiems miškams, turi būti įrašomi po 77 antrašte "Specifinės miškininkystės išlaidos". 75. Augalų apsaugos piemonės Visos medžiagos pasėlių ir augalų apsaugai nuo kenkėjų ir ligų, plėšrūnų, blogo oro ir t. t. (insekticidai, fungicidai, herbicidai, užnuodyti jaukai, paukščių baidyklės, apvalkalai nuo krušos, apsauga nuo šalčio ir t. t.). Jeigu pasėlių apsaugos darbus atlieka rangovas ir jeigu apsaugos medžiagų išlaidos atskirai nėra žinomos, bendra suma turėtų būti įrašyta po 60 antrašte "Darbas pagal sutartį". Apsauginės medžiagos, naudojamos žemės ūkio valdos dalį sudarantiems miškams, turi būti įrašomos po 77 antrašte "Specifinės miškininkystės išlaidos". 76. Kitos specifinės augalininkystės išlaidos (įskaitant daugiametes pievas ir ganyklas) Visos tiesioginį ryšį su augalininkyste turinčios išlaidos, dėl kurių nėra nuostatų kitose išlaidų antraštėse: pakavimo ir rišimo medžiagos, špagatas ir virvės, dirvos analizių išlaidos, pasėlių konkurencijos išlaidos, plastikinės dangos (pvz., braškių auginimui), kultūrų konservavimo ir perdirbimo medžiagos, ūkio pasėlių sandėliavimo ir paruošimo rinkai už ūkio ribų išlaidos, ūkio augalininkystės produktų prekybos išlaidos, sumos, sumokėtos perkant tinkamas parduoti nenuimtas kultūras arba nuomojant žemę trumpesniam nei vienerių metų laikotarpiui tinkamoms parduoti kultūroms auginti, atsitiktiniai papildomi ūkyje gaminamų, perdirbamų augalininkystės produktų (pvz., vynuogės) pirkimai ir t. t. Taip pat priskiriama trumpalaikė tinkamoms parduoti kultūroms naudojamų pastatų nuoma. 77. Specifinės miškininkystės išlaidos Trąšos, apsauginės medžiagos, įvairios specifinės išlaidos. Darbo sąnaudos, darbas pagal sutartį ir mechanizacija neįtraukiami: jie parodomi po atitinkamomis išlaidų antraštėmis. 78. Einamoji žemės gerinimo ir pastatų priežiūra Pastatų ir žemės gerinimo priežiūra (nuomininko lygiu), įskaitant šiltnamius, karkasus ir atramas. Einamajai pastatų priežiūrai pirktos statybinės medžiagos turėtų būti registruojamos po šia antrašte. Naujoms investicijoms pirktos statybinės medžiagos turėtų būti registruojamos 94 antraštės "Žemės ūkio naudmenos ir ūkio pastatai", 97 antraštės "Žemės gerinimas" ir (arba) 98 antraštės "Ūkio pastatai""investicijų" skiltyje. Pastatų kapitalinio remonto, kuris padidina jų vertę (kapitalinis techninis aptarnavimas ir remontas), išlaidos neįtraukiamos po šia antrašte, net jeigu tokio darbo išlaidas padengia nuomininkas (žiūrėti instrukcijas dėl sumokėtos nuomos, 85 antraštė). Šios išlaidos parodomos 98 antraštėje "Ūkio pastatai". 79. Elektra Bendras elektros suvartojimas ūkio verslo reikmėms. 80. Kuras apšildymui Bendras kuro apšildymui suvartojimas ūkio verslo reikmėms, įskaitant šiltnamių apšildymą. 81. Vanduo Prijungimo prie magistralės išlaidos ir vandens suvartojimas visiems ūkio tikslams, įskaitant drėkinimą. Ūkiui priklausančios vandens įrangos išlaidos turi būti įrašytos po atitinkamomis antraštėmis: mašinų ir įrengimų nuvertėjimas, einamasis mašinų ir įrangos remontas, variklių kuras, elektra. 82. Draudimas Visos draudimo įmokos dėl ūkio rizikos, pavyzdžiui, turėtojo trečiosios šalies įsipareigojimai, gaisras, potvynis, draudimas nuo gyvūnų kritimo ir žalos pasėliams ir t. t., išskyrus draudimo įmokas dėl nelaimingų atsitikimų darbe, kuriuos reikia registruoti po 59 antrašte. Taip pat įtraukiamos draudimo įmokos dėl pastatų, jeigu jos dar neužregistruotos po 87 antrašte. 83. Ūkio mokesčiai ir kitos rinkliavos Visi su ūkio verslu susiję mokesčiai ir kitos rinkliavos, įskaitant rinkliavas pagal aplinkos apsaugos priemones, tačiau neįskaitant PVM ir žemės, pastatų ar darbo jėgos mokesčių. Tiesioginiai turėtojo pajamų mokesčiai nelaikomi ūkio išlaidomis. 84. Kitos pridėtinės ūkininkavimo išlaidos Visos kitos ūkininkavimo išlaidos, nepaminėtos anksčiau pateiktose antraštėse (atlyginimai apskaitininkams, sekretorės paslaugos ir biuro išlaidos, telefono mokesčiai, įvairūs įnašai, abonementai ir t. t.). Taip pat įeina trumpalaikė pastatų nuoma gyvulininkystei ir pardavimui tinkamoms kultūroms ir (arba) kitiems bendriems tikslams. 85. Sumokėta nuoma Sumokėta nuoma (grynaisiais arba natūra) už nuomotą žemę, pastatus, kvotas ir kitas ūkio verslo teises. Į šią antraštę įtraukiamos išlaidos, kurias padengė nuomininkas savininko vardu ir vietoje jo (pvz., žemės mokestis ir nuvertėjimas, susijęs su kapitaliniu remontu, kurio išlaidas padengia nuomininkas) ir kurių nuomininkas atgauti negali. Reikia įtraukti tiktai ūkio pastatų verslo dalį ir kitus nuomojamus pastatus. Kvotų nuomavimo išlaidas, nesusijusias su žeme, taip pat reikia įtraukti į L lentelę. 86. Nenaudojama 87. Ūkio pastatų draudimas Ši informacija yra neprivaloma. Draudimo įmokos (gaisras, potvynis ir t. t.) už savininko naudojamus pastatus, kurias nuomininko ūkininkavimo atveju paprastai įneša savininkas. Jeigu visi atvejai draudžiami vienu polisu, reikia apskaičiuoti įmokų dalį, susijusią su ūkio pastatais. 88. Žemės ir pastatų mokesčiai Mokesčiai, tarifai ir kitos išlaidos, mokamos dėl ūkio žemės ir pastatų savininko naudojimo arba nuomojimo iš pusės. 89. Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai, iš viso Palūkanos ir finansiniai mokesčiai dėl skolinto kapitalo (paskolos), gauto ūkio tikslams. Ši informacija yra privaloma. Palūkanų subsidijos yra ne atimamos, bet įrašomos į J lentelę po 114 antrašte. 90. Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už gautas paskolas žemei ir pastatams pirkti Ši informacija yra neprivaloma. 91. Iš jų: sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už gautas paskolas žemei pirkti Ši informacija yra neprivaloma. 92. Sumokėtos palūkanos ir finansiniai mokesčiai už gautas paskolas apyvartiniam kapitalui finansuoti (gyvūnai, negyvasis inventorius ir apyvartinis kapitalas) ir kreditoriams Ši informacija yra neprivaloma. 93. Iš viso išlaidų 59–89 antraštėse pateiktų išlaidų suma. G. ŽEMĖ IR PASTATAI, NEGYVASIS INVENTORIUS IR APYVARTINIS KAPITALAS Reikalaujamas toks suskirstymas: 94. Žemės ūkio paskirties žemė, ūkio pastatai ir teisės Sudedama visa toliau pateiktų 95–99 antraščių informacija. 95, 97 ir 99 antraštes reikia užpildyti, jeigu apskaitoje yra atitinkami duomenys. 95. Žemės ūkio paskirties žemė Savininko naudojama žemės ūkio paskirties žemė. 96. Daugiamečiai augalai Visi sodiniai (išskyrus giraites bei miškus ir išskyrus žemės vertę), priklausantys turėtojui, nepriklausomai nuo žemės naudojimo tipo. Reikia užpildyti antraštę ir 7 skilties 316 pozicijoje nurodyti su pateiktais duomenimis susijusį nuvertėjimą. Jaunų sodinių prieaugis (dar nevisiškai subrendę daugiamečiai augalai) turėtų būti įrašytas į "Investicijas" (4 skiltis). Tai taip pat reikia įrašyti į K lentelę po 159 antrašte "Galutinis įvertinimas" (9 skiltis). 97. Žemės gerinimas Žemės pagerinimai (pvz., tvoros, drenažas, sumontuoti drėkinimo įrengimai), priklausantys turėtojui, nepriklausomai nuo žemės naudojimo tipo. Visam 7 skilties 324 pozicijoje nurodytam turtui skaičiuojamas nuvertėjimas. 98. Ūkio pastatai Turėtojui priklausantys pastatai nepriklausomai nuo žemės naudojimo tipo. Reikia užpildyti antraštę, o 7 skilties 332 pozicijoje nurodytam turtui skaičiuojamas nuvertėjimas. 99. Įsigijimo išlaidos, kvotos ir kitos teisės Užmokesčiai patikėtiniams, registracijos mokesčiai ir t. t., susiję su žemės ūkio paskirties žeme ar ūkio pastatų įsigijimu. Sandoriai, susiję su referencinių pieno ir cukrinių runkelių kiekių pardavimu ir (arba) pirkimu ir su įgytų teisių bei įsipareigojimų perdavimu, tokiu kaip nustatyto skaičiaus gyvūnų perdavimas. Kvotos/teisės taip pat registruojamos L lentelėje. Miško žemės įsigijimo išlaidos neįtraukiamos. 100. Miško žemė, įskaitant stačią mišką Žemės ūkio valdai priklausanti savininko naudojama miško žemė, įskaitant atitinkamas įsigijimo išlaidas. 101. Mašinos ir įranga Traktoriai, motoriniai kultivatoriai, sunkvežimiai, furgonai, automobiliai, stambi ir smulki ūkininkavimo technika, įskaitant įrankius, kurie nauji kainuoja brangiau negu 100 eurų. 102. Apyvartinis kapitalas Apyvartinį kapitalą sudaro: a) inventorius: atsargai laikomi ūkio produktai ir ištekliai; b) kitas apyvartinis kapitalas: - kultūrinių augalų vertė (vertę apribojant iki trąšų, dirvožemio savybes gerinančių medžiagų, sėklų ir sodinukų, naudojamų augančioms kultūroms, neįskaitant daugiamečių augalų sodinukų), - žemės ūkio akcijų turėjimas (akcijos kooperatyvuose ar kitose organizacijose, kurių paslaugomis ūkis naudojasi), - įplaukos: - per trumpą laikotarpį gautinos sumos už produkcijos pardavimus arba ilgalaikį turtą, arba paslaugų suteikimą, - avansu sumokėtos sumos už prekes ir paslaugas, - grynųjų pinigų balansas (kasoje, banke, pašto žiro sąskaitoje) reikalingas ūkiui valdyti. Už sąskaitas banke gaunamas palūkanas reikėtų registruoti po 178 antrašte. Jeigu neįmanoma nustatyti tikslaus apyvartinio kapitalo dydžio, galima atlikti visuotinį įvertinimą. Tai gali sudaryti į gamybos procesą investuoto kapitalo vidurkio įvertinimas, atsižvelgiant į investicijos trukmę. Tokiu atveju apyvartinio kapitalo bendroji suma vertinimo pradžioje ir pabaigoje yra tokia pati. 103. Iš viso 94, 100, 101 ir 102 antraščių suma. G LENTELĖS SKILTYS Pradinis įvertinimas (3 skiltis) Prekių vertė įvertinimo dieną. Tų prekių, kurių nuvertėjimas skaičiuojamas (įskaitant bet kokius jau atliktus kapitalinius remontus), apskaitinė vertė yra nustatoma pagal dar būsimą nuvertėjimo laikotarpį. Apskaitinė vertė apskaičiuojama tuo pačiu pagrindu kaip ir nuvertėjimas, t. y. pakeitimo verte. Pakeitimo vertę (panašaus turto pirkimo kaina einamosiomis kainomis) galima nustatyti remiantis einamojo laikotarpio kainomis arba remiantis konkretaus turto (technika, pastatai ir t. t.) kainų indeksu (bendruoju arba specifiniu). Žemė vertinama remiantis kainomis (įsigijimo išlaidų neto), taikomomis tame regione nenuomojamai panašios situacijos ir kokybės žemei, parduodamai žemės ūkio tikslams (nustatant vertę neatsižvelgiama į atliktus turto perdavimo tarp giminaičių vertinimus). Vokietijoje ir Airijoje žemė vertinama remiantis jos verte žemės ūkio tikslams. Ši vertė nurodoma ūkio ataskaitose. Atitinkamos ryšių palaikymo agentūros informuoja Komisiją apie įvairiuose skyriuose žemei vertinti naudotą metodą ir apie bet kokią turimą statistinę informaciją dėl atitinkamos rinkos vertės. Jeigu lengvųjų automobilių išlaidos ūkio tikslams skirstomos tarp 61 antraštės "einamasis įrangos aptarnavimas" ir 62 antraštės "kuras ir tepalai", automobilių vertės ūkio verslo dalis įtraukiama kaip negyvasis inventorius. Tačiau jeigu lengvųjų automobilių naudojimo išlaidos ūkio tikslams skaičiuojamos pasirenkamai (žiūrėti 63 antraštę), lengvieji automobiliai neturi būti įtraukti kaip negyvasis inventorius. Investicijos (4 skiltis) Visos pirkimų, kapitalinių remontų ir ilgalaikio turto gamybos išlaidos per ataskaitinius metus. Jeigu šioms investicijoms buvo gautos subsidijos ir dotacijos, prieš atimant minėtas subsidijas ir dotacijas išleistos sumos įrašomos į 4 skiltį. Smulkios technikos ir įrangos, taip pat jaunų medelių ir krūmų nedideliems atsodinimo darbams pirkimai ne įtraukiami į šias skiltis, bet įrašomi į ataskaitinių metų išlaidas (žiūrėti 61 antraštę "Einamasis mašinų ir įrengimų aptarnavimas", 72 antraštę "Pirktos sėklos ir sodinukai", 77 antraštę "Specifinės miškininkystės išlaidos"). Jeigu apmokamos fiksuotų palūkanų obligacijos, jos yra vertinamos remiantis jų verte grynaisiais pinigais. Investicijų subsidijos (5 skiltis) Ataskaitiniais metais gautos subsidijos. Galima įtraukti subsidijas, išmokėtas investicijoms ankstesniais ataskaitiniais metais. Pardavimai (6 skiltis) Visi turto pardavimai ataskaitiniais metais. Nuvertėjimas (7 skiltis) Rodomas nuvertėjimas yra faktiškas nuvertėjimo dydis per ataskaitinius metus, kaip parodyta ataskaitose. Jis apskaičiuojamas remiantis pakeitimo verte (t. y. panašaus naujo turto verte einamojo laikotarpio kainomis). Sodinių nuvertėjimas Jaunų medelių ir krūmų naujam sodiniui išlaidos yra kapitalinis turtas, kurio nuvertėjimas skaičiuojamas. Nuvertėjimas skaičiuojamas tiktai tų sodinių, kurie yra turėtojo nuosavybė (nepriklausomai nuo žemės naudojimo tipo). Toliau pateikiamos linijinio nuvertėjimo normos yra tik orientacinės: Sodiniai | | | Metinė nuvertėjimo norma (%) | Obelys | Žemas standartas | < 750 medžių/ha | 7 | 750–1500 medžių/ha | 8 | > 1500 medžių/ha | 10 | Vidutinis standartas | | 5 | Aukštas standartas | | 4 | Kriaušės | Žemas standartas | | 6 | Vidutinis standartas | | 5 | Aukštas standartas | | 4 | Svarainiai | | | 6 | Vyšnios | Žemas standartas | | 7 | Vidutinis standartas | | 6 | Aukštas standartas | | 5 | Slyvos | Žemas standartas | | 10 | Vidutinis standartas | | 7 | Aukštas standartas | | 5 | Abrikosai | Vidutinis standartas | | 7 | Persikai | Žemas standartas | | 12 | Vidutinis standartas | | 10 | Graikiniai riešutmedžiai | Žemas standartas | | 4 | Vidutinis standartas | | 4 | Aukštas standartas | | 4 | Lazdynai | Vidutinis standartas | | 7 | Migdolai | Vidutinis standartas | | 4 | Agrastai | Krūmai | | 12 | Serbentai | Krūmai | | 12 | Figmedžiai | Vidutinis standartas | | 5 | Opuncija | Vidutinis standartas | | 4 | Japoninė churma | Vidutinis standartas | | 10 | Vynuogienojai | Stambūs | | 7 | Vidutiniai | | 6 | Smulkūs | | 5 | Alyvmedžiai | Žemas standartas | | 5 | Aukštas standartas | | 2 | Citrusai | | | 4 | Avietės | | | 15 | Gervuogės | | | 15 | Artišokai | | | 20 | Šparagai | | | 20 | Braškės | | | 30 | Rabarbarai | | | 8 | Ūkio pastatų, stacionarios įrangos ir žemės gerinimo nuvertėjimas Turėtojui priklausančių pastatų, stacionarios įrangos (įskaitant šiltnamius ir karkasus) ir žemės gerinimo nuvertėjimas, nepriklausomai nuo žemės naudojimo tipo. Toliau pateikiamos tiesiniu metodu skaičiuojamo nuvertėjimo normos yra tik orientacinės. Pastatai ir stacionari įranga | Metinė nuvertėjimo norma (%) | Mediena | 5 | Mediena ir vientisi pamatai | 4 | Stacionarai | 2 | Šiltnamiai | 7,5 | Karkasai | 10 | Šildymo įrenginiai | 7,5 | Mašinų ir įrangos nuvertėjimas Mašinų ir įrangos nuvertėjimas reiškia, kad nuvertėjimas skaičiuojamas tik tokios technikos, kurios naujos vertė yra didesnė, negu maždaug 100 eurų. Mažesnės vertės smulkesnės technikos nuvertėjimo skaičiuoti nereikėtų; tokios įrangos pirkimus reikėtų traktuoti kaip ataskaitinių metų išlaidas (61 antraštė "Einamasis mašinų ir įrangos aptarnavimas"). Kapitaliniai remontai, kurie efektyviai padidina mašinų ir įrangos vertę, lyginant su jų verte iki remonto, taip pat įtraukiami į šią antraštę, kaip sudėtinė mašinų ir įrengimų nuvertėjimo, kuris, jeigu tikslinga, bus pakoreguotas atsižvelgiant į konkretaus įrengimo pratęstą tarnavimo laiką (dėl remonto), dalis, arba išskirstant kapitalinių remontų išlaidas per keletą paeiliui einančių metų. Metinio nuvertėjimo dydis gali būti apskaičiuojamas tiesiniu arba mažėjančios vertės metodu. Nuvertėjimo norma nustatoma naudojantis įvairiais veiksniais, kurie daugiausia priklauso nuo ypatingų regiono sąlygų ir konkrečios produkcijos (naudojimo mastas kiekvienais metais), bet taip pat ir nuo techninės pažangos. Atsižvelgiant į gaunamus nuvertėjimo skirtumus skirtinguose regionuose ir netgi skirtinguose ūkiuose, apskaitą vedantys biurai gali pasirinkti regionui ar ūkiui tinkamas kiekvienos atskiros mašinos ar įrengimo normas, turėdami tikslą kiek galima tiksliau nustatyti faktinį technikos vertės nuvertėjimą. Toliau pateikiamos nuvertėjimo normos yra tik orientacinės: Mašinos ir įrengimai | Metinė nuvertėjimo norma (%) | Tiesinis metodas | Mažėjanti vertė | Automobiliai, sunkvežimiai, furgonai ir kita savaeigė transporto įranga | 15 | 32 | Traktoriai, motoriniai kultivatoriai ir savaeigės mašinos | 12,5 | 26 | Traktoriaus traukiama įranga | 7,5 | 17 | Gyvulių traukiama įranga | 5 | 12 | Kitos mašinos, įranga ir įrenginiai | 7,5 | 17 | Galutinis įvertinimas (8 skiltis) Apskaitinė turto vertė atliekant galutinį įvertinimą, skaičiuojama pakeitimo vertės pagrindu. H. SKOLOS Nurodytos sumos turi būti susijusios tik su dar likusiomis išmokėti sumomis, t. y. gautos paskolos atėmus jau išmokėtą dalį. Paskolos fiksuotų palūkanų obligacijomis vertinamos jų verte grynaisiais pinigais. Informaciją reikia pateikti bent 374, 378, 382, 390 ir 394 pozicijose. Paskolos nurodomos pagal jų trukmę, t. y.: 104. Ilgalaikės ir vidutinės trukmės laikotarpio paskolos Su ūkiu susijusios skolos, kurių trukmė – vieneri metai ir ilgiau. 105. Trumpalaikės paskolos ir kreditoriai Su ūkiu susijusios skolos, kurių trukmė trumpesnė nei vieneri metai, skolos ir dar nesumokėti atsiskaitymai. 106. Iš viso 104 ir 105 antraščių suma. Jeigu ūkio apskaitoje yra duomenų, paskolas reikėtų suskirstyti pagal jų tikslą, t. y.: - paskolos žemei ir pastatams (2 ir 6 skiltys), - iš kurių: paskolos žemei pirkti (3 ir 7 skiltys), paskolos apyvartiniam kapitalui (4 ir 8 skiltys). Šių punktų suma sudaro 1 (pradinis įvertinimas, iš viso) (= 2 + 4 skiltys) ir 5 (galutinis įvertinimas, iš viso) (= 6 + 8 skiltys) skiltyse nurodytas sumas. I. PRIDĖTINĖS VERTĖS MOKESTIS (PVM) Ūkio pelno duomenys pinigine išraiška išreiškiami, kaip priimta kiekvienoje atskiroje valstybėje narėje: - neįskaitant PVM; šis būdas turėtų būti taikomas visiems ūkiams, kuriems taikoma normali sistema, - arba įskaitant PVM, valstybės narės, kuriose naudojamas šis būdas, turėtų kasmet pateikti kiekvienam ūkio ataskaitos punktui per metus taikytą PVM normų sąrašą kartu su kompiuterinėje laikmenoje esančiais metų apskaitos duomenimis. Ūkiuose, kuriuose naudojama normali PVM sistema, po 108–111 antraštėmis nereikia nieko įrašyti. Tas pats taikytina, jeigu ūkio ataskaitoje pirkimai ir pardavimai įtraukiami su įskaitytu PVM. Reikėtų pateikti tokią informaciją apie PVM: 107. PVM sistema Ūkyje taikoma PVM sistema (eilės numeris 400), turėtų būti parodyta kiekvienam ūkiui pagal kodinį numerį tokiame sąraše: | Eilės numeris 400 Kodas | VOKIETIJA Pauschalierender Betrieb | 1 | Optierender Betrieb | 2 | Getränke erzeugender Betrieb | 3 | Betrieb mit Kleinumsatz | 4 | BELGIJA Régime normal obligatoire | 1 | Régime normal sur option | 2 | Régime agricole | 3 | PRANCŪZIJA TVA sur option avec autorisation pour animaux vivants | 2 | Remboursement forfaitaire | 3 | GRAIKIJA Normali sistema | 1 | Žemės ūkio sistema | 2 | ITALIJA Regime esonerato | 1 | Regime speciale agricolo | 2 | Regime normal | 3 | LIUKSEMBURGAS Régime normal obligatoire | 1 | Régime normal sur option | 2 | Régime forfaitaire de l’agriculture | 3 | NYDERLANDAI Algemene regeling verplicht | 1 | Algemene regeling op aanvraag | 2 | Landbouwregeling | 3 | DANIJA Moms (= normali) | 1 | AIRIJA Atleidžiant | 1 | Registruojant (= normali) | 2 | JUNGTINĖ KARALYSTĖ Atleidžiant | 1 | Registruojant | 2 | ISPANIJA Normali sistema | 1 | Supaprastinta sistema | 2 | Žemės ūkio sistema | 3 | PORTUGALIJA PVM netaikomas | 0 | Žemės ūkio sistema | 1 | Normali sistema | 2 | AUSTRIJA Pauschalierender Betrieb | 1 | SUOMIJA Normali sistema | 1 | ŠVEDIJA Normali sistema | 1 | PVM sistemos skirstymas (tiktai Ispanijoje, Prancūzijoje ir Italijoje) | Eilės numeris 401 | ISPANIJA | Įrašykite PVM sistemos kodą (kai naudojamas eilės numeris 400) mažesnės svarbos sistemai, kur ūkyje galioja dvi sistemos | PRANCŪZIJA Sans TVA obligatoire sur activités connexes | 0 | Avec TVA obligatoire sur activités connexes | 1 | ITALIJA PVM sistema ūkio turizmui (agriturismo), kaip antrinei veiklai Regime speciale agriturismo | 1 | Regime normale agriturismo | 2 | 108–111 antraštės 108–111 antraštės pildomos tik tada, jeigu ūkyje naudojama žemės ūkio sistema (ar panašios sistemos). Žemės ūkio sistema (ar panašiomis sistemomis) siekiama suteikti visą kompensaciją už PVM, sumokėtą perkant prekes ir paslaugas einamojo laikotarpio kainomis ir atliekant investicijas. Tokiu atveju pirkimai ir pardavimai įtraukiami be PVM. 108. Pardavimų PVM Ataskaitiniais metais už parduotus produktus surinktas PVM. 109. Pirkimų PVM Ataskaitiniais metais už atliktus einamuosius prekių ir paslaugų pirkimus sumokėtas PVM. Italijoje šiai antraštei priskiriamas fiskalinėms institucijoms sumokėtas PVM pagal pro rata susitarimą. 110. Investicijų PVM Ataskaitiniais metais perkant investicines prekes (investicijas) sumokėtas PVM. 111. Mokesčių inspekcijos kompensuotas PVM Kompensacijos dydis. J. DOTACIJOS IR SUBSIDIJOS 112–118 antraštėse įrašomos visuomeninių fondų suteiktos dotacijos ir subsidijos, neįskaitant dotacijų ir subsidijų investicijoms pagal 94–103 antraštes. 112. Dotacijos ir subsidijos, išskyrus gautąsias išlaidoms ir gyvūnų pirkimams Gautų dotacijų ir subsidijų, arba kurias gauti įgyta teisė, gyvūnų kategorijoms (22–50 antraštės), produktams (120–313 antraštės ir paantraštės) ir kitos gautos ar turimos gauti paramos dydis, išskyrus gautąsias išlaidoms ir gyvūnų pirkimams. Visi įrašai turi būti susiję su gyvūnais, paviršiaus plotu ir ūkio produktais, atitinkančiais veiklą ataskaitiniais metais. 113. Iš jų: informacija apie 112 antraštės bendrą sumą 1. Gyvūnų kategorijos (22–50 antraštės), neįskaitant gyvūnų subsidijų pagal toliau pateiktą 700 kodą. 2. Produktai (120–313 antraštės), neįskaitant išmokų už plotą pagal toliau pateiktą 600 kodą. 3. Toliau pateiktame sąraše nurodyti specifiniai kodai: - 600 kodas naudojamas bendrai išmokų už plotą, kurias gauna tam tikrų lauko kultūrų augintojai, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1251/1999, sumai, įskaitant ploto išmokas už atidėtą žemę, registruoti. Visą šią sumą ir informaciją taip pat reikia registruoti M lentelėje, - 700 kodas naudojamas bendrai tiesioginių bendro galvijienos rinkos organizavimo išmokų, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1254/1999, sumai registruoti. Visą šią sumą ir informaciją taip pat reikia registruoti M lentelėje, - 800 kodas naudojamas tiesioginėms išmokoms už gamtai ir kaimo vietovėms išsaugoti pritaikytus žemės ūkio gamybos metodus registruoti, - 810 kodas naudojamas tiesioginėms išmokoms ūkininkams, kurių žemės ūkio veikla ribojama, nes jie ūkininkauja aplinkosaugos apribojimais saugomose vietovėse (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 16 straipsnis), registruoti, - 820 kodas naudojamas kompensacinėms išmokoms mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse (Reglamentas (EB) Nr. 1257/1999 14 straipsnis), registruoti, - 900 kodas naudojamas žemės ūkio naudmenų apželdinimui mišku skirtai paramai registruoti, - 910 kodas naudojamas kitai miškininkystei skirtai paramai registruoti, - 951 kodas naudojamas į ankščiau pateiktus kodus neįtrauktoms gyvulininkystės dotacijoms ir subsidijoms registruoti, - 952 kodas naudojamas į ankščiau pateiktus kodus neįtrauktoms augalininkystės dotacijoms ir subsidijoms registruoti, - 953 kodas naudojamas į ankščiau pateiktus kodus neįtrauktoms kaimo plėtros dotacijoms ir subsidijoms registruoti, - 998 kodui priskiriamos išmokos stichinių nelaimių padariniams likviduoti, valdžios institucijų kompensacijos už produkcijos ar gamybos priemonių praradimą. (Privataus draudimo kompensacijoms naudojama F lentelė ir ir K lentelės 181 antraštė), - 999 kodui priskiriamos išskirtinio pobūdžio dotacijos ir subsidijos (pvz., žemės ūkio monetarinė kompensacija). Atsižvelgiant į jų ypatingą pobūdį, tokios išmokos registruojamos kaip grynieji pinigai, - 1052 ir 2052 kodams priskiriamos kompensacijos už pieno gamybos nutraukimą. Metinės išmokos registruojamos kaip 1052, o vienkartinės išmokos – kaip 2052, - 950 kodas naudojamas bendrosios paskirties subsidijoms, kurių negalima priskirti prie jokios veiklos (= nepriskiriamos nė vienam iš ankščiau nurodytų kodų). 114. Dotacijos ir subsidijos išlaidoms Dotacijų ir subsidijų išlaidoms suma (59–92 antraštės). 115. Iš jų: informacija apie 114 antraštės bendrą sumą pagal išlaidų kategoriją (59–92 antraštės). 116. Dotacijos ir subsidijos gyvūnams pirkti Dotacijų ir subsidijų gyvūnams pirkti suma (51–58 antraščių 1 skiltis). 117. Iš jų: informacija apie 116 antraštės bendrą sumą pagal gyvūnų kategoriją (51–58 antraštės). 118. Iš viso dotacijų ir subsidijų 112, 114 ir 116 antraščių suma. K. GAMYBA (neįskaitant gyvūnų) Tam tikrų produktų antraštės suskirstytos į paantraštes. Tokiais atvejais informacija 4–10 skiltyse turėtų būti pateikiama pagal abi paantraštes ir pagrindinę antraštę. Šiuo atveju paantraščių suvestiniai duomenys įrašomi į pagrindinę antraštę. Atskirais įrašais reikėtų registruoti atidėtoje žemėje auginamus pasėlius, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1251/99. Atskirus įrašus reikėtų naudoti taip pat, jeigu tie patys pasėliai auginami drėkinant ir be drėkinimo. Duomenis apie nenuimtus pasėlius reikėtų įvesti pagal atitinkamą antraštę, išskyrus plotą, kurio nereikia įrašyti. Tas pats taikytina ir trumpiau kaip vieneriems metams nepastoviai nuomojamoje žemėje augantiems pasėliams. A. PASĖLIAI Javai Silosui naudojami javai neįtraukiami į toliau pateiktų produktų pagal 120–128 antraštes sąrašą. Juos reikia įtraukti pagal 326 antraštę "Pašariniai kukurūzai" ir 327 antraštę "Kiti silosuojami javai". Soros, kvietrugiai, grikiai ir sorgas (išskyrus pašarinį sorgą) įtraukiami pagal 128 antraštę "Kiti javai". Pašarinis sorgas įtraukiamas į 145 antraštę "Kiti pašariniai augalai". Sėklos įtraukiamos į 120–128 antraštes. 120. Paprastieji kviečiai ir kviečiai spelta 121. Kietieji kviečiai 122. Rugiai (įskaitant mesliną) 123. Miežiai 124. Avižos 125. Vasarinių javų mišiniai 126. Grūdiniai kukurūzai (įskaitant drėgnus grūdinius kukurūzus) 127. Ryžiai 128. Kiti javai Kitos lauko kultūros 129. Baltyminiai augalai Visi sėkloms auginami baltyminiai augalai, įskaitant sėklas ir sausų ankštinių augalų mišinius su javais. Neįskaitomi ankštiniai augalai, kuriuos pjauna žalius, pvz., liucerna, kuriuos reikia įtraukti į 145 antraštę "Kiti pašariniai augalai", aliejiniai baltyminiai augalai (pvz., soja) įtraukiami po 132 antrašte "Žoliniai aliejiniai augalai" ir ankštinės kultūros, auginamos kaip daržovės, kuriuos reikia įtraukti po 136, 137 arba 138. 129 antraštės "Baltyminiai augalai" paantraštės: 360. Žirniai, pašarinės pupos ir saldieji lubinai 361. Lęšiai, dvispalviai ražieniai ir vikiai 330. Kiti baltyminiai augalai 130. Bulvės (įskaitant ankstyvąsias ir sėklines bulves) 130 antraštės "Bulvės" paantraštės: Išsamesnė informacija turi būti pateikiama, jeigu ji yra ūkio apskaitoje. 362. Bulvės krakmolui 363. Kitos bulvės 131. Cukriniai runkeliai (neįskaitant sėklinių) 132. Žoliniai aliejiniai augalai (įskaitant sėklas) 132 antraštės "Žolinių aliejinių augalų" paantraštės: 331. Rapsas 332. Saulėgrąžos 333. Soja 364. Linai, išskyrus pluoštinius linus (jeigu ūkio apskaitoje yra duomenų) 334. Kiti (įskaitant nepluoštinius linus, jeigu jie neužregistruoti po 364 paantrašte, ricinmedžiai, dygminai, sezamas, žemės riešutai, garstyčios, aguonos ir kiti aliejiniai augalai) 133. Apyniai (neįskaitant sėklų) 134. Tabakas (neįskaitant sėklų) 134 antraštės "Tabakas" paantraštės: Paantraštės atitinka tabako veislių grupes, kaip apibūdinta Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2075/92 (OL L 215, 1992 7 30, p. 70) dėl žaliavinio tabako rinkos bendro organizavimo, visų pirma jo 2 straipsnyje. Išsamesnė informacija pateikiama, jeigu ji yra ūkio ataskaitose. 365. Vytintas dūmuose (priskiriamos veislės: Virginia, Virginia D ir jo hibridai bei Bright) 366. Šviesusis,vytintas ore (priskiriamos veislės: Burley, Badischer Burley ir jo hibridai bei Maryland) 367. Tamsusis, vytintas ore (priskiriamos veislės: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay ir jo hibridai, Dragon Vert ir jo hibridai, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero ir jo hibridai, Rio Grande ir jo hibridai, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Geudertheimer hibridai, Beneventano, Brasile Selvaggio ir panašios veislės, fermentuotas Burley bei Havanna) 368. Vytintas virš liepsnos (priskiriamos veislės: Kentucky ir jo hibridai, Moro di Cori bei Salento) 369. Vytintas saulėje (priskiriamos veislės: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina ir panašios veislės, Myrodata Smyrnis, Trapezous ir Phi I, Kaba Koulak (neklasikinė), Tsebelia bei Mavra) 370. Basmas (priskiriamos veislės: Basmas) 371. Katerini (priskiriamos veislės: Katerini ir panašios veislės) 372. Kaba-Koulak (klasikinis) (priskiriamos veislės: Elassona, Myrodata Agrinion ir Zychnomyrodata) 135. Kitos pramoninės kultūros (neįskaitant sėklų) Taip pat medvilnė ar cukranendrės, pluoštiniai linai ir kanapės. 135 antraštės "Kitos pramoninės kultūros" paantraštės: 345. Vaistiniai, kvapnieji ir prieskoniniai augalai, įskaitant arbatą, kavą ir cikoriją kavai 346. Cukranendrės 347. Medvilnė: ataskaitinių metų produkciją (5 skiltis) reikia nurodyti nevalyto medvilnės pluošto svoriu (100 kg) 373. Pluoštiniai linai (jeigu ūkio ataskaitose yra duomenų) 374. Kanapės (jeigu ūkio ataskaitose yra duomenų) 348. Kitos pramoninės kultūros. Taip pat priskiriami pluoštiniai linai ir kanapės, jeigu neužregistruotos po 373 ir 374 antraštėmis. Daržovės ir nedaugiamečių augalų vaisiai 136. Šviežios laukuose auginamos daržovės, melionai ir braškės: augalai, auginami sėjomainoje su žemės ūkio kultūromis, įskaitant ananasus ir cukrinius kukurūzus 137. Šviežios daržovės, melionai ir braškės, auginami prekiniuose daržuose, lauke: augalai, auginami kartu su kitais sodo augalais ir trumpos sėjomainos sistemoje beveik nenutrūkstamo naudojimo žemėje gaunant keletą derlių per metus, įskaitant ananasus ir saldžiuosius kukurūzus 138. Šviežios daržovės, melionai, braškės, auginami po stogu (įskaitant ananasus ir cukrinius kukurūzus): augalai, auginami po stogu (šiltnamiuose, nuolatiniuose šiltadaržiuose, apšildomuose plastikiniuose arkiniuose šiltnamiuose) per visą augimo laikotarpį arba didžiąją jo dalį. Neapšildomuose plastikiniuose arkiniuose šiltnamiuose, po plastikiniais gaubtais ar išardomuose šiltnamiuose auginami augalai nelaikomi po stogu auginamais augalais. Jeigu šiltnamis kelių aukštų, įskaitomas tik pagrindinis plotas. 136, 137 ir 138 antraščių "Daržovės ir nedaugiamečiai vaisiai" paantraštės: Produktai įrašomi po paantraštėmis nepriklausomai nuo jų tolesnio panaudojimo (šviežių produktų suvartojimas, džiovinimas, perdirbimas, konservavimas ir t. t.). Išsamesnius duomenis reikia įvesti, jeigu jie yra ūkio ataskaitose. 335. Kopūstai, žiediniai kopūstai, brokoliai ir t. t. 336. Lapinės daržovės (porai, špinatai, salotos ir t. t.) 337. Pomidorai 375. Cukriniai kukurūzai (jeigu ūkio ataskaitose yra duomenų) 338. Dėl savo vaisių ar žiedų auginamos daržovės, išskyrus pomidorus (aguročiai, cukinijos, baklažanai, dygliuotieji agurkai, artišokai, saldžiosios paprikos ir t. t.). Taip pat cukriniai kukurūzai, jeigu neužregistruoti po 375 antrašte 339. Dėl savo šaknų, svogūnėlių ar gumbavaisių auginamos daržovės (išskyrus bulves) 340. Ankštinės daržovės (žirniai, pupos ir t. t., išskyrus lęšius ir dvispalvius raženius) 341. Nedaugiamečių augalų vaisiai (braškės, melionai, arbūzai, ananasai ir t. t.) 139. Grybai: visas plotas, kur vienas po kito auginami grybų derliai (pagrindinis plotas x pilnų derlių skaičius), turėtų būti nurodomas kvadratiniais metrais. Šis plotas neįtraukiamas į bendrus duomenis (183 antraštė). Gėlės ir dekoratyviniai augalai 140. Lauke (neįskaitant daigynų) auginamos gėlės ir dekoratyviniai augalai (pagrindinis plotas) 141. Po stogu auginamos gėlės ir dekoratyviniai augalai (pagrindinis plotas) 140 ir 141 antraščių "Gėlės ir dekoratyviniai augalai" paantraštės: Išsamesnius duomenis reikia įvesti, jeigu jie yra ūkio ataskaitose. 342. Gėlių svogūnėliai, gumbasvogūniai ir gumbavaisiai 343. Skintos gėlės ir žiedpumpuriai 344. Žydintys ir dekoratyviniai augalai Sėklos 142. Žolių sėklos (žolės ir pašariniai ankštiniai augalai) 143. Kitos sėklos (sodininkystės sėklos, sėklos ir sodinukai ariamajai žemei, neįskaitant grūdų, džiovintų ankštinių augalų, bulvių, aliejinių augalų ir žolių sėklų) Pašarinės kultūros ir pūdymas 144. Pašariniai šakniavaisiai ir bastučio genties daržovės (pašariniai runkeliai, šakniavaisiniai griežčiai, pašarinės morkos ir pašarinės ropės, pusiau cukriniai pašariniai runkeliai, kiti pašariniai šakniavaisiai ir bastučio genties daržovės) (neįskaitant sėklinių) 145. Kiti pašariniai augalai Visos žaliosios metinės ar daugiametės pašarinės kultūros, auginamos sėjomainoje ir užimančios tą patį žemės plotą trumpiau nei penkerius metus, neįskaitant žolinių kultūrų. 145 antraštės "Kiti pašariniai augalai" paantraštės: 326. Pašariniai kukurūzai 327. Kiti silosuojami javai 328. Kiti pašariniai augalai 146. Pūdymas: žemė sėjomainų sistemoje, dirbama arba ne, iš kurios negaunamas joks derlius ataskaitiniais metais. Atidėtą žemę pagal Reglamentą (EB) Nr. 1251/1999 ir nedirbamą žemę taip pat reikia užregistruoti. Taip pat priskiriama ir žaliuojanti atidėta žemė. Atidėtą žemę, kurioje auga leidžiami nemaistiniai pasėliai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999, reikia užregistruoti pagal atitinkamą pasėlių pavadinimo antraštę ir "pasėlių rūšies" 8 arba 9 kodą. 147. Vienmetė žolė: žolė, sėta ariamojoje žemėje ir naudojama kaip žaliųjų pašarų kultūra trumpiau nei penkeri metai; įtraukiant trumpesniam nei vieneri metai laikotarpiui tam skirtus plotus. Bendroji šieno ir (arba) žolės pardavimų iš šių plotų suma taip pat turi būti nurodyta po šia antrašte. 148. Kiti pasėliai, neįtraukti į 120–147 antraštes ar į ankščiau paminėtas paantraštes. 149. Kitiems nuomojama sėjai paruošta žemė, įskaitant darbuotojams suteikiamą naudotis žemę, kaip atlyginimą natūra. 150. Pievos ir daugiametės ganyklos: kultivuojamosžemės ūkio naudmenos, nedirbamos pagal sėjomainų sistemą, bet nuolat paskirtos (penkeriems metams arba ilgiau) sėjamų arba laukinių žaliųjų pašarų kultūrų auginimui, paprastai tręšiamos ir įdirbamos. Bendroji šieno ir (arba) žolės pardavimų iš šių plotų suma turi būti nurodyta po šia antrašte. 151. Nesukultūrintos ganyklos: prastos kokybės ganyklos, įskaitant krūmynus, paprastai netręšiamos ir nedirbamos. Daugiametės kultūros 152. Vaismedžių sodai ir uogynai Taip pat įskaitant tropinius ir subtropinius vaisius; įskaitant bananus, bet neįskaitant po stogu auginamų daugiamečių augalų, registruojamų po 156 antrašte. 152 antraštės "Vaismedžių sodai ir uogynai" paantraštės: Produktai įrašomi pagal tokias paantraštes nepriklausomai nuo jų tolimesnio panaudojimo (šviežių produktų suvartojimas, džiovinimas, perdirbimas, konservavimas ir t. t.) 349. Sėklavaisiai: obuoliai, kriaušės ir t. t., neįskaitant razinų (291 paantraštė) ir valgomųjų vynuogių (285 paantraštė). 350. Kaulavaisiai: slyvos, persikai, abrikosai, vyšnios ir t. t., neįskaitant valgomųjų alyvuogių (281 paantraštė). 351. Riešutai: graikiniai, lazdyno riešutai, migdolai, kaštainiai ir t. t. 352. Smulkūs vaisiai ir uogos: raudonieji ir baltieji serbentai, avietės, figos ir t. t. (neįskaitant braškių, melionų ir ananasų: 136, 137 ir 138 antraštės) 353. Tropiniai ir subtropiniai vaisiai: bananai, avokados, mango, papajos ir t. t. 153. Citrusinių vaisių sodai. 153 antraštės "Citrusinių vaisių sodai" paantraštės: 354. Apelsinai 355. Tanžerinai, mandarinai, klementinos ir panašūs smulkūs vaisiai 356. Citrinos 357. Kiti citrusiniai vaisiai 154. Alyvmedžių giraitės 154 antraštės "Alyvmedžių giraitės" paantraštės: 281. Valgomosios alyvos 282. Alyvos aliejaus gamybai (parduodamos vaisiais) 283. Alyvų aliejus 284. Šalutiniai alyvuogių produktai 155. Vynuogienojai 155 antraštės "Vynuogienojai" paantraštės: 285. Valgomosios vynuogės 286. Vynuogės rūšinio vyno gamybai (rūšinis vynas psr) 287. Vynuogės stalo vyno ir kito vyno, išskyrus rūšinį vyną, gamybai 288. Įvairūs vynuogienojų produktai: vynuogių misa, sultys, brendis, actas ir kiti ūkyje gaminami produktai 289. Rūšinis vynas (rūšinis vynas psr) 290. Stalo ir kitas vynas, išskyrus rūšinį vyną 291. Razinos 304. Šalutiniai vynuogienojų produktai (išspaudos, nuosėdos) 156. Po stogu auginami daugiamečiai augalai 157. Daigynai: įskaitant vynuogienojų daigynus; neįskaitant daigynų miškuose, tarnaujančių ūkio poreikiams 158. Kiti daugiamečiai augalai (karklai, vikšriai, bambukai, gluosniai ir t. t.) 159. Jaunų sodinių augimvietės, vertinamos pagal gamybos priemonių išlaidas (atsižvelgiama tik į tokius sodinius, kurie dar nepasiekė pilno gamybos pajėgumo). Ši suma taip pat įrašoma prie investicijų (G lentelė) 96 antraštėje "Daugiamečiai augalai" (4 skiltis). Kiti augalininkystės produktai 160. Produktai, gauti perdirbus atskirai nepaminėtus ūkio augalus; įskaitant alkoholį, bet neįskaitant pagaminto iš vynuogių, obuolių sidro, kriaušių sidro ar kitokio. 161. Šalutiniai augalininkystės produktai (išskyrus vynuogienojų ar alyvmedžių giraičių šalutinius produktus) 161 antraštės "Augalininkystės šalutiniai produktai" paantraštės: Išsamesnė informacija pateikiama, jeigu yra ataskaitose. 299. Šiaudai 300. Cukrinių runkelių lapai 301. Kiti šalutiniai produktai B. GYVŪNINĖS KILMĖS PRODUKTAI 162. Karvės pienas 163. Karvės pieno produktai 164. Avies pienas 165. Ožkos pienas 166. Vilna 167. Avies pieno produktai 168. Ožkos pieno produktai 169. Vištų kiaušiniai 170. Kiti gyvulininkystės produktai (parduotas mėšlas, užmokesčiai už veislinius patinus, kiti nei vištų kiaušiniai ir t. t.) 313. Medus ir bitininkystės produktai: medus, žaliava midui ir kiti produktai, ir šalutiniai produktai, jeigu galima, išreikšti medaus ekvivalentu centneriais (= 100 kg). 171. Auginimas pagal sutartį Sąskaitų už auginimą pagal sutartį suma, iš esmės atitinkanti užmokesčius už suteiktas paslaugas ir atvejus, kai turėtojas neprisiima paprastai su šių gyvūnų auginimu arba penėjimu susijusios ekonominės rizikos. 171 antraštės "Auginimas pagal sutartį" paantraštės: Išsamesnė informacija pateikiama, jeigu ji yra ūkio ataskaitoje. 307. Pagal sutartį auginami galvijai 308. Pagal sutartį auginamos avys ir (arba) ožkos 309. Pagal sutartį auginamos kiaulės 310. Pagal sutartį auginami paukščiai 311. Pagal sutartį auginami kiti gyvūnai C. MIŠKININKYSTĖ 173. Miškinga vietovė Miškais ir giriomis apaugusi vietovė, įskaitant miške esančius daigynus, taip pat tuopų sodinius. Atskiri medžiai, atžalynai ir alėjos nelaikomos miškinga vietove, jų plotai priskiriami prie juos supančios žemės. Miškinga vietovė tada registruojama, jeigu ją tvarko turėtojas, jei tvarkoma turėtojo darbo jėgos su ūkio įranga ir (arba) iš jos gaunami produktai panaudojami žemės ūkio valdoje. 174. Nukirstos medienos pardavimai: medienos pardavimų vertė, įskaitant panaudojimą ūkyje per ataskaitinius metus. 175. Stataus miško pardavimai: stataus miško pardavimų vertė per ataskaitinius metus. 176. Kiti miškininkystės produktai: miškininkystės produktų pardavimų vertė, neįskaitant medienos (kamštiena, pušų sakai ir t. t.) D. KITI PRODUKTAI 172. Įplaukos iš nepastovių ganomų plotų ir ganyklų išnuomavimo 177. Darbas pagal sutartį kitiems, įskaitant įrangos išnuomavimą 178. Palūkanos nuo likvidaus turto turėtojo banko sąskaitoje, kurių reikia ūkiui valdyti. Šios antraštės pildyti nereikia, jeigu apyvartinis kapitalas nustatomas sutartinai (taip pat žiūrėti instrukcijas dėl apyvartinio kapitalo, 102 antraštė). 179. Turizmas tam tikrais atvejais, kai jis persipina su žemės ūkio veikla ūkyje tokiu mastu, kad praktiškai neįmanoma jų atskirti ir kai dėl to atitinkamos išlaidos ir darbo sąnaudos įtraukiamos į atitinkamas antraštes, įplaukos iš šios veiklos įtraukiamos po šia antrašte. Čia taip pat priskiriama turizmo nuoma (stovyklavietės, kotedžai, jojimo paslaugos, medžioklė, žūklė ir t. t.). 180. Su ankstesniais ataskaitiniais metais susijusių įplaukų pataisymas: per metus gautos su ankstesniais ataskaitiniais metais susijusios sumos, kurios nebuvo įtrauktos į tų ataskaitinių metų gautinas sumas. Dotacijos, subsidijos ir tiesioginės paramos išmokos, susijusios su produktais, gyvūnais, paviršiaus plotu, išlaidomis ir nelaimėmis, turėtų būti įtrauktos einamiesiems ataskaitiniams metams po 112–119 antraštėmis, o ankstesniems ataskaitiniams metams – eilės numeriu 483. 181. Kiti ankščiau nepaminėti produktai ir įplaukos: darbuotojų apgyvendinimo vertė, įskaityta į algas ir užmokesčius natūra (vertinama remiantis atitinkamomis išlaidomis), ilgalaikio turto gamyba (visų ilgalaikio turto gamybos išlaidų vertė, įvertinta kaip einamosios ūkio išlaidos: žiūrėti "Bendrieji apibrėžimai ir instrukcijos" b dalį), gauta kompensacija, kurios negalima niekam konkrečiai priskirti arba atimti iš išlaidų ir t. t. 182. Kiti plotai ir jų produkcija 182 antraštė apima visus kitus plotus, pvz., asmeninio naudojimo daržas, pastatais užstatyta žemė, keliai, diendaržiai, tvenkiniai ir t. t. 183. Iš viso: 120–182 ir 313 antraščių suma. Tačiau į plotų sumą neįtraukiami plotai, kuriuose paeiliui auginamostos pačios kultūros ir grybai. Taigi plotų suma yra bendras ūkio plotas. K LENTELĖS SKILTYS Produktai (1 skiltis) Produktai turėtų būti nurodomi pagal ankščiau pateiktus eilės numerius. Augalo rūšis (2 skiltis) Toliau pateikiamos augalų rūšys ir jas atitinkantys kodai: Kodas 0 : šis kodas naudojamas gyvulininkystės produktams, perdirbtiems produktams, atsargoms ir šalutiniams produktams. A. Lauke auginami augalai (įskaitant šviežias lauke auginamas daržoves, melionus ir braškes sėjomainoje su žemės ūkio pasėliais; neįskaitant pasėlių, auginamų atidėtoje žemėje pagal Reglamentą (EB) Nr. 1251/1999). Kodas 1 - vienos rūšies kultūros, t. y. vienintelės kultūros, auginamos konkrečiame plote per ataskaitinius metus, - maišytos kultūros: kartu sėjamos, auginamos ir nuimamos, gaunant mišinį, kultūros, - ilgiausiai dirvoje išlikusi kultūra, paeiliui auginus keletą kultūrų per ataskaitinius metus konkrečiame plote. Kodas 2 : nedrėkinamos kartu auginamos kultūros Kurį laiką toje pačioje žemėje auginamos kultūros, paprastai duodančios atskirus derlius per ataskaitinius metus. Bendras plotas yra padalijamas tarp šių kultūrų proporcingai plotui, kurį faktiškai užima kiekviena iš jų. Kodas 3 : nedrėkinamos vėliau paeiliui auginamos kultūros (tarpinės kultūros) Paeiliui ataskaitiniais metais konkrečiame plote auginamos kultūros, nelaikomos pagrindinėmis kultūromis. Kodas 6 : drėkinamos pagrindinės arba kartu auginamos kultūros Kodas 7 : drėkinamos vėliau paeiliui auginamos kultūros Laikoma, kad pasėliai drėkinami, kai vanduo paprastai yra tiekiamas dirbtiniu būdu. Šias dvi kultūrų rūšis reikia nurodyti, jeigu informacija yra ataskaitose. B. Lauke auginami pramoninės daržininkystės ir gėlininkystės augalai Kodas 4 : lauke daržuose auginamos šviežios daržovės, melionai ir braškės (žiūrėti 137 antraštę) ir lauke auginamos gėlės bei dekoratyviniai augalai (žiūrėti 140 antraštę) C. Augalai po stogu Kodas 5 po stogu auginamos šviežios daržovės, melionai ir braškės (žiūrėti 138 antraštę), po stogu auginamos gėlės bei dekoratyviniai augalai (vienamečiai arba daugiamečiai) (žiūrėti 141 antraštę), daugiamečiai augalai po stogu (žiūrėti 156 antraštę). Jeigu reikia, taip pat – antraštės 143, 285 ir 157. D. Augalai, auginami atidėtoje žemėje, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 Kodas 8 : nedrėkinami augalai atidėtoje žemėje Kodas 9 : drėkinami augalai atidėtoje žemėje Trūkstami duomenys (3 skiltis) Kodas 0 kodas 0 įvedamas tada, kai jokių duomenų netrūksta. Kodas 1 kodas 1 turėtų būti įvedamas, kai nenurodomas plotas, kuriame auginami augalai (žiūrėti 4 skiltį), pavyzdžiui, kai tinkamų parduoti augalų produktai parduodami kaip nenuimti pasėliai arba gaunami iš ne pastoviai trumpesniam nei vieneri metai laikotarpiui išnuomotos žemės, ir jeigu produkcija gaunama perdirbant nupirktus gyvulininkystės arba augalininkystės produktus. Kodas 2 kodas 2 turėtų būti įvedamas auginant augalus pagal kontraktą, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos nurodyti negalima (5 skiltis). Kodas 3 kodas 3 turėtų būti įvedamas, kai dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos nurodyti negalima, o augalai auginami ne pagal kontraktą. Kodas 4 kodas 4 turėtų būti įvedamas, kai trūksta duomenų apie plotą ir faktinę produkciją. Kodas 8 kodas 4 turėtų būti įvedamas produkto kodui 146, kai plotas yra atidėtas, kaip priemonė laikantis Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 ir nedirbamas (gali būti žaliuojantis laukas). Plotas (4 skiltis) Plotą reikia nurodyti arais (100 arų = 1 hektaras), išskyrus atvejus, kai reikia nurodyti grybams auginti naudojamą plotą (139 antraštė), kurį reikia nurodyti kvadratiniais metrais. Pastarasis plotas neįtraukiamas į bendrą plotą (žiūrėti 183 antraštę). Kiekvieno augalininkystės produkto plotas pateikiamas šioje skiltyje, išskyrus šalutinius produktus (161, 284, 299–301 ir 304 antraštės) ir kai kuriuos perdirbtus produktus (160 ir 288 antraštės). Produktai, gauti perdirbant nupirktus augalus, ir tinkamų parduoti augalų produktai, nupirkti kaip nenuimti pasėliai arba gaunami iš ne pastoviai trumpesniam kaip vieneri metai laikotarpiui išnuomotos žemės, pateikiami nenurodant ploto. Į 3 skiltį įrašomas kodas 1 (trūkstami duomenys). Paantraštėse, kur nurodomos šviežios daržovės, melionai ir braškės (335–341), gėlės bei dekoratyviniai augalai (342–344 antraštės), auginami prekiniuose daržuose lauke arba po stogu, pateikiamas tik augalų užimamas plotas (užsėtas plotas). Pavyzdys: jeigu ridikėliai ir po jų – porai auginami tame pačiame 1 ha daržo plote lauke, 137 antraštėje nurodomas pagrindinis plotas būtų 1 ha, o užsėtas plotas būtų du kartus po 1 ha ir įrašomas atitinkamai 339 ir 336 antraštėse. Jeigu tokios informacijos ūkio ataskaitose nėra, į 3 skiltį įrašomas kodas 1 (trūkstami duomenys). Ataskaitinių metų gamyba (5 skiltis) Gyvulininkystės ir augalininkystės produktų kiekiai, pagaminti per ataskaitinius metus (neįskaitant jokių nuostolių laukuose ir ūkyje). Nurodomi pagrindinių ūkio produktų kiekiai (išskyrus šalutinius produktus). Šiuos kiekius reikia nurodyti centneriais (100 kg), išskyrus kiaušinius (169 antraštė), kurių kiekiai nurodomi tūkstančiais ir vyną bei vyno produktus (286–290 antraštės), kurie nurodomi hektolitrais. Pieno kiekiai nurodomi skystu pienu, neatsižvelgiant į formą, kuria jis parduotas, suvartotas ūkyje ar panaudotas atsiskaitant natūra, ar kitiems ūkio tikslams (grietinė, sviestas, sūris ir t. t.). Veršeliams žindyti suvartotas pienas į gamybą neįtraukiamas. Jeigu dėl pardavimo sąlygų faktinės produkcijos centneriais nurodyti negalima (žiūrėti nenuimtų pasėlių ir pasėlių pagal sutartį pardavimą), dėl pasėlių pagal sutartį į 3 skiltį įrašomas kodas 2 (trūkstami duomenys), o kitais atvejais – kodas 3. Pradinis įvertinimas (6 skiltis) Produktų atsargoje (sandėliuose) vertė ataskaitinių metų pradžioje, neįskaitant gyvūnų. Produktus reikėtų vertinti supirkimo kainomis įvertinimo dieną. Pardavimai (7 skiltis) Bendroji produktų atsargoje ataskaitinių metų pradžioje ir nuimtų per metus pardavimų vertė (nesvarbu ar pajamos buvo gautos per ataskaitinius metus ar ne). Į bendrąją parduotų produktų sumą įeina grąžintų į ūkį produktų (nugriebtas pienas, plaušiena ir t. t.) vertė. Pastaroji vertė taip pat įvedama ir prie ūkio išlaidų. Bet kokios ataskaitinių metų kompensacinės išmokos (pvz., draudimo išmokos už krušos padarytą žalą) turi būti pridedamos prie konkrečių produktų pardavimų bendrosios sumos, jeigu tik jas galima paskirti tokių produktų gamybai, kitu atveju jos įrašomos po 181 antrašte "Kiti produktai ir įplaukos". Už produktus per ataskaitinius metus gautos dotacijos ir subsidijos neįtraukiamos į bendrąją pardavimų sumą; jos yra įrašomos po 112 antrašte (žiūrėkite šios antraštės instrukcijas). Kai prekybos išlaidos, jeigu tokių yra, žinomos, jos neatimamos nuo bendrosios pardavimų sumos, bet pateikiamos po 71 antrašte "Kitos specifinės gyvulininkystės išlaidos" arba "Kitos specifinės augalininkystės išlaidos". Suvartojimas ūkyje ir išmokos natūra (8 skiltis) Produktai, suvartoti turėtojo namiškių (įskaitant atostogautojų maistui ruošti panaudotus ūkio produktus) ir (arba) panaudoti atsilyginti natūra už prekes ir paslaugas (įskaitant atlyginimą natūra). Konkretūs produktai vertinami supirkimo kainomis. Galutinis įvertinimas (9 skiltis) Produktų atsargoje (sandėliuose) vertė ataskaitinių metų pabaigoje, neįskaitant gyvūnų. Produktus reikėtų vertinti supirkimo kainomis įvertinimo dieną. Panaudojimas ūkyje (10 skiltis) Ūkio produktų atsargoje (sandėliuose) ataskaitinių metų pradžioje ir (arba) pagamintų per metus bei panaudotų kaip gamybos priemonės ūkyje per me