LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 177/13

TARYBOS NUOMONĖ

2005 m. kovo 8 d.

dėl atnaujintos Vengrijos konvergencijos programos 2004–2008 m.

(2005/C 177/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ:

2005 m. kovo 8 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Vengrijos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2008 m. laikotarpį. Programa atitinka „Elgesio kodekso dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos“ reikalavimus duomenų pateikimui. Nors joje yra visi privalomi duomenys (2), trūksta vieno neprivalomo skaičiaus (ilgalaikės sveikatos apsaugos išlaidų).

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama atnaujinta redakcija, numatyta, kad realaus BVP augimas palaipsniui didės nuo 3,9 % 2004 m. iki 4,6 % iki programos laikotarpio pabaigos. Remiantis turima informacija, šis scenarijus atspindi šiek tiek palankesnes augimo prielaidas. Atnaujintoje redakcijoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo iš esmės realistiškos.

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Vengrijoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2008 m. Atnaujintoje redakcijoje numatomas šis deficito planas: 2004 m. — 4,4 % BVP, 2005 m. — 3,6 % BVP, 2006 m. — 2,9 % BVP, 2007 m. — 2,2 % BVP ir 2008 m. — 1,6 % BVP. Šie skaičiai atitinka 2004 m. rugsėjo 23 d. Eurostat sprendimą, pagal kurį leidžiama laikinai perklasifikuoti iki 2007 m. kovo mėn. fiskalinio pranešimo apie antrosios pakopos pensijų fondus valdžios sektoriuje. Vengrijos valdžios institucijos nusprendė pasinaudoti šia galimybe ir pateikė bendrojo valstybės biudžeto deficito duomenis, išskyrus antrosios pakopos išlaidas, susidariusias dėl 1998 m. pensijų reformos (3). Atnaujintoje redakcijoje nurodyta perviršinio deficito ištaisymo numatoma data. Po to, kai buvo numatytas konsolidavimas 0,9 BVP procentinio punkto 2004 m., atnaujintoje redakcijoje prognozuojamas metinis koregavimas apytiksliai 0,6–0,7 procentinio punkto per likusius metus. Atnaujintoje redakcijoje konsolidavimo strategija grindžiama išlaidų dalies mažinimu, kurio pagrindas yra struktūrinės reformos, kartu su mažesniu pajamų dalies mažėjimu. Didžiausias išlaidų sumažinimas būtų atliktas 2005 m., grindžiamas daugiausiai palūkanų sumažėjimu 0,5 procentinio punkto ir valstybės investicijų išlaidų sumažėjimu 1,7 procentinio punkto. Valstybės investicijų išlaidų sumažėjimą kompensuotų padidėjusi parama viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių projektams. Numatomas laikotarpis ir kiekybinis išlaidų mažinimo vėlesniais metais priemonių įvertinimas pristatyti nepakankamai išsamiai. Pirminio deficito ištaisymo planas būtų panašus į bendrojo valstybės deficito sumažinimo planą. Pirminis deficitas peraugtų į nežymų perteklių 2008 m. (įskaitant pensijų reformos išlaidas).

Programoje apibūdintas ištaisymo planas, ypač deficito dydžiai 2005 m., po to tolesnis koregavimas 2 BVP procentiniais punktais gali būti laikomi tinkamais ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m., jeigu jis bus paremtas pakankamomis priemonėmis. Tačiau galutinis 2,8 % BVP dydis (įskaitant pensijų reformos išlaidas) suteikia nedidelę atsargumo dalį, kuri gali dar sumažėti dėl pasikeitusios pradinės būklės, kadangi dar yra abejonių, susijusių su 2004 m. biudžeto (4)rezultatais. Programos biudžeto prognozės atrodo pervertintos: i) kaip rodo Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozės, panašu, kad didėja pavojai deficito tikslams 2005–2006 m. Atkreipiamas dėmesys, kad 2005 m. Vyriausybė numatė 0,5 % BVP „nenumatytų situacijų“ rezervo paketą, jei 2005 m. deficito tikslas bus viršytas. Nors šio rezervo buvimas yra sveikintinas, jam skirta suma atrodo nepakankama atsižvelgiant į su 2005 m. biudžetu susijusią riziką. Be to, kyla susirūpinimas, kad šie rezervai bus panaudoti per anksti tais metais, tuo sumažinant stimulą griežtai vykdyti 2005 m. biudžetą. Nepasiekus 2005–2006 m. tikslų padidėtų koregavimo našta 2007–2008 m.; ii) išlaidų sumažinimui gresia pavojus, kadangi reformų priemonės, įskaitant 2005 m. biudžetą, nėra tvirtai numatytos visapusiškoje reformų strategijoje; iii) taip pat nerimą kelia, ar bus pasiekti išlaidų ir pajamų tikslai, nes buvo gerokai prasilenkta su ankstesniais metais užsibrėžtais tikslais. Be to, dėl galimo PVM tarifų mažinimo vykdant mokesčių reformas gali padidėti pavojus, kad pajamos nebus surinktos, net jeigu buvo ketinama jį sumažinti padidinant kitus tarifus; todėl reikėtų kruopščiai apsvarstyti tarifų mažinimo laiką ir vykdyti mažinimą visiškai įgyvendinus deficito mažinimo tikslus; iv) pavojus taip pat gali kilti dėl to, kad buvo vėluojama grąžinti PVM, susijusį su ekonomine veikla 2004 m., bet valdžios institucijos įsipareigojo paspartinti šį grąžinimą, kad jis neapsunkintų 2005 m. biudžeto. Kita vertus, ši sustiprinta PVM grąžinimo kontrolė, kuri buvo pradėta 2004 m. pabaigoje, taip pat gali prisidėti mažinant tikėtiną PVM pajamų trūkumą, dėl ko rizika sumažėja.

Atsižvelgiant į šį vertinimą, yra rizika, kad biudžeto rezultatai gali būti blogesni nei numatyta atnaujintoje redakcijoje. Todėl nors programoje numatytas koregavimo planas, ypač deficito tikslas 2005 m., po to tolesnis koregavimas 2 BVP procentiniais punktais gali būti laikomi tinkamais ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m., programoje numatyta fiskalinė būklė neatrodo pakankama norint įgyvendinti šį planą ir dėl to negali užtikrinti, kad deficitas bus mažesnis nei 3 % BVP iki 2008 m. Norint, kad koregavimo planas būtų tikėtinas, reikėtų papildomų priemonių. Visų pirma, ypač svarbu pasiekti naują 2005 m. tikslą. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, būtų tikslingos papildomos priemonės deficitui sumažinti bent BVP procentinio punkto.

Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 56,7 % BVP (jis pasieks 59,9 % BVP, įskaitant pensijų reformos išlaidas, šiek tiek mažesnis už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę). Programoje numatyta, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės apie 7 procentinius punktus. Pavojus, susijęs su skolos santykiu, yra toks pats kaip deficito prognozių.

Vengrijoje yra tam tikra rizika ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, nes numatomos dėl visuomenės senėjimo susidarančios biudžeto sąnaudos. Iš dalies rizika susijusi su abejone dėl ilgalaikių biudžeto tendencijų, atsirandanti dėl informacijos apie sveikatos apsaugos išlaidų prognozių trūkumo. Programoje išdėstyta strategija daugiausiai grindžiama biudžeto konsolidavimu per kelerius ateinančius metus bei ateityje vykdytinomis papildomomis reformų priemonėmis. Reformuota pensijų sistema, įskaitant pensijų kaupimo antrąją pakopą, nuosekliai prisideda mažinant visuomenės senėjimo poveikį biudžetui ir netvarių viešųjų finansų pavojus. Tačiau svarbu vykdyti kitas reformas, ypač sveikatos apsaugos srityje, ir taip pat ryžtingai įgyvendinti numatytą vidutinės trukmės biudžeto konsolidavimą.

Programoje apibrėžta ekonominė politika iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires viešųjų finansų srityje. Valdžios sektoriaus deficitas turėjo būti sumažintas „patikimomis ir tvariomis priemonėmis pagal daugiametę programą, kaip numatyta Tarybos sprendimuose, kuriuos ji priims biudžeto priežiūros vykdymo srityje“. Nors Vengrija įvykdė biudžeto koregavimą 2004 m., ji nesilaikė 2004 m. liepos 5 d. pagal 104 straipsnio 7 dalį Tarybos pateiktų perviršinio deficito procedūros rekomendacijų, dėl kurių Taryba nusprendė 2005 m. sausio 18 d. remdamasi Sutarties 104 straipsnio 8 dalimi.

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą įvertinimą ir rekomendacijas, kurias 2005 m. kovo 8 d. Taryba pateikė pagal 104 straipsnio 7 dalį, Taryba laikosi nuomonės, kad Vengrija turėtų:

i) vidutinės trukmės laikotarpiu imtis veiksmų, siekiant sumažinti biudžeto deficitą, įskaitant pensijų reformos išlaidas, kad iki 2008 m. jis būtų mažesnis negu 3 % BVP panaudojant patikimas ir subalansuotas priemones, ypač papildomas, kad būtų įvykdytas 2005 m. tikslas, o vėliau koregavimas 2 BVP procentiniais punktais, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m., ir išnaudojant kiekvieną galimybę paspartinti fiskalinį koregavimą;

ii) pasirinkti mokesčių mažinimo laiką ir kad jų mažinimas būtų įgyvendinamas pasiekus biudžeto deficito tikslus, nustatytus 2004 m. gruodžio mėn. pateiktoje atnaujintoje konvergencijos programoje;

iii) daryti pažangą vykdant numatytas viešojo administravimo, sveikatos ir švietimo sistemų reformas, kaip buvo įsipareigota, taip pat siekiant, kad pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų tvarumas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas.

2004 2005 2006 2007 2008 Realus BVP (pokytis, %) KP, 2004 m. gruodžio mėn. 3,9 4,0 4,2 4,3 4,6 KOM 3,9 3,7 3,8 netaikoma netaikoma KP, 2004 m. gegužės mėn. 3,3-3,5 3,5-4,0 cca.4 4-4,5 4,5-5,0 SVKI infliacija (%) KP, 2004 m. gruodžio mėn. 6,8 4,5 4,0 3,5 3,0 KOM 6,9 4,6 4,2 netaikoma netaikoma KP, 2004 m. gegužės mėn. cca.6.5 cca.4.5 cca.4 cca.3.5 cca.3 Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) KP, 2004 m. gruodžio mėn. (5) – 4,4 – 3,6 – 2,9 – 2,2 – 1,6 Su pensijos reforma (6) – 5,3 – 4,7 – 4,1 – 3,4 – 2,8 KOM (7) – 5,5 – 5,2 – 4,7 netaikoma netaikoma KP, 2004 m. gegužės mėn. (8) – 4,6 – 4,1 – 3,6 – 3,1 – 2,7 Pirminis balansas (% BVP) KP, 2004 m. gruodžio mėn. (5) – 0,4 0,0 0,2 0,6 1,0 Su pensijos reforma (6) – 1,1 – 0,9 – 0,7 – 0,3 0,1 KOM (7) – 1,1 – 1,2 – 1,1 netaikoma netaikoma KP, 2004 m. gegužės mėn. (8) – 0,5 – 0,2 0,1 0,3 0,4 Bendroji valstybės skola (% BVP) KP, 2004 m. gruodžio mėn. (5) 56,7 55,5 53,0 50,6 48,3 Su pensijos reforma (6) 59,9 58,6 56,8 54,9 53,2 KOM (7) 59,7 59,5 58,9 netaikoma netaikoma KP, 2004 m. gegužės mėn. (8) 59,4 57,9 56,8 55,6 53,7 Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

(1) OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

(2) Pirminis balansas nėra apskaičiuotas pagal įprastinį apibrėžimą.

(3) Įskaitant pensijų reformos išlaidas, bendrojo valstybės deficito planas būtų 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % ir 2,8 % BVP 2004–2008 m.

(4) Yra rimtų abejonių dėl žemės ūkio subsidijų mokėjimo, kurios gali sumažinti skirtumą tarp grynaisiais pinigais grindžiamo deficito ir sukauptomis sąnaudomis grindžiamo deficito, tuo padidindamos sukauptomis sąnaudomis grindžiamą deficitą 2004 m. Jeigu būtų paspartintas PVM grąžinimas, kurį nurodė Vengrijos valdžios institucijos, tai galėtų padidinti 2004 m. deficitą beveik 0,7 procentinio punkto.

(5) Vengrijos valdžios institucijos nusprendė panaudoti Eurostat suteiktą pereinamąjį laikotarpį antrosios pakopos pensijų fondų paskirstymui valdžios sektoriuje. Palyginus su 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programa, dėl šios priežasties metiniai valstybės biudžeto deficito skaičiai sumažėja 0,9–1,2 procentinio punkto 2004–2008 m. Pereinamasis laikotarpis baigiasi pranešus 2007 m. kovo mėn.

(6) Šie skaičiai nėra koreguoti, t. y. jie apima pensijų reformos išlaidas. Jie pateikiami palyginimui su ankstesne programa ir Komisijos tarnybų 2004 metų rudens prognoze, bei atsižvelgiant į tai, kad 2007–2008 m. tikslui nebus skiriami perskirstyti antrosios pakopos pensijų fondai.

(7) Šių Komisijos prognozių skaičiai nėra koreguoti, t. y. jie apima pensijų reformos išlaidas.

(8) Šie skaičiai 2004 m. gegužės mėn. Vengrijos konvergencijos programoje apima pensijų reformos išlaidas.

Šaltiniai:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.