1.

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų gaminant ir naudojant biomasės kurą, kiekis apskaičiuojamas taip: a) Šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų gaminant ir naudojant biomasės kurą iki jo pavertimo elektros energija, šiluma ir vėsuma, kiekis apskaičiuojamas taip: E = eec + el + ep + etd + eu – esca– eccs – eccr, kai: E = visas kuro gamybos išmetamųjų teršalų kiekis iki energijos virsmo; eec = žaliavų išgavimo arba auginimo išmetamųjų teršalų kiekis; el = išmetamųjų teršalų dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės naudojimo keitimu, kiekis metų laikotarpiui; ep = perdirbimo išmetamųjų teršalų kiekis; etd = transportavimo ir skirstymo išmetamųjų teršalų kiekis; eu = naudojamo kuro išmetamųjų teršalų kiekis; esca = išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas dėl anglies kaupimosi dirvožemyje, pasitelkiant geresnį žemės ūkio valdymą; eccs = išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas dėl CO2 surinkimo ir geologinio saugojimo ir eccr = išmetamo taršalų kiekio sumažėjimas dėl CO2 surinkimo ir pakeitimo Į kiekį, išmetamą gaminant mechanizmus ir įrangą, neatsižvelgiama. b) Jei biologinių dujų gamykloje, kartu skaidant įvairius substratus, gaminamos biodujos arba biometanas, tipinis ir numatytas sumažintas išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas taip: kai: E = išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis kiekvienam biodujų arba biometano, pagamintų skaidant nustatyto mišinio substratus, MJ Sn = pradinės žaliavos n procentinė dalis energinėje vertėje En = šio priedo D dalyje numatyto gamybos būdo n išmetamųjų teršalų kiekis, išreikštas gCO2/MJ (*) kai: Pn = kilogramo šlapiosios pradinės žaliavos n energijos išeiga [MJ] (**) Wn = substrato n svorinis daugiklis, apibrėžiamas kaip: kai: In = metinis į pūdytuvą sudėto substrato n kiekis [nesuskaidytos medžiagos tonomis] AMn = vidutinis metinis substrato n drėgnumas [kg vandens / kg nesuskaidytos medžiagos] SMn = standartinis substrato n drėgnumas (***) (*) Jei gyvulių mėšlas naudojamas kaip substratas, už gerą žemės ūkio valdymą ir mėšlo tvarkymą skaičiuojamas 45 gCO 2 eq/MJ (– 54 kg CO 2 eq/ t nesuskaidytos medžiagos) priedas. (**) Tipinės ir numatytosios vertės apskaičiuojamos naudojant šias P n vertes: SP(kukurūzai): 4,16 [MJbiodujų/kg šlapių kukurūzų drėgnumas 65 %] P(mėšlas): 0,50 [MJbiodujų/kg šlapiojo mėšlo drėgnumas 90 %] P(biologinės atliekos) 3,41 [MJbiodujų/kg šlapių biologinių atliekų drėgnumas 76 %] (***) Naudojamos šios standartinės substrato drėgnumo SM n vertės: SM(kukurūzai): 0,65 [kg vandens/kg nesuskaidytos medžiagos] SM(mėšlas): 0,90 [kg vandens/kg nesuskaidytos medžiagos] SM(biologinės atliekos): 0,76 [kg vandens/kg nesuskaidytos medžiagos] c) Jei biologinių dujų gamykloje, kartu skaidant substratus n, gaminamos biodujos elektros energijos gamybai arba biometanas, biodujų ir biometano faktinis išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas taip: kai: E = visas biodujų arba biometano gamybos išmetamųjų teršalų kiekis iki energijos virsmo; Sn = pradinės žaliavos n procentinė dalis, kaip į pūdytuvą sudėtos medžiagos frakcija; eec,n = pradinės žaliavos n išgavimo arba auginimo išmetamųjų teršalų kiekis; etd,feedstock,n = pradinės žaliavos n transportavimo į pūdytuvą išmetamųjų teršalų kiekis; el,n = pradinės žaliavos n dėl anglies atsargų kitimo, susijusio su žemės naudojimo keitimu, išmetamo teršalų kiekis metų laikotarpiui; esca = išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas dėl geresnio pradinės žaliavos n (*) tvarkymo; ep = perdirbimo išmetamųjų teršalų kiekis; etd,product = biodujų ir (arba) biometano transportavimo ir skirstymo išmetamųjų teršalų kiekis; eu = naudojant kurą susidarančių išmetamųjų teršalų kiekis, t. y. vykstant degimui išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; eccs = dėl CO2 sugavimo ir geologinio saugojimo sumažintas išmetamas kiekis ir eccr = išmetamo taršalų kiekio sumažėjimas dėl CO2 surinkimo ir pakeitimo (*) Jei gyvulių mėšlas naudojamas kaip substratas biodujų ir biometano gamybai, už gerą žemės ūkio valdymą ir mėšlo tvarkymą prie e sca priskaičiuojamas 45 g CO 2 eq/ MJ mėšlo priedas. d) Jei biomasės kuras naudojamas elektros energijos, šilumos ir vėsumos gamybai, įskaitant energijos pavertimą pagaminta elektros energija ir (arba) šiluma arba vėsuma, išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas taip: i) jei energijos įrenginys duoda tik šilumą: ii) jei energijos įrenginys duoda tik elektros energiją: kai: ECh,el = visas galutinio energijos produkto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; E = visas kuro išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis prieš galutinį energijos virsmą; ηel = elektrinis naudingumas, apibrėžiamas kaip per metus pagamintos elektros energijos ir metinių kuro sąnaudų, atsižvelgiant į energinę vertę, dalmuo; ηh = šiluminis naudingumas, apibrėžiamas kaip per metus pagamintos naudingosios šilumos ir metinių kuro sąnaudų, atsižvelgiant į energinę vertę, dalmuo. iii) jei energijos įrenginys duoda naudingąją šilumą kartu su elektros energija ir (arba) mechanine energija, jo elektros energija ir mechaninė energija: iv) jei energijos įrenginys duoda šilumą kartu su elektros energija ir (arba) mechanine energija, jo naudingoji šiluma: kai: ECh,el = visas galutinio energijos produkto išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, E = visas kuro išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis prieš galutinį energijos virsmą; ηel = elektrinis naudingumas, apibrėžiamas kaip per metus pagamintos elektros energijos ir metinių energijos sąnaudų, atsižvelgiant į energinę vertę, dalmuo; ηh = šiluminis naudingumas, apibrėžiamas kaip per metus pagamintos naudingosios šilumos ir metinių energijos sąnaudų, atsižvelgiant į energinę vertę, dalmuo; Cel = eksergijos dalis elektros energijoje ir (arba) mechaninėje energijoje, nustatyta 100 % (Cel = 1); Ch = Karnò efektyvumas (eksergijos dalis naudingojoje šilumoje). Įvairių temperatūrų naudingosios šilumos Karnò efektyvumas (Ch) apibrėžiamas taip: kai: Th = naudingosios šilumos absoliučioji temperatūra (kelvinais), išmatuota galutiniame taške; T0 = aplinkos temperatūra, nustatyta 273,15 K (lygu 0 °C). Jeigu perteklinė šiluma eksportuojama pastatų šildymui (žemesnės nei 150 °C (423,15 K) temperatūros), Ch gali būti apibrėžiamas taip: Ch = Karnò efektyvumas, kai šilumos temperatūra 150 °C (423,15 K), t. y.: 0,3546 To skaičiavimo tikslais taikomos šios terminų apibrėžtys: i) kogeneracija – vienalaikė šiluminės energijos ir elektros energijos ir (arba) mechaninės energijos gamyba vienu procesu; ii) naudingoji šiluma – šiluma, šildymo arba vėsinimo tikslais gaminama siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą šilumos paklausą; iii) ekonomiškai pagrįsta paklausa – paklausa, kuri nedidesnė už šildymo arba vėsinimo poreikį ir kuri būtų kitaip tenkinama rinkos sąlygomis.