ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(20)

Austrija susiduria su vidutine fiskalinio tvarumo rizika vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurią daugiausia lemia su visuomenės senėjimu susijęs spaudimas biudžetui. Numatoma, kad darbingo amžiaus gyventojų (20–64 metų amžiaus asmenų) ir vyresnio amžiaus suaugusiųjų santykis per ateinančius 50 metų sumažės nuo trijų darbuotojų iki maždaug dviejų darbuotojų vienam vyresniam nei 65 metų amžiaus asmeniui. Apskritai, remiantis Komisijos paskelbtoje Visuomenės senėjimo darbo grupės 2021 m. ataskaitoje dėl senėjimo pateikiamu rizikos scenarijumi numatoma, kad viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai šoktelės nuo 1,8 % BVP 2019 m. iki 2,3 % BVP 2030 m. Be to, numatoma, kad, be demografinių pokyčių, išlaidų ilgalaikei priežiūrai didėjimui taip pat turės įtakos intensyvesnės priežiūros poreikis dėl su senatve susijusių ligų. Paskelbta apie visapusišką ilgalaikės priežiūros sistemos reformą, tačiau ji dar nebaigta. Iki šiol speciali darbo grupė apibendrino pagrindinius viešų konsultacijų rezultatus. Remiantis darbo grupės ataskaita, vienas iš reformos prioritetų bus nustatyti suderintą sistemos kontrolę. Tai apima aiškų atsakomybės paskirstymą valdžios lygmenims ir su lėšų kilme ir naudojimu susijusį skaidrumą;
a)

būtų imami 24 valandų proporciniai arba lygiatarpiai sudėtiniai mėginiai. Jei įmanoma, jie turėtų būti imami laikotarpiais be kritulių arba turėtų būti atliekamos normalizuojamosios korekcijos pagal meteorologinių reiškinių poveikį. Vienam gyventojui per parą tenkantis viruso kiekis turėtų būti apskaičiuojamas remiantis 24 valandų nuotekų debitu per mėginių ėmimo laikotarpį ir gyventojų, kurių nuotekos patenka į atitinkamą kanalizacijos baseiną, skaičiumi;
(22)

Europos elektroninių ryšių kodekse nustatytas bendras 2020 m. pabaigos terminas, iki kurio valstybės narės turi leisti 5G ryšiui naudoti 3,4–3,8 GHz juostą ir bent 1 GHz iš 24,25–27,5 GHz pagrindinės dažnių juostos. Be to, Europos Parlamento ir Tarybos sprendime (ES) 2017/899 (9) nustatytas bendras 2020 m. birželio 30 d. terminas, iki kurio valstybės narės turi leisti 5G ryšiui naudoti 700 MHz pagrindinę dažnių juostą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad radijo spektro valdymo priemonėmis būtų skatinamas įmonėms ir visuomenei teikiamas aukštos kokybės junglumas tarpvalstybiniu mastu ir pramonės skaitmeninimas, taip teikiant naudos ekonomikai ir visai visuomenei, be kita ko, susijusios su prieinamumu, lygiomis galimybėmis ir įtraukumu. Padėti siekti to tikslo galėtų savalaikis keitimasis nuomonėmis ir geriausia praktika prieš Europos elektroninių ryšių kodekse nustatytą tarpusavio vertinimo procesą ir jo metu;
(21)

sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva reikėtų užtikrinti, kad visi jaunuoliai, kurie netenka darbo arba užbaigia formalųjį mokymąsi, per keturis mėnesius gautų kokybišką darbo, tolesnio mokymosi, pameistrystės ar stažuotės pasiūlymą. Siekiant to tikslo, pagal ją jaunuoliams turėtų būti suteiktos galimybės stabiliai integruotis į darbo rinką, taip pat turėtų būti įtraukta daugiau jaunuolių, nepriklausomai nuo kliūčių, su kuriomis jie susiduria, jie turėtų būti motyvuojami, užtikrinant, kad nė vienas iš jų neliktų nuošalyje. Pagal sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą turėtų būti siekiama padėti jaunuoliams įgyti vertingos darbo patirties ir ugdytis kintančiame darbo pasaulyje reikalingus įgūdžius, visų pirma įgūdžius, susijusius su augimo sektoriumi bei skaitmenine pertvarka ir perėjimu prie žaliosios ekonomikos. Šiuo atžvilgiu svarbi yra pameistrystės kokybė. Reikia padidinti pameistrysčių pasiūlą, ypač atsigavimo etapu, ir skatinti bendrovių dalyvavimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sklandesniam perėjimui į darbo rinką. Pameistrystė parengia jaunuolius paklausiam darbui ir taip suteikia jiems galimybę tvariai integruotis į darbo rinką, be kita ko, vietos lygmeniu;
(20)

dėl COVID-19 krizės išaugo būtinybė ugdyti gyventojų, be kita ko, mokytojų, skaitmeninius įgūdžius, taip pat padidėjo poreikis plėsti plačiajuosčio ryšio aprėptį, nes daugelis mokinių vis dar neturi interneto ryšio arba kitų būtinų sąlygų mokytis namie (ypač tai aktualu kalbant apie marginalizuotas romų bendruomenes). Reikia toliau spręsti problemas, susijusias su vienodomis galimybėmis gauti kokybiško įtraukaus švietimo paslaugas, nes mokinių pagrindinių įgūdžių lygiui ir bendriems rezultatams itin didelį poveikį daro jų socialinė ir ekonominė padėtis. Mokymosi rezultatai skirtingose mokyklose ir regionuose labai skiriasi; tai parodo ir dideli mokyklos nebaigusių asmenų skaičiai kai kuriuose regionuose, ypač rytų Slovakijoje. Mokytojo profesija ir toliau išlieka ne itin patraukli, o pirminio mokytojų rengimo kokybė tebėra žema. Be to, ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigas lankančių vaikų, visų pirma jaunesnių nei trejų metų, nacionalinis lankymo rodiklis yra žemiausias Sąjungoje, tad dėl šios padėties susidaro tolesnės neigiamos pasekmės švietimo rezultatams, visų pirma kalbant apie palankių sąlygų neturinčius vaikus;
(16)

Maltos Vyriausybė rėmė įmones – skyrė finansinę paramą nuotoliniam darbui ir subsidijas privalomam darbuotojų karantinavimui. Be to, Vyriausybė įmonėms (taip pat ir savarankiškai dirbantiems asmenims) teikė garantijas ir atidėjo mokesčių mokėjimą. Įmonių, kurios veikia tokiuose nuo COVID-19 pandemijos smarkiai nukentėjusiuose sektoriuose kaip mažmeninės ir didmeninės prekybos, turizmo, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriai, arba sektoriuose, kurių veikla laikinai sustabdyta visuomenės sveikatos priežiūros inspektoriaus įsakymu, visą darbo dieną dirbantys darbuotojai turės teisę gauti atlygį, neviršijantį penkių darbo dienų darbo užmokesčio per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Mažiau nukentėjusiuose sektoriuose dirbantys darbuotojai turi teisę į vienos ar dviejų darbo dienų užmokestį per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Vyriausybė taip pat pranešė apie paramą neįgaliesiems, vaikų turinčioms šeimoms, kuriose abu tėvai yra dirbantys, tačiau nė vienas iš jų negali dirbti nuotoliniu būdu, dėl dabartinės krizės darbą praradusiems darbuotojams ir nuomojamame būste gyvenantiems bedarbiams asmenims. Galiausiai Vyriausybė finansuos iki 2,5 procentinių punktų banko paskolų, kurias yra paėmusios nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusios įmonės, palūkanų normų;
(10)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB (5) nustatytos taisyklės, taikomos srauto ir buvimo vietos duomenims, informacijos saugojimui ir prieigos prie informacijos, saugomos naudotojo ar abonento galiniame įrenginyje, pavyzdžiui, mobiliajame įrenginyje, suteikimui. Pagal direktyvos 5 straipsnio 3 dalį toks saugojimas ar prieigos suteikimas leidžiamas tik griežtai apibrėžtomis aplinkybėmis arba gavus naudotojo ar abonento sutikimą po to, kai jam pateikta aiški ir išsami Reglamento (ES) 2016/679 reikalavimus atitinkanti informacija. Be to, pagal direktyvos 15 straipsnio 1 dalį valstybėms narėms leidžiama priimti teisėkūros priemones, kuriomis apribojamas tam tikrų direktyvoje nustatytų teisių ir pareigų, įskaitant 5 straipsnyje nustatytas teises ir pareigas, mastas, kai toks apribojimas yra demokratinėje visuomenėje būtina, tinkama ir proporcinga priemonė tam tikriems tikslams pasiekti;
(23)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kroatija turėtų skatinti investicijas į augimą didinančius sektorius, prisidedančius prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos. Viešojo administravimo įstaigų ir įmonių skaitmeninei transformacijai labai svarbi moderni ir tvirta skaitmeninė infrastruktūra. Skaitmeninės pertvarkos kontekste būtina sąlyga – investicijos į itin didelio pralaidumo tinklus, įskaitant 5G. Investicijos turėtų padėti Kroatijai siekti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energetikos pertvarkos tikslų, nustatytų jos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. Kroatijai ypač reikia ir ji turi galimybių investuoti į tvarų miesto ir geležinkelių transportą, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir aplinkos infrastruktūrą. Be to, kalbant apie vandentvarką ir atliekų tvarkymą, Kroatija gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio, todėl investicijos būtinos jos ekonominei plėtrai palaikyti. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Kroatijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Kroatijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;
(22)

neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis ir toliau mažėjo: per metus iki 2018 m. ketvirto ketvirčio jis sumažėjo 4,4 procentinio punkto iki 5,5 %. Bankai sėkmingai siekia savo mažinimo tikslų: prie to prisideda parduoda portfelių pardavimas, restruktūrizavimo pastangos ir didėjančios nekilnojamojo turto kainos. Ilgalaikių hipotekinių įsiskolinimų (pradelstų daugiau kaip dvejus metus) tebėra palyginti daug – dėl šios priežasties neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis išlieka didesnis už euro zonos vidurkį. Siekiant šalinti neveiksnių paskolų problemų sprendimo socialinį ir ekonominį poveikį, be kita ko, pažeidžiamiems namų ūkiams, pasiūlyta nemažai iniciatyvų ir teisės aktų projektų, pavyzdžiui, teisės akto projektas dėl nepardavimo be sutikimo. 2018 m. pradėjo visapusiškai veikti vartojimo paskoloms skirtas kreditų registras ir jis bus labai svarbus vertinant, ar paskolos gavėjai yra pajėgūs tvarkyti savo skolas. Galimybės taikyti nemokumo procedūras ir teisminės bei neteisminės galimybės spręsti įsiskolinimų problemas tebėra ribotos. Tolesnis ilgalaikių hipotekinių įsiskolinimų mažinimas, kartu remiantis pažeidžiamiems namų ūkiams skirtomis iniciatyvomis ir nekeliant nepagrįstų kliūčių spręsti neveiksnių paskolų klausimą, išlieka problema ir padėtį reikia nuolatos stebėti;
(12)

nors Čekija yra tranzito šalis, Europos transporto tinklai, įskaitant TEN-T koridorius, dar toli gražu neužbaigti. Vis dar trūksta ir priemiestinio transporto infrastruktūros, dėl to mažėja būsto įperkamumas ir žmonių galimybės važinėti į darbą. Silpnos transporto jungtys taip pat stabdo verslo veiklą, ypač atokiuose regionuose. Nors miestų zonose vyksta priemiesčių plėtra, priemiestinio transporto tinklų, ypač geležinkelių infrastruktūros, plėtra atsilieka. Šalis nedaug pažengė diegdama mažo anglies dioksido kiekio technologijas, visų pirma vertinant pagal atsinaujinančiųjų energijos išteklių procentinę dalį transporto sektoriuje ir elektra varomų transporto priemonių naudojimą. Be to, planuojamo elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros augimo gali nepakakti, kad būtų patenkinta būsima paklausa. Daugiau investuojant į darnųjį transportą taip pat būtų galima sumažinti oro ir akustinę taršą, švelninant jos poveikį visuomenės sveikatai, ypač miesto vietovėse. Skaitmeninė infrastruktūra gerėja, tačiau atotrūkis tarp miesto ir kaimo vietovių išlieka, nes tik 59 % kaimo namų ūkių turi prieigą prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklų. Kad būtų pasiekti 2025 m. junglumo tikslai, nepakaks atnaujinti vario infrastruktūra grindžiamus senesnius tinklus su fiksuotos belaidės prieigos sprendimais. Siekiant patenkinti būsimus junglumo poreikius, reikia investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus (t. y. optinę skaidulą) ir atitinkamas paklausą atitinkančias priemones;
(11)

Portugalijos viešieji finansai nuolat patiria spaudimą dėl nepalankių demografinių tendencijų, ypač dėl senėjančios visuomenės, ir tai turi neigiamų padarinių, visų pirma susijusių su pensijų ir sveikatos sistemų tvarumu. Nors ankstesnės reformos padėjo padidinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą, tebevykdomos specialios pensijų didinimo priemonės ir ankstyvo išėjimo į pensiją reformos lėmė dar didesnį pensijų išlaidų didinimą jau ir taip joms didėjant dėl visuomenės senėjimo. Jei nebus imtasi tinkamų kompensacinių priemonių, gali būti padarytas neigiamas poveikis bendram pensijų sistemos tvarumui. Sveikatos priežiūros sektoriuje 2018 m. toliau buvo skatinamas išlaidų veiksmingumas, be kita ko, labiau pasikliaujant centralizuotu pirkimu ir didesniu generinių ir biologiškai panašių vaistų naudojimu. Be to, dėl netinkamo biudžeto planavimo ir įgyvendinimo bei apskaitos kontrolės ir valdymo praktikos trūkumų nemažėja nuolat didelis ligoninių įsiskolinimas. Laikinas ligoninių įsiskolinimo sumažėjimas 2018 m. iš esmės susijęs su didelio masto neeilinės tarpuskaitos priemonėmis. Nauja 2019 m. programa siekiama struktūriškai spręsti ligoninių įsiskolinimo problemą įvedant naują valstybinių ligoninių valdymo modelį ir kartu gerokai padidinant jų metinius biudžetus. Šios programos galimybės per trumpą laiką pristabdyti ligoninių įsiskolinimo didėjimą ir taip struktūriškai sumažinti bendrą susidariusį įsiskolinimą labai priklauso nuo to, ar ji bus laiku ir veiksmingai įgyvendinta;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Graikijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Graikijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Nyderlandams skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Nyderlandams (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(8)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Bulgarijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Bulgarijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
—

ML5. Apimamos visos prekės, išskyrus: — 5 dalies b punktą: taikinio suradimo, pažymėjimo, nuotolio nustatymo, sekimo ar stebėjimo sistemas; aptikimo, duomenų sugretinimo, atpažinimo arba identifikavimo įrangą ir jutiklių integracijos įrangą, — 5 dalies c punktą: ML5 dalies a ar b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įrangą. Visos prekės turėtų būti pristatytos be kodavimo komponento ir be integruotos duomenų bazės.
(14)

nekilnojamojo turto kainos toliau augo. Dėl to gali mažėti Liuksemburgo galimybės pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotą darbo jėgą; didelė jos dalis yra ne Liuksemburgo piliečiai. Būsto kainų spaudimą lemia didžiulis pasiūlos ir paklausos atotrūkis. Kiek tai susiję su pasiūla, atrodo, kad vienas iš naujo būsto statybos trukdžių, – žemės ir paskatų privatiems savininkams parduoti žemę ar pastatus trūkumas. Investicijoms į būstą skatinti reikia papildomų pastangų: didinti paskatas parduoti nekilnojamąjį turtą, tobulinti administracines statybos leidimų suteikimo procedūras ir užtikrinti įperkamą socialinį būstą. Turint omenyje nuolatinę kainų didėjimo tendenciją, mažai tikėtina, kad neseniai patvirtinta mokesčių reforma dėl kapitalo prieaugio pardavus nekilnojamąjį turtą ir socialinio būsto programos atnaujinimas prisidės prie būsto pasiūlos padidėjimo. Kiek tai susiję su paklausa, kainų augimą lemia didelis gyventojų skaičiaus ir užimtumo augimas. Dėl padėties būsto rinkoje taip pat didėja eismo spūsčių ir taršos problema. Be to, būsto kainų didėjimas turi pasekmių namų ūkių įsiskolinimui, o kartu kyla nerimas dėl namų ūkių skolos tvarumo. Per pastaruosius 10 metų namų ūkių įsiskolinimas greitai išaugo ir 2016 m. pagal apskaičiavimus siekė 165 % disponuojamųjų pajamų – tai atspindi nekilnojamojo turto infliaciją, nes apie 80 % namų ūkių skolos yra susijusi su hipotekos paskolomis. Vis dėlto, Liuksemburgas siekdamas gerokai sumažinti galimą riziką finansiniam stabilumui jau nustatė atitinkamas makroprudencines priemones. Atsižvelgdama į nacionalinio sisteminės rizikos komiteto pasiūlymus, Vyriausybė neseniai taip pat pateikė įstatymo projektą, kuriuo nustatoma skolininko vertinimu grindžiamų priemonių sistema, siekiant išvengti namų ūkių pažeidžiamumo didėjimo, nors šį įstatymo projektą dar turi patvirtinti Parlamentas;
(14)

susirūpinimą toliau kelia korupcijos prevencija ir baudžiamasis persekiojimas už ją. Kaip matyti iš keleto rodiklių, panašu, kad per pastaruosius kelerius metus korupcijos rizika Vengrijoje išaugo, o tai gali neigiamai paveikti šalies augimo potencialą. Labai svarbus kovos su korupcija ir pinigų plovimu veiksnys yra prokuratūros veikimas ir, nors panašu, kad kovos su žemesnio lygio korupcija priemonės buvo taikomos gana sėkmingai, nepakankamai dėmesio skiriama tam, kad būtų inicijuojamas aukštesnio lygio korupcijos atvejų tyrimas. Be to, taikyti korupcijos prevencijos priemones trukdo ribotas skaidrumas ir prieigos prie informacijos apribojimai. Viešųjų pirkimų srityje imtasi svarbių veiksmų, tačiau dar yra galimybių toliau didinti konkursų procesų skaidrumą ir konkurenciją. Tai būtų galima pasiekti, inter alia, viešai skelbiant duomenis, gautus iš e. viešųjų pirkimų sistemos;
(12)

nėra aiškaus ir skaidraus minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo mechanizmo, o tokį užmokestį gaunančių darbuotojų dalis per pastaruosius šešerius metus išaugo daugiau kaip du kartus. Dėl pirmiau minėto mechanizmo nebuvimo gali kilti pavojus, kad nepavyks užtikrinti tinkamos užimtumo bei konkurencingumo rėmimo ir darbo pajamų apsaugojimo tikslų pusiausvyros. Be to, dėl to kyla netikrumas, kuris gali neigiamai paveikti verslo sąlygų nuspėjamumą. Vyriausybė pateikė pasiūlymų dėl minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo mechanizmo, kuris pašalintų pirmiau minėtą trūkumą. Tačiau socialiniai partneriai šiuo klausimu nesutaria. Be to, Vyriausybės biudžeto prognozėje numatyta, kad minimalusis darbo užmokestis bus didinamas iki 2020 m. 2018 m. Bulgarija ratifikavo Tarptautinės darbo organizacijos Konvenciją dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo. Ši konvencija galėtų pasitarnauti kaip geras objektyvaus mechanizmo kūrimo pagrindas;
(12)

dar yra sunkumų skatinant tvarų ir integracinį ekonomikos augimą, kuris būtų naudingas visoms visuomenės grupėms. 2017 m. balandžio mėn. nedarbo lygis siekė 6,4 % ir buvo mažesnis už Sąjungos vidurkį. Tačiau mažas daugelio namų ūkių darbo intensyvumas kelia susirūpinimą, kad ekonomikai toliau atsigaunant kai kurie asmenys lieka nuošalyje. 2013–2015 m. gyventojų, gyvenančių mažo arba labai mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, dalis sumažėjo 15 %, o bendras nedarbo lygis per tą patį laikotarpį sumažėjo 28 %. Apskritai gerovės sistema veikė tinkamai – skurdas ir nelygybė sumažėjo, be to, Airija ėmėsi priemonių užimtumui skatinti laipsniškai nutraukiant pašalpas ir papildomas išmokas. Tačiau tebėra kliūčių integraciniam augimui. Žemos, vidutinės ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų užimtumo lygio skirtumai yra vieni didžiausių Sąjungoje. Kai kuriose srityse atsirado įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktis ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, o kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybių nepakanka. Darbo rinkos ir socialinės problemos rodo, kad svarbu laikytis integruoto požiūrio į labiausiai nuo darbo rinkos nutolusių asmenų mokymą ir įtraukimą į darbo rinką. Be to, susirūpinimą tebekelia teikiamų vaikų priežiūros paslaugų kokybė, įskaitant galimybę naudotis visos dienos priežiūros paslaugomis. Grynosios vaikų priežiūros išlaidos, išreikštos darbo užmokesčio procentine dalimi, Airijoje yra vienos didžiausių Sąjungoje. Kokybiškų visos dienos vaikų priežiūros paslaugų prieinamumas ir kaina kliudo moterims dalyvauti darbo rinkoje ir varžo pastangas mažinti vaikų skurdą, kuris šiek tiek sumažėjo, tačiau tebėra aukštesnis už Sąjungos vidurkį;
(6)

šiuo metu Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalaus deficito pagerėjimą nuo 2,4 % BVP 2016 m. iki 2,1 % BVP 2017 m. ir iki 1,2 % 2018 m. ir iš esmės subalansuotą biudžetą iki 2019 m. Vidutinės trukmės biudžeto tikslą – struktūriškai subalansuotą biudžetą – planuojama pasiekti iki 2019 m. ir išlaikyti 2020 m., tačiau iš perskaičiuoto (6) struktūrinio balanso matyti, kad abejais metais bus nedidelis struktūrinis deficitas (0,3 % BVP). 2016 m. valdžios sektoriaus bendrosios skolos ir BVP santykis dar padidėjo (iki 132,6 % BVP nuo 132,1 % 2015 m.), o 2017 m. stabilumo programoje prognozuojama, kad jis iš esmės stabilizuosis 2017 m., nuo 2018 m. mažės ir 2020 m. pasieks 125,7 %. Netikrumas dėl 2017 m. stabilumo programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos sudedamųjų dalių ir įgyvendinimo lemia blogėjimo riziką, susijusią tiek su augimo prognoze, tiek su biudžeto tikslų įgyvendinimu. Visų pirma, Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje 2018 m. numatomas beveik toks pats realiojo BVP augimas, kaip ir 2017 m. stabilumo programoje, nepaisant kur kas didesnio deficito. Iš tiesų, į Komisijos prognozę nebuvo įtrauktas PVM padidinimas (0,9 % BVP), kuris teisės aktuose įteisintas kaip apsaugos sąlyga, reikalinga, kad būtų pasiekti 2018 m. biudžeto tikslai, taip pat ir dėl to, kad 2017 m. stabilumo programoje patvirtintas ketinimas jo netaikyti, bet nepateikta detalių apie alternatyvias kompensacines priemones. Be to, 2017 m. stabilumo programoje nurodyta, jog bus ieškoma papildomų galimybių sumažinti mokesčių naštą;