Oficialusis leidinys L 029 , 05/02/2003 p. 0028 - 0039



Tarybos sprendimas 2003 m. vasario 1 d. nustatantis Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiametes technines gaires (2003/78/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridedamą Protokolą dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo, atsižvelgdama į 2003 m. vasario 1 d. Tarybos sprendimą 2003/76/EB, numatantį būtinas prie Europos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo dėl EAPB sutarties galiojimo pabaigos finansinių padarinių ir dėl Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo įgyvendinimo priemones [1], ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [2], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [3], kadangi: (1) Pajamos iš investicijų, kurių grynoji vertė yra likviduojamos EAPB turtas, o pasibaigus likvidavimui - Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turtas, perduodamos į Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą, kuris skirtas tik mokslinių tyrimų projektams, vykdomiems ne pagal Mokslinių tyrimų pamatinę programą, finansuoti su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose. (2) Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondą tvarko Komisija pagal panašius principus, kurie taikomi dabartinėms EAPB anglių ir plieno techninėms mokslinių tyrimų programoms remiantis daugiametėmis techninėmis gairėmis. Tai būtų ideali tų EAPB programų tąsa, leidžianti plačiai sutelkti mokslinę tiriamąją veiklą ir užtikrinti, kad ši veikla papildys Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pamatinę programą. (3) Vykdyti šią valdymo veiklą Komisijai padeda vadybos komitetas, sudarytas iš valstybių narių atstovų, patariamųjų ir techninių grupių, atstovaujančių įvairiems pramonės šakų interesams ir kitiems dalyviams, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programos daugiametės techninės gairės (toliau – techninės gairės) pateikiamos priede. 2 straipsnis Prireikus, techninės gairės peržiūrimos arba papildomos kas penkerius metus, o pirmas penkerių metų laikotarpis baigiasi 2007 m. gruodžio 31 d. Šiuo tikslu vėliausia kiekvieno penkerių metų laikotarpio paskutiniųjų metų pirmą pusmetį Komisija pakartotinai įvertina techninių gairių naudojimą ir jų efektyvumą bei pasiūlo reikiamas pataisas. Jei Komisija mano esant reikalinga, ji gali pakartotinai įvertinti gaires ir pateikti Tarybai pasiūlymus dėl visų reikalingų pataisų prieš pasibaigiant penkerių metų laikotarpiui. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2002 m. liepos 24 d. 4 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 2003 m. vasario 1 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. Papandreou [1] OL C 29, 2003 2 5, p. 22. [2] OL C 29, 2001 1 30, p. 254. [3] OL C 87, 2002 4 11, p. 19. -------------------------------------------------- PRIEDAS ANGLIŲ IR PLIENO MOKSLINIŲ TYRIMŲ FONDO MOKSLINIŲ TYRIMŲ PROGRAMOS TECHNINĖS GAIRĖS 1. PROGRAMA 1.1. Tikslai Tęsiant Europos anglių ir plieno bendrijos Anglių ir plieno mokslinių tyrimų ir techninės plėtros programas (EAPB RTD programos) ir siekiant subalansuotos plėtros, sukuriama Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo mokslinių tyrimų programa (toliau – programa). Programos tikslas – skatinti su anglių ir plieno pramone susijusių Bendrijos sektorių konkurencingumą. Programa atitinka mokslinius, technologinius ir politinius Europos Sąjungos siekius ir papildo valstybėse narėse ir pagal dabartines Bendrijos mokslinių tyrimų programas, tokias kaip Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos pamatinė programa (toliau – Mokslinių tyrimų pamatinė programa), vykdomą veiklą. Skatinamas šių programų koordinavimas, papildomumas ir susiliejimas, taip pat ir informacijos apsikeitimas vykdant pagal šią programą ir pagal Mokslinių tyrimų pamatinę programą finansuojamus projektus. 1.2. Esminiai principai Pagal šią programą teikiama finansinė parama leistiniems projektams, lydinčiosioms priemonėms ir kitokiems 1.5 punkte apibrėžtiems veiksmams skatinant įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų bendradarbiavimą. Ši programa apima gamybos procesus, utilizavimą, išteklių išsaugojimą, aplinkos būklės pagerinimą ir darbo saugą su anglių ir plieno pramone susijusiuose sektoriuose. "Anglies" ir "plieno" sąvokos apibrėžtos A priedėlyje. 1.3. Taikymo sritis Šiomis gairėmis apibūdinama programos struktūra, jos valdymas ir įgyvendinimas, mokslinis ir techninis turinys bei prioritetai papildant kitas esamas mokslinių tyrimų programas ir dalyvavimo taisykles. Šiose gairėse pateikiami 3.1 punkte aprašyti kvietimai teikti pasiūlymus dėl dalyvavimo programoje ir B ir C priedėliuose aprašyti moksliniai/techniniai ir socialiniai-ekonominiai prioritetai, kuriuos Komisija gali pakeisti ir papildyti 2.1 punkte nustatyta tvarka. 1.4. Dalyvavimas 1.4.1. Valstybės narės Programoje gali dalyvauti ir dėl finansinės paramos kreiptis valstybės narės teritorijoje įsisteigusios įmonės, mokslinių tyrimų institutai ar fiziniai asmenys, jei jie ketina vykdyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (RTD) veiklą ar gali ženkliai prisidėti prie tokios veiklos. 1.4.2. Šalys kandidatės Šalių kandidačių įmonės, mokslinių tyrimų institutai ar fiziniai asmenys turi teisę dalyvauti negaudami jokios finansinės pagalbos pagal programą, jei kitaip nenumatyta atitinkamose Europos sutartyse ir jų papildomuose protokoluose bei įvairių asociacijos tarybų sprendimais. 1.4.3. Trečiosios šalys Trečiųjų šalių įmonės, mokslinių tyrimų institutai ar fiziniai asmenys turi teisę dalyvauti per individualius projektus, pagal programą negaudami jokios finansinės pagalbos, jei toks dalyvavimas atitinka Bendrijos interesus. 1.5. Leistini projektai, lydinčiosios priemonės ir kiti veiksmai Pagal šią programą gali būti finansuojami visi mokslinių tyrimų, bandomieji ir demonstraciniai projektai, lydinčiosios priemonės bei pagalbiniai ir parengiamieji veiksmai. Mokslinių tyrimų projektas yra skirtas tiriamojo ar eksperimentinio pobūdžio darbams, siekiant įgyti tolesnių žinių, kurios padėtų pasiekti konkrečius praktinius tikslus, kaip antai sukurti ar patobulinti produktus, gamybos procesus ar paslaugas. Bandomasis projektas – įrenginio ar didesnės įrenginio dalies gamyba, eksploatavimas ir tobulinimas tam tikru mastu, panaudojant pakankamai didelius elementus, kad būtų galima nustatyti, ar galima teorinius ar laboratorinius rezultatus įgyvendinti praktiškai ir/ar galima pagerinti techninių ir ekonominių duomenų patikimumą siekiant pereiti į demonstracinį, o kai kuriais atvejais – į pramoninį ir/ar komercinį lygmenį. Demonstracinis projektas – pramoniniu mastu naudojamo įrenginio ar didesnės pramoniniu mastu naudojamo įrenginio dalies gamyba ir/ar eksploatavimas siekiant sukaupti visus techninius ir ekonominius duomenis, kurie leistų maksimaliai išvengti rizikos toliau pramoniniu ir/ar komerciniu mastu naudojant įrenginį. Lydinčiosiomis priemonėmis siekiama skatinti įgytų žinių panaudojimą, projektų grupavimą, rezultatų platinimą bei stiprinti mokslinių tyrinėtojų mokymą ir mobilumą vykdant pagal programą finansuojamus projektus. Pagalbiniai ir parengiamieji veiksmai – su patikimu ir veiksmingu programos administravimu susiję veiksmai, tokie kaip 4 punkte nurodytas nuolatinis monitoringas ir veiklos vertinimas, pagal programą finansuojamų susijusių projektų studijos ar kontaktų stiprinimas. 2. PROGRAMOS VALDYMAS Programai vadovauja Komisija. Įsteigiami tokie komitetai ir grupės, kurie padeda Komisijai: a) 2.1 punkte aprašytas Anglių ir plieno komitetas; b) 2.2 punkte aprašytos Anglių ir plieno patariamosios grupės; c) 2.3 punkte aprašytos Anglių ir plieno techninės grupės; 2.1. Anglių ir plieno komitetas 2.1.1. Komisijai padeda Anglių ir plieno komitetas (toliau – komitetas). Analogiškai taikomi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [1], 4 ir 7 straipsniai. To sprendimo 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai. 2.1.2. Komitetas gali nagrinėti bet kokį jo pirmininko iškeltą klausimą arba pastarojo iniciatyva, arba valstybės narės atstovo prašymu. 2.1.3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 2.1.4. Laikantis 2.1.1 punkte nurodytos tvarkos tvirtinami tokie klausimai: a) lėšų skyrimas atskiriems projektams pagal 3.3 punkto 3 dalį; b) 4 punkte nurodytos programos monitoringo ir vertinimo techninės specifikacijos parengimas; c) bet koks šių gairių B ir C priedėlių pakeitimas; d) bet koks kitas su programa susijęs klausimas. 2.1.5. Komisija pateikia komitetui informaciją apie visą programą ir apie visų finansuojamų RTD veiksmų pažangą ir faktinį ar numatomą poveikį. 2.2. Anglių ir plieno patariamosios grupės Anglių ir plieno patariamosios grupės (toliau – patariamosios grupės) – nepriklausomos techninio pobūdžio patariamosios grupės, sudarytos tam, kad teiktų pagalbą Komisijai. Anglių ir plieno sektoriaus atitinkamų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros klausimų srityje kiekviena patariamoji grupė konsultuoja dėl: a) bendro programos įgyvendinimo, B ir C priedėliuose išdėstytų prioritetų, visų pataisų, 3.1 punkte nurodyto informacinio paketo ir ateities gairių; b) nuoseklumo ir galimo dubliavimosi su kitomis Bendrijos ir nacionalinio lygmens RTD programomis; c) RTD projektų monitoringo svarbiausių principų nustatymo; d) konkrečiais projektais vykdomų darbų; e) B ir C priedėliuose numatytų trumpalaikių programos prioritetų nustatymo; f) kaip nurodyta 3.3 punkte, RTD veiksmų vertinimo ir atrinkimo instrukcijų parengimo; g) pasiūlytų RTD veiksmų įvertinimo ir šiems pasiūlymams teiktinos pirmenybės įvertinus turimas lėšas; h) 2.3 punkte nurodytų techninių grupių narių skaičiaus, kompetencijos ir sudėties; i) kitų priemonių, kai to prašo Komisija. Kiekvieną patariamąją grupę sudaro nariai, kuriuos, kaip nurodyta 2.2.1 ir 2.2.2 punktuose, asmeniškai skiria Komisija penkerių metų laikotarpiui. Paskirtieji asmenys gali būti atšaukti. Komisija nagrinėja tokiais būdais gautus pasiūlymus dėl paskyrimų: pasiūlius valstybėms narėms; pasiūlius 2.2.1 ir 2.2.2 punktuose nurodytiems subjektams; pagal rezervinį sąrašą paskelbus kvietimą teikti paraiškas. Turėtų būti įtrauktas bent vienas narys iš kiekvienos suinteresuotosios valstybės narės, o kiekvienoje patariamojoje grupėje turėtų būti užtikrinta subalansuota profesinių žinių įvairovė ir kuo platesnė geografinė atstovų įvairovė. Nariai turi aktyviai veikti šioje srityje ir būti susipažinę su pramoniniais prioritetais. Patariamųjų grupių susirinkimams pirmininkauja Komisija, kuri taip pat pasirūpina sekretoriatu. Esant reikalui, pirmininkas gali paprašyti narių balsuoti; kiekvienas narys turi teisę į vieną balsą. Kai reikalinga, pirmininkas gali pakviesti dalyvauti posėdžiuose iš kitur atvykusius ekspertus. Jei būtina, (pvz. konsultuojant abiem sektoriams svarbiais klausimais) dvi patariamosios grupės rengia bendrus posėdžius. 2.2.1. Anglių patariamoji grupė Anglių patariamosios grupės sudėtis yra tokia: Nariai | Didžiausias skaičius | a)iš anglių gamintojų/nacionalinių federacijų ar susijusių mokslinių tyrimų centrų | 8 | b)iš Europos lygiu anglių gamintojams atstovaujančių organizacijų | 2 | c)iš anglių naudotojų ar susijusių mokslinių tyrimų centrų | 8 | d)iš Europos lygiu anglių naudotojams atstovaujančių organizacijų | 2 | e)iš darbininkams atstovaujančių organizacijų | 2 | f)iš įrangos tiekėjams atstovaujančių organizacijų | 2 | | 24 | Nariai privalo pasižymėti plataus pobūdžio bendrosiomis žiniomis ir individualiomis profesinėmis žiniomis vienoje ar keliose iš šių sričių: anglių gavyba ir utilizavimas, aplinka ir socialinio pobūdžio klausimai, įskaitant ir saugumo aspektus. 2.2.2. Plieno patariamoji grupė Plieno patariamosios grupės sudėtis yra tokia: Nariai | Didžiausias skaičius | a)iš plieno gamintojų/nacionalinių federacijų ar susijusių mokslinių tyrimų centrų | 21 | b)iš Europos lygiu gamintojams atstovaujančių organizacijų | 2 | c)iš darbininkams atstovaujančių organizacijų | 2 | d)iš vartotojų apdirbamosios pramonės sektoriams ar plieno naudotojams atstovaujančių organizacijų | 5 | | 30 | Nariai privalo pasižymėti plataus pobūdžio bendrosiomis žiniomis ir individualiomis profesinėmis žiniomis vienoje ar keliose iš šių sričių: žaliavos, geležies gamyba, plieno gamyba, tolydinis liejimas, karštasis ir (ar) šaltasis valcavimas, plieno apdaila ir (ar) paviršių apdorojimas, rūšinio plieno ir (ar) plieno gaminių gamyba; plieno panaudojimas ir savybės, aplinkos ir socialiniai klausimai, įskaitant ir saugumo aspektus. 2.3. Anglių ir plieno techninės grupės Anglių ir plieno techninių grupių paskirtis – padėti Komisijai stebėti mokslinių tyrimų ir bandomuosius/demonstracinius projektus. Nariai, kuriuos skiria Komisija, atstovauja sektoriams, susijusiems su anglių ir plieno pramone, tyrimų organizacijomis ir naudotojų sektoriais, kuriuose jie turėtų būti atsakingi už tyrimų strategiją, vadybą ar gamybą. 3. PROGRAMOS ĮGYVENDINIMAS 3.1. Kvietimas teikti pasiūlymus Šiuo sprendimu nuolat pradedamas skelbti atviras kvietimas teikti pasiūlymus, o nuo 2002 metų – rugsėjo 15 d. yra galutinė kiekvienų metų vertinamų pasiūlymų pateikimo data. Komisija nustato ir paskelbia, taip pat ir Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacinės paslaugos (CORDIS) duomenų bazėje ar atitinkamame tinklalapyje, informacijos paketą, kuris suteikia pasiūlymų teikėjams ir suinteresuotosioms šalims praktinės informacijos apie programą, dalyvavimo taisykles, pasiūlymų ir projektų valdymo metodus, paraiškų formas, pasiūlymų pateikimo taisykles, sutarčių modelius, leistinas išlaidas, didžiausią galimą finansinę pagalbą ir atsiskaitymo metodus. Komisijai paraiškos turi būti pateikiamos pagal informacijos pakete išdėstytas taisykles, kurių spausdintą versiją galima gauti kreipiantis į Komisiją. 3.2. Pasiūlymų turinys Pasiūlymai turi būti susiję su B ir C priedėliuose nustatytais moksliniais/techniniais ir socialiniais-ekonominiais prioritetais. Kiekviename pasiūlyme turi būti smulkiai aprašytas pasiūlytas projektas bei nurodyta visa informacija apie tikslus, partnerystę (nurodant tikslų kiekvieno partnerio vaidmenį), valdymo struktūrą, numatomus rezultatus, galimą jų įgyvendinimą, ir numatytos pramoninės, ekonominės, socialinės ir aplinkosauginės naudos įvertinimą. Pasiūlytos bendrosios išlaidos ir jų išskirstymas turi būti realus bei veiksmingas, o projektas turėtų leisti tikėtis teigiamo išlaidų/naudos santykio. 3.3. Pasiūlymų įvertinimas ir atranka bei projektų monitoringas Komisija užtikrina, kad pasiūlymai būtų vertinami konfidencialiai, sąžiningai ir teisingai. Kaip nurodyta 2.2 punkto f papunktyje, Komisija nustato ir paskelbia instrukcijas, kaip turi būti vertinami ir atrenkami RTD veiksmai. Už projektų įvertinimą ir atranką atsakinga Komisija. Jis vyksta taip: 1. Gavusi ir įregistravusi pasiūlymus bei patikrinusi, ar jie atitinka reikalavimus Komisija, padedama 2.2 punkto g papunktyje nurodytos atitinkamos patariamosios grupės ir, jei būtina, nepriklausomų ekspertų, įvertina pasiūlymus; 2. Komisija parengia pagal patrauklumą išdėstytų priimtų pasiūlymų sąrašą; 3. 2.1.1 punkte nustatyta tvarka Komisija, padedama komiteto, nusprendžia dėl pasirenkamų projektų ir lėšų paskirstymo. Komisija, padedama 2.3 punkte nurodytų techninių grupių, stebi mokslinių tyrimų projektus ir vykdomą veiklą. 3.4. Sutartys Pagal 1.5 punkte išvardytus pasirinktus pasiūlymus, priemones bei veiksmus vykdomi projektai sudaro sutarčių esmę. Sutartys remiasi atitinkamais Komisijos sudarytais sutarčių modeliais, atitinkamai atsižvelgiant į vykdomos veiklos pobūdį. Sutartyse įvardinama pagal programą skirta finansinė pagalba remiantis leistinomis išlaidomis bei taisyklėmis dėl atsiskaitymo už išlaidas, sąskaitų uždarymo ir audito. 3.5. Finansinė pagalba Programa grindžiama RTD sutartimis, kuriose numatytas išlaidų pasidalinimas. Bendra finansinė pagalba, įskaitant ir bet kokį kitą papildomą valstybinį finansavimą, atitinka valstybinei pagalbai taikomas taisykles. Nepažeidžiant ankstesniosios dalies nuostatų, didžiausia bendra finansinė pagalba, išreikšta 3.6 punkte apibrėžtų leistinų išlaidų procentine dalimi, yra tokia: a)mokslinių tyrimų projektams: | iki 60 % | b)bandomiesiems ir demonstraciniams projektams: | iki 40 % | c)lydinčiosioms priemonėms, pagalbiniams ir parengiamiesiems veiksmams: | iki 100 % | 3.6. Leistinos išlaidos Į leistinas išlaidas įtraukiamos tik faktinės išlaidos, patirtos pagal sutartį vykdant darbus. Rangovai, asocijuotieji rangovai ir subrangovai negali reikalauti taikyti jokių biudžetinių ar komercinių tarifų. Leistinos išlaidos skirstomos į tokias keturias grupes: 3.6.1. Išlaidos įrangai Išlaidos, patirtos perkant ar nuomojant tiesiogiai su projekto vykdymu susijusią įrangą, priskiriamos tiesioginėms išlaidoms. Įrangos nuomos leistinos išlaidos neviršija leistinų išlaidų jos pirkimui. 3.6.2. Išlaidos personalui Tai – išlaidos už faktines valandas, kurias dalyvaudami išskirtinai šiame projekte dirbo moksliniai, antros pakopos studijų specialistai ar techniniai darbuotojai, taip pat išlaidos fizinių darbų darbininkams, kuriuos tiesiogiai pasamdė rangovas. Visoms kitoms papildomoms personalo išlaidoms (pvz. stipendijoms) reikalingas išankstinis Komisijos raštiškas sutikimas. Visos apskaitomos darbo valandos turi būti registruojamos ir patvirtinamos. 3.6.3. Eksploatacinės išlaidos Į tiesiogiai su projekto vykdymu susijusias eksploatacines išlaidas įeina tik išlaidos už: a) žaliavas; b) smulkius nuolatinio vartojimo reikmenis; c) sunaudotus keičiamus komponentus; d) energiją; e) įrangos priežiūrą ar remontą; f) įrangos ar gaminių transportavimą; g) dabartinės įrangos pakeitimą ir transportavimą; h) IT paslaugas; i) įrangos nuomą; j) įvairius tyrimus; k) specialius tyrimus ir patikrinimus; l) trečiųjų šalių pagalbą; m) kelionės ir pragyvenimo sąnaudas. 3.6.4. Netiesioginės išlaidos Visoms kitoms išlaidoms (pridėtinėms išlaidoms), kurios gali susidaryti vykdant projektą ir kurios nebuvo įtrauktos į ankstesnes kategorijas, padengti skiriama bendra suma, sudaranti 30 % 3.6.2 punkte nurodytų leistinų išlaidų personalui. 3.7. Techninės ataskaitos Vykdant 1.5 punkte aprašytus mokslinių tyrimų, bandomuosius ir demonstracinius projektus, kas šešis mėnesius rangovas (-ai) turi parengti ataskaitą. Tokiose ataskaitose aprašoma pasiekta techninė pažanga. Baigus darbus pateikiama galutinė ataskaita, kurioje įvertinamas lėšų panaudojimas ir poveikis. Priklausomai nuo projekto strateginio aktualumo Komisija paskelbia visą šią ataskaitą arba jos santrauką. Komisija priima sprendimą, jei būtina, pasikonsultavusi su atitinkama patariamąja grupe. Kai tikslinga, reikalaujama, kad būtų parengtos ir paskelbtos galutinės ataskaitos apie lydinčiąsias priemones bei pagalbinius ir parengiamuosius veiksmus. 4. METINĖS APŽVALGOS, PROGRAMOS MONITORINGAS IR ĮVERTINIMAS Komisija atlieka metinę pagal programą vykdomos veiklos apžvalgą ir įvertina RTD darbų pažangą. Ataskaita, į kurią įtraukiama ši apžvalga, perduodama komitetui. Vykdomas programos monitoringas, taip pat vertinama numatyta nauda. Šios veiklos ataskaita išleidžiama iki 2006 metų galo, o vėliau – kas penkerius metus. Šios ataskaitos perduodamos Europos Parlamentui, Tarybai, komitetui ir patariamosioms grupėms. Programa įvertinama baigus vykdyti projektus, finansuojamus kiekvienu penkerių metų laikotarpiu, iš kurių pirmasis laikotarpis baigiasi 2008 metais. Taip pat įvertinama RTD veiklos nauda visuomenei ir atitinkamiems sektoriams. Įvertinimo ataskaita skelbiama. Komisija parengia monitoringo veiklos ir įvertinimo technines specifikacijas; Komisijai padeda Komitetas. Ir monitoringo, ir vertinimo darbus vykdo Komisijos paskirtų aukštos kvalifikacijos ekspertų grupės. 5. IŠLYGA DĖL PEREINAMOJO LAIKOTARPIO Komisija imasi atitinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas sklandus perėjimas nuo EAPB RTD programų prie šios programos. EAPB sutartis, kurios vis dar galioja pasibaigus EAPB sutarties galiojimui, pagal šių sutarčių sąlygas tvarko Komisija siekdama suvienodinti EAPB sutarčių ir pagal šią programą sudarytų sutarčių tvarkymą. [1] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. -------------------------------------------------- A priedėlis ANGLIŲ IR PLIENO MOKSLINIŲ TYRIMŲ FONDO MOKSLINIŲ TYRIMŲ PROGRAMA SĄVOKŲ "ANGLIS" IR "PLIENAS" APIBRĖŽIMAI 1. ANGLIS a) juodosios akmens anglys; b) juodųjų akmens anglių briketai; c) iš juodųjų akmens anglių gautas koksas ir puskoksis; d) rusvosios anglys; e) rusvųjų anglių briketai; f) iš rusvųjų anglių gautas koksas ir puskoksis. Pagal JT Europos ekonominės komisijos "Tarptautinę anglies kodifikavimo sistemą", sąvoka "juodosios akmens anglys" apima aukštos ir vidutinės A klasės anglis (bitumines anglis). Sąvoka "rusvoji anglis" apima tos pačios klasifikacijos žemos C klasės anglis (arba ortolignitus) ir žemos B klasės anglis (arba metalignitus). Rusvosios anglies atveju programa taikoma tik elektros gamybai arba bendrai šilumos/elektros energijos gamybai naudojamoms rusvosioms anglims, bet ne briketų ar puskoksio gamybai skirtoms rusvosioms anglims. 2. KETUS IR PLIENAS a) žaliavos ketaus ir plieno gamybai, tokios kaip geležies rūda, purtni geležis ir geležies atliekos; b) luitinis ketus (įskaitant karštąjį metalą) ir geležies lydiniai; c) neapdoroti ketaus, įprastojo plieno arba specialiojo plieno gaminiai ir pusgaminiai (įskaitant ir gaminius, skirtus pakartotinai naudoti ir pakartotinai valcuoti), kaip antai skystasis plienas, gautas tolydinio liejimo būdu ar kitaip, ir pusgaminiai, tokie kaip bliumai, strypai, virbai, plokštės ir juostos; d) karštojo paruošimo ketaus, paprastojo plieno arba specialiojo plieno gaminiai (dengti arba nedengti gaminiai, išskyrus plieno liejinius, kalinius ir miltelinius metalurgijos gaminius), tokie kaip turėklai, skydiniai stulpai, konstrukcinės formos, virbai, vieliniai strypai, plokštelės ir universaliosios plokštelės, juostos ir lakštai, apvalūs ir kvadratiniai vamzdžiai; e) galutiniai ketaus, paprastojo plieno arba specialiojo plieno (dengto arba nedengto) gaminiai, tokie kaip šaltai valcuotos juostos ir lakštai bei elektrotechniniai lakštai; f) pirminio apdorojimo plieno gaminiai, kurie gali pagerinti pirmiau minėtų ketaus ir plieno gaminių konkurencingumą, tokie kaip vamzdiniai gaminiai, temtieji ir poliruotieji gaminiai, šaltojo valcavimo ir šaltojo formavimo gaminiai. -------------------------------------------------- B priedėlis ANGLIŲ IR PLIENO MOKSLINIŲ TYRIMŲ FONDO MOKSLINIŲ TYRIMŲ PROGRAMA MOKSLINIAI/TECHNINIAI IR SOCIALINIAI-EKONOMINIAI PRIORITETAI ANGLIES RTD Mokslinių tyrimų ir techninė plėtra yra labai svarbi priemonė Bendrijos energetikos tikslams paremti Bendrijos anglies tiekimo ir jos konkurencingo bei ekologiško perdirbimo ir utilizavimo srityje. Be to, didėjantis anglių rinkos tarptautinis pobūdis ir globalus joje kylančių problemų mastas rodo, kad Europos Sąjunga turi imtis vadovaujančio vaidmens sprendžiant pasaulinius iššūkius, susijusius su šiuolaikiniais veiklos metodais, gavybos saugumu ir aplinkos apsauga, tuo tikslu užtikrindama tolesnei techninei pažangai reikalingų profesinių žinių perdavimą, geresnes darbo sąlygas (sveikatos ir saugumo srityje) ir sustiprintą aplinkos apsaugą. Prioritetinės sritys pateikiamos toliau esančiuose 1–4 punktuose, kurie išdėstyti ne pagal svarbą. 1. BENDRIJOS ANGLIŲ KONKURENCINGUMO STIPRINIMAS Siekiama sumažinti bendrąsias gavybos produkcijos išlaidas, pagerinti gaminių kokybę ir sumažinti anglių naudojimo sąnaudas. Mokslinių tyrimų projektai apima visą anglies apdorojimo grandinę: - šiuolaikinius telkinių žvalgymo būdus, - integruotą gavybos planavimą, - itin produktyvų, didžia dalimi automatizuotą anglių iškasimą ir kasybos būdus, pritaikytus prie Europos juodosios akmens anglies telkinių geologinių charakteristikų, - atitinkamas pagalbines technologijas, - transportavimo sistemas, - energijos tiekimo paslaugas, komunikavimą ir informavimą, perdavimą, monitoringą ir proceso kontrolės sistemas, - anglių paruošimo būdus, suderintus su vartotojų rinkų poreikiais, - anglių perdirbimą, - anglių deginimą. Mokslinių tyrimų projektais taip pat siekiama mokslinės ir technologinės pažangos siekiant geriau suvokti telkiniuose vykstančius procesus ir pagerinti jų kontrolę įvertinus uolienų slėgį, dujų išsiskyrimą, sprogimų riziką, ventiliaciją ir kitus kasybos operacijas lemiančius veiksnius. Mokslinių tyrimų projektuose, kuriuose keliami šie tikslai, turi būti išdėstomos galimybės per artimiausią ar vidutinį laikotarpį pritaikyti rezultatus didesnei Bendrijos produkcijos daliai. Pirmenybė teikiama projektams, kuriais skatinama viena iš šių veiklų: a) sistemų ir metodų atskirų veiklos būdų integravimas ir integruotų kasybos metodų kūrimas; b) ženkliai sumažintos gamybos sąnaudos; c) pagerintas kasyklų saugumas ir aplinkos apsauga. 2. SVEIKATOS APSAUGA IR SAUGUMAS KASYKLOSE Siekiant pirmiau paminėtų pokyčių kartu turi būti dedamos atitinkamos pastangos užtikrinti kasyklų saugumą, taip pat ir dujų kontrolę, ventiliaciją ir oro kondicionavimą. Be to, dėl požeminių darbo sąlygų atsiranda būtinybė specialiai gerinti profesinę sveikatą ir darbo saugą. 3. VEIKSMINGA GAMTOS APSAUGA IR ANGLIŲ KAIP ŠVARAUS ENERGIJOS ŠALTINIO GERESNIS PANAUDOJIMAS Mokslinių tyrimų projektais, kuriuose keliamas šis tikslas, siekiama kuo labiau sumažinti kasybos operacijų ir Bendrijoje naudojamų anglių poveikį atmosferai, vandeniui, žemės paviršiui, vykdant integruotą taršos kontrolės strategiją. Kadangi Bendrijos anglių pramonėje vyksta nuolatiniai pertvarkymai, moksliniais tyrimais taip pat siekiama kuo labiau sumažinti numatomų uždaryti požeminių kasyklų poveikį aplinkai. Pirmenybė teikiama projektams, kuriais numatoma: a) sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų, pvz. metano, išmetimą iš anglies telkinių; b) sugrąžinti į kasyklą kasybos atliekas, lakiuosius pelenus ir desulfurizacijos produktus, kai tinka, kartu su kitomis atliekomis; c) pagerinti atliekų sankaupų būklę ir anglies produkcijos bei vartojimo liekanų pramoninį panaudojimą; d) apsaugoti gruntinio vandens lygmenį ir išgryninti kasyklų nuotekų vandenį; e) sumažinti įrenginių, kuriuose daugiausia naudojamos Bendrijos akmens anglis ir rusvosios anglys, poveikį aplinkai; f) apsaugoti paviršiaus įrenginius nuo greito ir ilgalaikio nusėdimo padarinių; g) sumažinti išmetamų teršalų kiekius utilizuojant anglis. 4. PRIKLAUSOMYBĖS NUO IŠORINIO ENERGIJOS TIEKIMO VALDYMAS Mokslinių tyrimų projektuose, kuriuose keliamas šis tikslas, nagrinėjamos ilgalaikio energijos tiekimo perspektyvos ir sprendžiama, kaip ekonominiu, energetiniu ir gamtosauginiu aspektu patobulinti anglių telkinius, kurie negali būti ekonomiškai pelningai eksploatuojami įprastiniais kasybos būdais. Į projektus gali būti įtrauktos studijos, išdėstytos strategijos, fundamentalieji ir taikomieji moksliniai tyrimai bei naujų veiklos būdų testavimas, kurie atrodo perspektyvūs tobulinant Bendrijos anglių išteklių sritį. Pirmenybė teikiama tiems projektams, į kuriuos įtraukiamos papildomos veiklos, kaip antai metano arba anglies dioksido išsiurbimas, anglies sluoksnio metano išgavimas, požeminė anglies dujofikacija, ir pan. -------------------------------------------------- C Priedėlis ANGLIŲ IR PLIENO MOKSLINIŲ TYRIMŲ FONDO MOKSLINIŲ TYRIMŲ PROGRAMA MOKSLINIAI/TECHNINIAI IR SOCIALINIAI-EKONOMINIAI PRIORITETAI PLIENO RTD Greta bendrojo tikslo siekiant didinti konkurencingumą ir prisidėti prie subalansuotos plėtros, pagrindinis RTD veiklos siekis – kurti naujas ar patobulintas technologijas, užtikrinančias ekonomišką, saugią ir švarią plieno ir plieno gaminių gamybą, kurios apimtys nuolat augtų, didėtų produkcijos tinkamumas naudoti, augtų vartotojų pasitenkinimas, pailgėtų tarnavimo trukmė, produkcija būtų lengvai utilizuojama ir apdorojama. Prioritetinės sritys yra išvardytos žemiau esančiuose 1–3 punktuose, kurie išdėstyti ne pagal svarbą. 1. NAUJA PATOBULINTA PLIENO GAMYBA BEI APDAILOS TECHNOLOGIJOS RTD veikla turi būti siekiama tobulinti plieno gamybos procesą taip pagerinant gaminių kokybę ir padidinant gamybos apimtis. Neatsiejama šių tikslų dalis turėtų būti pastangos sumažinti išmetamus teršalus, energijos suvartojimą bei poveikį aplinkai, gerinti žaliavų panaudojimą ir išteklių išsaugojimą. Mokslinių tyrimų projektai turėtų būti vykdomi šiose srityse: - nauji ir tobulesni geležies rūdos redukcijos procesai, - ketaus gamybos procesai ir operacijos, - elektrinio lanko įkrovimo procesai, - plieno gamybos procesai, - antrinės metalurgijos gamybinės technologijos, - tolydinis liejimas ir grynųjų formų liejimo būdai tiesiogiai valcuojant ir nevalcuojant, - valcavimo, apdailos ir padengimo technologijos, - karštojo ir šaltojo valcavimo būdai, beicavimo ir apdailos procesai, - procesų aprūpinimas prietaisais, kontrolė ir automatizavimas, - gamybos linijų priežiūra ir patikimumas. 2. RTD VEIKLA IR PLIENO UTILIZAVIMAS Utilizuojant plieną RTD veikla yra esminės svarbos siekiant patenkinti būsimus plieno naudotojų reikalavimus ir sukurti naujas rinkos galimybes. Mokslinių tyrimų projektai turėtų apimti šias sritis: - naujas rūšinis plienas paklausioms taikymo sritims, - plieno savybės – mechaninės savybės esant žemoms ir aukštoms temperatūroms, kaip antai stiprumas ir kietumas, nuovargis, nusidėvėjimas, valkšnumas, rūdijimas ir atsparumas lūžiams, - tarnavimo trukmės pailginimas, ypač gerinant plieno ir plieno konstrukcijų atsparumą šilumai ir rūdims, - plieno turintys mišiniai ir daugiasluoksnės konstrukcijos, - prognozuojami imitaciniai mikrokonstrukciniai modeliai ir mechaninės savybės, - konstrukcijų saugumas ir projektavimo metodai, ypač pabrėžiant atsparumą gaisrams ir žemės drebėjimams, - plieno ir kitų medžiagų formavimo, virinimo ir sujungimo technologijos, - tikrinimo ir vertinimo metodų standartizavimas. 3. RESURSŲ IŠSAUGOJIMAS IR DARBO SĄLYGŲ PAGERINIMAS Ir plieno gamybos, ir plieno utilizavimo srityse resursų išsaugojimas, ekosistemų apsauga ir saugumo aspektai turėtų būti neatskiriama RTD veiklos sudėtinė dalis. Mokslinių tyrimų projektai turėtų apimti šias sritis: - iš įvairių šaltinių surinkto susidėvėjusio plieno perdirbimo ir plieno atplaišų klasifikavimo būdai, - rūšinis plienas ir surenkamų konstrukcijų projektavimas siekiant supaprastinti plieno atplaišų utilizavimą ir jo pakartotinį keitimą į naudojimui tinkamą plieną, - darbo vietos ir šalutinės aplinkos kontrolė ir apsauga, - plieno apdorojimo vietų atstatymas, - darbo vietos darbo sąlygų ir standartų pagerinimas, - ergonominiai metodai, - profesinė sveikata ir sauga, - darbo vietoje išmetamų teršalų poveikio sumažinimas. --------------------------------------------------