Pareiškimai: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, ir panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (pirmasis svarstymas). Teisėkūros procedūra priimamo akto priėmimas

(2018/C 267 I/01)

Bendras pareiškimas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros ir galutinių ES finansinių ataskaitų priėmimo diena

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, bendradarbiaudami su Europos Audito Rūmais, nustatys pragmatišką biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros tvarkaraštį.

Šiame kontekste Komisija patvirtina, kad 2017 finansinių metų ES konsoliduotas metines finansines ataskaitas ji stengsis priimti ne vėliau kaip 2018 m. birželio 30 d., jeigu Europos Audito Rūmai ne vėliau kaip 2018 m. gegužės 15 d. perduos visas išvadas dėl šių ES finansinių ataskaitų ir visų konsoliduotųjų subjektų ataskaitų patikimumo, o ne vėliau kaip 2018 m. birželio 15 d. – metinės ataskaitos projektą.

Be to, Komisija patvirtina, kad atsakymus, susijusius su Europos Audito Rūmų 2017 finansinių metų metine ataskaita, ji stengsis pateikti ne vėliau kaip 2018 m. rugpjūčio 15 d., jeigu Europos Audito Rūmai ne vėliau kaip 2018 m. birželio 1 d. perduos Komisijai savo preliminarias pastabas.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAI

Pareiškimas dėl 38 straipsnio Informacijos apie gavėjus ir kitos informacijos skelbimas

Per tinklus su valstybėmis narėmis Komisija rems keitimąsi gerąja patirtimi, susijusį su informacijos apie Sąjungos lėšų, kurios naudojamos taikant pasidalijamąjį valdymą, gavėjus. Komisija tinkamai atsižvelgs į patirtį, sukauptą rengiant kito laikotarpio daugiametę finansinę programą.

Komisijos pareiškimas dėl DFP (bendro taisyklių rinkinio)

Komisija pabrėžia, kad svarbu daryti pažangą rengiant daugiametės finansinės programos po 2020 m. bendrą taisyklių rinkinį, kuris apimtų tos pačios rūšies veiksmus neatsižvelgiant į tai, kaip jie vykdomi.

Komisijos pareiškimas dėl 234 straipsnio 1 dalies dėl teminių patikos fondų steigimo

Nepaisant Komisijos per derybas išreikšto susirūpinimo, pagal Finansinio reglamento 234 straipsnio 1 dalį reikalaujama, kad bet koks sprendimas steigti teminį ES patikos fondą būtų teikiamas tvirtinti Europos Parlamentui ir Tarybai. Komisija laikosi nuomonės, kad toks sprendimas patenka į SESV 317 straipsnio taikymo sritį, nes jis susijęs su biudžeto vykdymu. Numatyta Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolė, kurią vykdytų Europos Parlamentas ir Taryba, nėra nustatyta Reglamente (ES) 182/2011 (1) ir prieštarautų SESV 291 straipsniui bei šiam reglamentui. Todėl Komisija pasilieka savo teises.

Komisijos pareiškimas dėl 247 straipsnio Integruotųjų finansinių ir atskaitomybės ataskaitų teikimas

Per biudžeto procedūrą kartu su biudžeto projekto taisomuoju raštu Komisija stengsis teikti ilgalaikę gaunamų ir netenkamų pinigų srautų prognozę ateinančių penkerių metų laikotarpiui.

Pareiškimas dėl 266 straipsnio Specialiosios nuostatos dėl pastatų projektų

Teikdamos darbinį dokumentą, nurodytą 266 straipsnyje, Komisija ir EIVT praneš Europos Parlamentui ir Tarybai apie visų pastatų pardavimą ir pirkimą, įskaitant pastatus, kurių vertė neviršija tame straipsnyje nustatytos ribos.

Komisijos pareiškimas dėl būsimų Finansinio reglamento peržiūrų (poveikio vertinimo)

Komisija pabrėžia, kad Finansiniu reglamentu nustatomos bendrosios išlaidų programų vykdymo taisyklės ir priemonės. Todėl šio teisės akto peržiūros neturi tiesioginio ekonominio, socialinio poveikio ar poveikio aplinkai, kurį būtų naudinga išnagrinėti poveikio vertinimo dokumente. Poveikio vertinimas turi papildomą vertę priimant politinius sprendimus dėl konkrečių išlaidų programų, nes jie turi atitikti Finansiniu reglamentu nustatytą reguliavimo sistemą. Komisija patvirtina, kad reikalaujamas poveikio vertinimas bus atliekamas rengiant šias programas.

Komisija taip pat toliau rengs tikslines viešas konsultacijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis ir plačiąja visuomene. Be šių konsultacijų rezultatų, Komisija būsimų peržiūrų aiškinamuosiuose memorandumuose taip pat nurodys, kaip atsižvelgė į atitinkamus programų įgyvendinimo taisyklių ar priemonių, numatytų Finansiniame reglamente, kurį siūlo pakeisti, pokyčius.

Europos Komisijos pareiškimas dėl 272 straipsnio 8 dalies

Komisija laikosi nuomonės, kad, jeigu vietos veiklos grupė atlieka Reglamento Nr. 1303/2013 su pakeitimais, padarytais šiuo reglamentu, 34 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a–g punktuose nurodytas užduotis, tos vietos veiklos grupės nereikia paskirti tarpine institucija. Tačiau tokiais atvejais galutinis veiksmų tinkamumo finansuoti patikrinimas prieš juos patvirtinant išlieka valdymo institucijos užduotimi, nebent ta užduotis oficialiai pavedama vietos veiklos grupei. Tokiu atveju vietos veiklos grupė turi būti paskirta tarpine institucija ir turi vykdyti jai pavestą užduotį turėdama galutinę atsakomybę kaip valdymo institucija pagal Reglamento Nr. 1303/2013 123 straipsnio 6 dalį fondų ir EJRŽF atvejais arba pagal Reglamento Nr. 1305/2013 66 straipsnio 2 dalį EŽŪFKP atveju.

Europos Komisijos pareiškimas dėl 272 straipsnio 14 dalies a punkto

Komisija patvirtina, kad valdymo ir kontrolės taisyklės, kaip nurodyta Reglamento Nr. 1303/2013 40 straipsnio 1 ir 2 dalyse, taikytinos nuo finansavimo susitarimų pasirašymo, yra toliau taikomos finansinėms priemonėms, nurodytoms Reglamento Nr. 1303/2013 39 straipsnyje ir nustatytoms finansavimo susitarimu, pasirašytu prieš įsigaliojant šiam reglamentui Ši nukrypti leidžianti nuostata jau įtvirtinta teisinėje sistemoje Reglamento Nr. 1303/2013 40 straipsnio 2a dalimi ir apima visą šių priemonių galiojimo laikotarpį, įskaitant bet kokius pradinio finansavimo susitarimo pakeitimus, kuriais gali būti įtraukta papildomų įnašų.

Europos Komisijos pareiškimas dėl 272 straipsnio 16 dalies a punkto

Komisija apgailestauja dėl Reglamento Nr. 1303/2013 42 straipsnio 3 dalies pakeitimų, nes dėl to padidės ES biudžeto sumos, mokamos į sąlyginio deponavimo sąskaitas. Bet kokios lėšos, nepanaudotos tinkamoms finansuoti išlaidoms padengti programavimo laikotarpiu ir sumokėtos į sąlyginio deponavimo sąskaitą, yra didelis nukrypimas nuo sanglaudos politikos taisyklių, nes taip prieštaraujama pagrindiniam principui, pagal kurį sanglaudos politikos parama turėtų būti įgyvendinama ir už ją turėtų būti atsiskaitoma programų uždarymo momentu. Be to, dėl to kyla praktinio įgyvendinimo klausimų, visų pirma susijusių su sumų, sumokėtų į sąlyginio deponavimo sąskaitas, ataskaitų teikimu ir auditu.

Europos Komisijos pareiškimas dėl 272 straipsnio 26 dalies a ir e punktų

Komisija pakartoja, kad nepaisant nuostatų, taikomų veiksmams, kuriuos užbaigus gaunama grynųjų pajamų, teisinių pakeitimų pagal patikimo finansų valdymo principą, kaip nustatyta šio reglamento 33 straipsnyje, reikalaujama, kad valdymo institucijos imtųsi reikiamų priemonių, siekdamos išvengti perteklinio tokių veiksmų finansavimo, be kita ko, kai tokiems veiksmams teikiama valstybės pagalba arba kai įgyvendinant veiksmus sutaupoma veiklos išlaidų. Tai turėtų būti ypač svarbu veiksmams, kuriems įgyvendinti visos tinkamos finansuoti išlaidos viršija 1 000 000 EUR ir kurių naudos gavėjas nėra MVĮ.

Europos Komisijos pareiškimas dėl 273 straipsnio

Valstybės pagalbos de minimis taisyklės yra nustatytos reglamentuose, kuriuos priėmė Komisija remdamasi SESV 108 straipsnio 4 dalimi pagal Tarybos jai suteiktus įgaliojimus pagal SESV 109 straipsnį (remiantis Tarybos reglamentu 2015/1588).

Laikoma, kad priemonės, kuriomis neviršijama de minimis reglamentuose nustatyta viršutinė riba (daugeliu atvejų 200 000 EUR viena įmonei per trejų metų laikotarpį), neturi jokio poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai. Todėl jas galima taikyti nepažeidžiant valstybės pagalbos draudimo, nustatyto SESV 107 straipsnio 1 dalyje.

De minimis taisyklės tikslas – užtikrinti tinkamą paprastinimo ir pastangų išvengti konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje pusiausvyrą, nes toje rinkoje valstybės narės turi skirtingų finansinių galimybių subsidijuoti savo ekonomiką. Nustatyta de minimis pagalbos riba yra tokia, kad mažesnę už tą ribą pagalbą galima pagrįstai laikyti pagalba, kuri neturi poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai.

Šiuo metu Komisija nesvarsto de minimis taisyklių pakeitimų dėl išimtinai sunkių ekonominių aplinkybių. Tačiau Komisija primena, kad praeityje buvo nustačiusi išimtinių priemonių, pagal kurias valstybės pagalba buvo leidžiama spręsti didelių sutrikimų valstybių narių ekonomikoje klausimą. Pavyzdžiui, reaguodama į finansų krizės padarinius realiajai ekonomikai ji priėmė vadinamąją laikinąją sistemą, kuri buvo taikoma nuo 2009 m. gruodžio mėn. iki 2011 m. gruodžio mėn. ir, be kitų dalykų, leido vienai įmonei teikti iki 500 000 EUR pagalbą. Komisija išsaugo galimybę prireikus imtis tokių priemonių pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą.

(1) 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).