LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 260/1

TARYBOS NUOMONĖ

2006 m. spalio 10 d.

dėl atnaujintos patikslintos 2005–2009 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2006/C 260/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2006 m. sausio 24 d. Tarybos nuomonę dėl atnaujintos 2005–2008 m. Vengrijos konvergencijos programos,

atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

1) 2006 m. spalio 10 d. Taryba išnagrinėjo 2006 m. rugsėjo 1 d. gautą atnaujintą patikslintą 2005–2009 m. Vengrijos konvergencijos programą (2).

2) Dešimtojo dešimtmečio viduryje priėmus išsamų ekonominių reformų paketą, patikima makroekonominė politika ir tinkamos struktūrinės reformos sudarė sąlygas pastoviam ir palyginti sparčiam Vengrijos ekonomikos augimui bei padėjo mažinti infliaciją. Tačiau nuo 2001 m., o ypač pastaraisiais metais, dėl žymiai padidėjusių viešųjų išlaidų, susijusių su mokesčių sumažinimu, ir didelio darbo užmokesčio didinimo valstybiniame sektoriuje kiekvienais metais biudžeto deficitas gerokai viršydavo 5 % BVP, dėl to atsirasdavo didelių nukrypimų nuo pirminių tikslinių deficito dydžių. Be to, metų pabaigoje turimi rodikliai būdavo žymiai padidinami ex-post iš esmės su kiekvienu fiskaliniu pranešimu. Vietoj 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje planuotų tikslinių deficito dydžių: 4,6 % BVP 2004 m., 4,1 % BVP 2005 m. ir 3,6 % BVP 2006 m., jie buvo 6,6 % BVP 2004 m., 7,5 % BVP 2005 m., ir, Vyriausybės manymu, bus apytikriai 10,1 % BVP 2006 m., t. y. smarkiai viršys ES lygį (į visus skaičiavimus įtrauktos pensijų reformos išlaidos). Daugelis biudžeto neatitikimų atsirado dėl per daug optimistinio biudžeto planavimo, smarkiai viršytų išlaidų, mokesčių sumažinimo ir nepakankamo struktūrinio koregavimo. Tokia ekspansinė fiskalinė politika labai pakenkė fiskalinės politikos patikimumui ir vis labiau apsunkina ekonomiką. Visų pirma tokia politika prisidėjo prie didelio išorės disbalanso ir žymaus bendros užsienio skolos padidėjimo (nuo 20 % BVP 2001 m. iki beveik 30 % BVP 2005 m.) bei daug didesnio palūkanų normų skirtumo, palyginti su kitomis neseniai į ES įstojusiomis valstybėmis narėmis.

3) 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Vengrijoje susidarė perviršinis deficitas ir pagal 104 straipsnio 7 dalį pateikė pirmą rekomendaciją, kaip jį ištaisyti iki 2008 m., kuriuos Vengrijos valdžios institucijos 2004 m. gegužės mėn. konvergencijos programoje nurodė kaip tikslinius perviršinio deficito ištaisymo metus. 2005 m. sausio mėn. ir dar kartą 2005 m. lapkričio mėn. Taryba, remdamasi 104 straipsnio 8 dalimi, nusprendė, kad Vengrija neįvykdė jos pirmos ir vėlesnės 2005 m. kovo 8 d. rekomendacijų. Taryba aiškiai atsižvelgė į tai, kad buvo didelių nukrypimų nuo vidutinės trukmės koregavimo plano, visų pirma susijusių su 2005 m. ir 2006 m. tiksliniais deficito dydžiais.

4) 2005 m. gruodžio 1 d. Vengrijos valdžios institucijos Komisijai ir Tarybai pateikė atnaujintą konvergencijos programą, kurioje buvo išdėstytas naujas koregavimo planas, tačiau kurioje 2008 m. vėl nurodomi kaip tiksliniai perviršinio deficito ištaisymo metai. 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl šios 2005 m. atnaujintos programos, kurioje teigiama, kad labai didelis išlaidų, sudarančių 7,5 % BVP, sumažinimas nebuvo pagrįstas konkrečiomis priemonėmis. Todėl vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 (su pakeitimais) 3 skirsnio 9 straipsnio antra dalimi Taryba paragino Vengriją kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2006 m. rugsėjo 1 d. pateikti atnaujintą patikslintą konvergencijos programą, kurioje būtų nurodytos konkrečios ir struktūrinės priemonės, visiškai atitinkančios jos vidutinės trukmės koregavimo planą.

5) 2005 m. valdžios sektoriaus deficitui pasiekus 7,5 % BVP, kaip paskelbta 2006 m. pavasarį, Vengrijos valdžios institucijos po 2006 m. balandžio mėn. visuotinių rinkimų pranešė, kad 2006 m. deficitas gali labai smarkiai padidėti ir, nesiėmus koregavimo priemonių, gali siekti 11,6 % BVP (3). Biudžeto įstatyme ir 2005 m. atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytas tikslinis 6,1 % BVP deficito dydis iš esmės buvo viršytas dėl didelių išlaidų (apie 5 % BVP). Išlaidos daugiausia buvo viršytos centrinių biudžetinių institucijų veiklos sąnaudų, pensijų išmokų ir sveikatos apsaugos srityse, taip pat dėl didesnių nei buvo numatyta vietos valdžios institucijų investicijų į rinkimus. Buvo paaiškinta, kad išlaidų viršijimą beveik 1,5 % BVP lėmė, viena vertus, valdžios sektoriaus investicijos į greitkelius (1,1 % BVP) (4), nors iš pradžių buvo planuojama, kad šias sąnaudas padengs viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės, todėl jų nereikės įtraukti į biudžetą, ir, kita vertus, karinių orlaivių įsigijimas finansinės nuomos būdu (0,3 % BVP). Šios išlaidos iš pradžių nebuvo įtrauktos nurodant oficialų tikslinį deficito dydį.

6) Po 2006 m. balandžio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų iš naujo paskirta vyriausybė, matydama, kad biudžeto deficitas ir toliau laipsniškai didėja, birželio mėn. sustabdė penkerių metų mokesčių mažinimo programos likusios dalies vykdymą, nes ją įgyvendinant pajamos sumažėtų apytikriai 3 % BVP iki 2010 m., ir priėmė korekcinių fiskalinių priemonių paketą. Keletą korekcinių priemonių, įskaitant susijusias su pajamomis, parlamentas jau buvo patvirtinęs. Vyriausybė tikisi, kad padidinus mokesčius, taip pat neatidėliotinai sumažinus kai kurias sveikatos apsaugos išlaidas, dujų kainų subsidijas, viešojo administravimo išlaidas ir panaudojus 0,3 % BVP biudžeto bendrąjį rezervą, 2006 m. deficito perviršis sumažės 1,5 % BVP ir bus pasiektas naujai užsibrėžtas 10,1 % BVP deficitas. Tikimasi, kad šios priemonės turės svarbų poveikį ir ateityje.

7) Programoje numatytame makroekonominiame scenarijuje prognozuojama, kad realus BVP augimas ateinančiais metais sumažės nuo 4,1 % 2006 m. iki 2,2 % ir 2,6 % atitinkamai 2007 m. ir 2008 m. dėl programoje numatytų fiskalinių koregavimo priemonių (dalis šių priemonių jau įgyvendinamos nuo 2006 m. liepos mėn.) ribojamojo poveikio. Numatoma, kad iki 2009 m. augimas pasieks prieš koregavimą buvusį lygį. Šiuos pokyčius taip pat atspindi numatomos ciklo sąlygos, kurios rodo neigiamą gamybos apimties atotrūkį 2007 m. ir 2008 m. ir gamybos apimties padidėjimą iki jos potencialaus lygio iki 2009 m. Remiantis šiuo metu turima informacija ir nepažeidžiant Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozės, toks makroekonominis scenarijus atrodo labai tikėtinas, nors prognozės dėl 2009 m. yra šiek tiek optimistiškos. Programoje numatytas žymus išorės balanso pagerėjimas atrodo tikėtinas atsižvelgiant į tiesioginį ir netiesioginį fiskalinio koregavimo priemonių poveikį. Visų pirma tikimasi, kad einamosios sąskaitos deficitas sumažės nuo beveik 8 % BVP 2006 m. iki mažiau nei 4 % BVP 2009 m. Numatoma, kad infliacija pasieks aukščiausią 6,2 % ribą 2007 m., palyginti su 3,5 % 2006 m., o iki 2009 m. sumažės iki 3 %. Numatytą modelį galima paaiškinti atsižvelgiant į PVM padidinimą ir kainų subsidijų sumažinimą, dėl kurio nuspręsta 2006 m. vasarą. Tačiau nepaisant stabdančio ekonomikos sulėtėjimo poveikio, visu programos laikotarpiu atrodo, kad infliacijos lygis įvertintas nepakankamai.

8) Programoje siekiama ištaisyti perviršinį deficitą iki 2009 m. Tai būtų padaryta laikotarpio pradžioje staigiai sumažinant deficitą 6,9 procentiniais punktais BVP per trejus metus nuo didžiausios 10,1 % BVP deficito ribos 2006 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. Šiuo laikotarpiu pirminio balanso pagerėjimas yra tokios pat apimties. Programoje pripažįstama, kad 2009 m. tikslinis 3,2 % BVP deficito dydis vis dar viršys Sutartyje numatytą 3 % BVP deficito ribą, tačiau manoma, kad svarstydamos galimybę panaikinti Vengrijai perviršinio deficito procedūrą, Taryba ir Komisija galėtų atsižvelgti į pensijų reformos grynųjų sąnaudų dalį pagal peržiūrėtą Stabilumo ir augimo paktą (5). Jau 2007 m. deficito santykis turėtų sumažėti beveik per pusę. Programos laikotarpiu nominalų deficitą planuojama sumažinti padidinant pajamų ir BVP santykį 3 procentiniais punktais ir sumažinant išlaidų ir BVP santykį 3,9 procentinio punkto (6). Pajamų klausimu priimtos visos priemonės, skirtos padidinti pajamų ir BVP santykį, kaip numatyta programoje. Be minėtų priimtų priemonių išlaidoms sumažinti Vengrijos valdžios institucijos planuoja pasiekti numatytus tikslus, įvesdamos didžiausias daugiametes išlaidų ribas, taikomas daugeliui išlaidų punktų, ir stiprindamos biudžeto išlaidų kontrolę. Numatyta, kad šie planai bus įtraukti ir išsamiai išaiškinti 2007 m. biudžeto įstatyme, kuris bus pateiktas parlamentui iki spalio mėn. pabaigos. Be to, programoje numatytos išsamios struktūrinės reformos, skirtos užtikrinti, kad būtų pasiekti tiksliniai deficito dydžiai, ypač vėlesniais programos metais (pavyzdžiui, įvedant bendro mokėjimo sistemas sveikatos apsaugos sektoriuje, peržiūrint kainų subsidijas ir paprastinant centrinį viešąjį administravimą).

9) Numatoma, kad programos laikotarpiu struktūrinis balansas (pakoreguotas pagal ciklą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika ir pagrįstas programoje pateiktais duomenimis, kasmet vidutiniškai gerės maždaug 2,25 % BVP, nuo 9,75 % BVP 2006 m. sumažėdamas iki 3,25 % 2009 m. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas (toliau — VTT) — 0,5 % — 1 % BVP struktūrinis deficitas, kurio neketinama pasiekti programos laikotarpiu. VTT svyruoja neviršydamas Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse nurodytų dydžių ir atitinkamai atspindi ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą ir skolos santykį.

10) Biudžeto rezultatų klausimu reikia paminėti nemažai teigiamų aspektų. Daugelis 2006 m. ir 2007 m. deficito mažinimo priemonių jau yra priimtos arba jas planuojama įtraukti į 2007 m. biudžetą. Be to, pastaraisiais mėnesiais vyriausybė priėmė sprendimų dėl planuojamų struktūrinių reformų pirminių veiksmų. Vengrijos valdžios institucijos taip pat nusprendė pagerinti biudžeto procedūrą, taikydamos skaidresnę apskaitą ir nuo 2007 m. įvesdamos išlaidų kontrolės taisyklę bei daugiametį biudžetinių institucijų išlaidų planavimą; programoje jos taip pat įsipareigoja du kartus per metus Komisijai ir Tarybai pranešti apie biudžeto būklės pokyčius ir korekcinius veiksmus, jeigu biudžete yra neatitikimų. Tačiau kyla ir rimtų pavojų. Yra tam tikrų neaiškumų, susijusių su veiksmingu planuojamu išlaidų įšaldymo įgyvendinimu 2007 m. ir 2008 m. bei išlaidų didinimo srityse, kurioms netaikomas išlaidų įšaldymas, kontrole. Be to, nepaisant planuojamų priemonių, siekiant biudžeto tikslų vėlesniais programos metais gali būti susiduriama su nemaža rizika. Nors dėl makroekonominio scenarijaus susidariusi rizika, susijusi su pajamomis, yra iš esmės subalansuota, vyrauja gana optimistinis požiūris dėl numatomų pajamų vėlesniais programos metais, ypač 2009 m. Be to, nepaisant praeityje užregistruotų prastų išlaidų kontrolės rezultatų ir tikslios informacijos apie tai, kaip jie bus pasiekti ateityje, trūkumo, dėl nepakankamos institucinės biudžeto procedūros kontrolės viešuosiuose finansuose atsiranda didelių neatitikimų. Todėl numatytas deficito sumažinimas priklauso nuo to, ar bus griežtai įgyvendintos numatytos struktūrinės reformos ir ar nuo programos pradžios bus įgyvendinta išlaidų kontrolė.

Pagaliau negalima atmesti galimybės, kad vyriausybė prisiims beveik 2 % BVP prilygstančią skolą, kurią nuo 2002 m. pabaigos sukaupė viešojo transporto bendrovės (atsižvelgiant į tai, kad praeityje taip nuolat atsitikdavo), jeigu planai restruktūrizuoti ir iš dalies privatizuoti nacionalinę geležinkelių bendrovę neatneš numatomų rezultatų; šis aspektas deficitui turėtų laikiną poveikį. Apskritai biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei numatyta programoje tiek pirmaisiais, tiek vėlesniais programos metais.

11) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą rizikos įvertinimą, vyriausybė, norėdama iki 2009 m. tvariai ištaisyti perviršinį deficitą, kaip yra numatyta, privalės griežtai įgyvendinti biudžeto tikslus. Kad juos pasiektų, vyriausybė turės veiksmingai įgyvendinti visas 2006–2009 m. programoje paskelbtas priemones, taip pat tęsti struktūrinių reformų ir išlaidų kontrolės aspektų detalizavimą ir įgyvendinimą.

12) Remiantis programoje pateiktomis prognozėmis skolos ir BVP santykis 2006 m. turėtų žymiai padidėti iki 68,5 % (nuo 62,3 % 2005 m.), t. y. viršyti Sutartyje nurodytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos ir BVP santykis toliau didės iki 71,3 % 2007 m. ir iki 72,3 % 2008 m. Tikimasi, kad šis santykis pradės mažėti 2009 m. iki 70,4 %. Grėsmė numatomai skolos raidai iš esmės atsiranda dėl didesnio nei planuota pirminio balanso deficito, įskaitant tai, kad gali būti prisiimta viešojo transporto bendrovių skola. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, skolos santykis programos laikotarpiu gali nepakankamai mažėti artėdamas prie pamatinės vertės.

13) Atrodo, kad Vengrija susiduria su didele rizika viešųjų finansų tvarumo srityje. Viešųjų finansų tvarumui didelį pavojų kelia labai silpna biudžeto būklė ir palyginti aukštas bei didėjantis skolos santykis, net neatsižvelgiant į ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Be to, palyginti su ES vidurkiu, ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Vengrijoje yra gerokai didesnis pirmiausia dėl žymaus su pensijomis susijusių išlaidų, kaip BVP dalies, didėjimo ilgalaikiu laikotarpiu. Todėl siekiant sumažinti šią riziką reikia iš esmės konsoliduoti viešuosius finansus vidutinės trukmės laikotarpiu, kaip numatyta, o vėlesniu laikotarpiu toliau stiprinti biudžeto būklę ir imtis spręsti sparčiai augančių pensijų išlaidų klausimą.

14) Nors 2006 m. užregistruotas didelis pablogėjimas viešųjų finansų srityje, dėl kurio nebuvo įmanoma ištaisyti perviršinio deficito ir pasiekti numatytų tikslų, programoje numatytos priemonės, tiksliai jas apibrėžus ir įgyvendinus, iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į jungtines gaires (7). Visų pirma Vengrija planuoja imtis veiksmingų priemonių perviršiniam biudžetui ištaisyti ir reformoms įgyvendinti tam, kad būtų sustiprinta fiskalinė drausmė bei padidintas skaidrumas. Šiomis priemonėmis būtų taip pat prisidėta prie didelio einamosios sąskaitos deficito ištaisymo. Tačiau siekiant užtikrinti fiskalinį tvarumą, jos turi būti grindžiamos struktūrinėmis reformomis.

15) Rengdama įgyvendinimo ataskaitą, pateiktiną 2006 m. spalio mėn. viduryje atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, Vengrijos Vyriausybė numato iš esmės persvarstyti 2005 m. spalio mėn. nacionalinėje reformų programoje išdėstytus reformų planus, kad juose atspindėtų naujoji vyriausybės strategija. Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje pateikiami viešojo administravimo, sveikatos apsaugos, pensijų ir visuomenės švietimo sistemų restruktūrizavimo planai ir priemonės. Pirmiausia iki 2007 m. planuojama imtis priemonių viešojo administravimo aparatui sumažinti ir jo veiksmingumui padidinti pasitelkus masto ekonomiją; įvesti priemonių patikrinimą teikiant subsidijas; restruktūrizuoti farmacijos srityje teikiamas subsidijas ir iš dalies liberalizuoti farmacijos produktų prekybą; įvesti bendro mokėjimo sistemą sveikatos apsaugos paslaugų sektoriuje. Be to, iki 2007 m. parlamentui turi būti pateikti pasiūlymai dėl įstatymo pataisų, skirtų padidinti išėjimo į pensiją amžių ir mažinti ankstyvą išėjimą į pensiją gerinant skatinimo programas ir reformuojant invalidumo pensijų sistemą; sveikatos priežiūros paslaugų teikimą išimtinai grįsti draudimo sistema ir racionalizuoti tokių paslaugų teikimą ir naudojimą; restruktūrizuoti visuomenės švietimą. Šiuos planus dar reikia patikslinti. Programoje šie planai papildomi geresnėmis institucinėmis viešųjų finansų sistemos ypatybėmis.

Pastaraisiais metais, visų pirma 2006 m., didelis ir vis didėjantis biudžeto deficitas Vengrijoje kelia rimtą susirūpinimą ir skatina imtis skubių, ryžtingų ir tvarių veiksmų. Todėl palankiai vertinama tai, kad 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje Vengrijos valdžios institucijos prioritetą teikia perviršinio deficito sumažinimui, imdamosi veiksmingų priemonių laikotarpio pradžioje, ir įsipareigoja du kartus per metus pranešti Komisijai ir Tarybai apie pažangą ir veiksmus, kurių buvo imtasi tai pažangai užtikrinti. Nors buvo imtasi svarbių pradinių veiksmų siekiant gauti papildomų pajamų ir sumažinti išlaidas tam, kad būtų pasiektas naujas tikslinis deficito dydis 2007 m., ir buvo paskelbti planai gerinti išlaidų kontrolę bei imtis struktūrinių reformų, kad būtų pagrįstas koregavimo planas, vis dar išlieka rizika, kad koregavimo planas nebus įgyvendintas nei pirmaisiais, nei vėlesniais programos metais. Planuojamas deficito sumažinimas priklauso nuo to, ar numatytos struktūrinės reformos bus tiksliai įgyvendintos, ar nuo programos pradžios bus įgyvendinama išlaidų kontrolė, ar bus sustiprinta Vengrijoje viešųjų finansų institucinė struktūra — nuo visų aspektų, kuriuos įgyvendinant Taryba ragina Vengrijos Vyriausybę dėti daugiausia pastangų.

Tuo pačiu metu Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, priėmė Vengrijai skirtą rekomendaciją dėl didelio biudžeto disbalanso problemos sprendimo.

(1) OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2) Atnaujintoje patikslintoje konvergencijos programoje (toliau — programa), pateiktoje Tarybos 2006 m. sausio mėn. prašymu, iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu bei duomenų teikimo reikalavimais Programoje pateikiami visi privalomi duomenys, nurodyti naujajame elgesio kodekse. Jie daugiausia susiję su valdžios sektoriaus išlaidomis pagal funkcijas, valdžios sektoriaus skolos pokyčiais ir duomenimis apie ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą.

(3) Vengrija nutarė daugiau nebesinaudoti pereinamuoju laikotarpiu dėl pensijų sistemų sektorių klasifikavimo, kuriuo 2004 m. rugsėjo 23 d. leido naudotis Eurostatas, nes šis laikotarpis vis tiek baigiasi 2007 m. balandžio 1 d. Neįtraukus pensijų reformos išlaidų, 2005 m. deficitas būtų siekęs 6,1 % BVP, o 2006 m. tikslinis deficito dydis būtų 4,7 % BVP.

(4) Iš pradžių buvo planuojama, kad šių investicijų išlaidas padengs viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės, todėl jų nereikės įtraukti į biudžetą.

(5) Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1056/2005 1 straipsnio 7 dalį, jeigu valdžios sektoriaus deficitas „... smarkiai ir nuolat mažėdamas pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei“, Taryba ir Komisija turėtų pensijų reformos, apimančios pensijų kaupimo iš socialinių draudimo įmokų pakopą, grynąsias sąnaudas laikyti proporcingai mažėjančiomis. 2009 m. Vengrijoje tai sudarys 20 % pensijų reformos grynųjų sąnaudų arba apytikriai 0,3 % BVP.

(6) Reikėtų pažymėti, kad visų pajamų ir visų išlaidų santykių tendencija apima numatomus ES pervedimus, kurie didina išlaidų ir pajamų santykius maždaug 1,7 procentiniais punktais programos laikotarpiu (o 2009 m. — 1,1 procentiniu punktu); todėl pakoregavus pagal šiuos pervedimus pajamų ir BVP santykis padidėja 1,3 procentiniais punktais, o išlaidų ir BVP santykis sumažėja 5,6 procentiniais punktais.

(7) Bendrosios ekonominės politikos gairės 2005 m. liepos mėn. buvo įtrauktos į jungtines gaires kaip sustiprintos Lisabonos strategijos dalis (OL L 205, 2005 8 6, p. 28).