ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatytų biudžetinių priemonių gali nepakakti užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2008 m. Tačiau jei biudžeto strategija bus įgyvendinama kaip numatyta programoje, ji turėtų būti tinkama, norint iki programos laikotarpio pabaigos struktūriniu požiūriu pasiekti biudžeto būklę, kuri galėtų būtų laikoma tinkama pagal Paktą. Be to, dėl programoje numatomų biudžetinių priemonių, atrodo, numatoma pakankama atsargumo dalis, kad per visą programos laikotarpį dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito riba. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant programos vidutinės trukmės tikslo visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę ir koregavimas turėtų būti didesnis ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažesnis nuosmukio laikotarpiu. Nors, Komisijos tarnybų nuomone, šis koregavimas vidutiniškai per metus galėtų būti lėtesnis negu numatyta programoje, jis vis vien atitiks Pakto reikalavimus, ypač atsižvelgiant į neigiamą gamybos apimties atotrūkį per programos laikotarpį.
7.

Lietuva yra gana palankioje padėtyje pagal ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, nepaisant svarbių senėjančiai visuomenei numatytų biudžeto sąnaudų. Gana mažas skolos santykis, įvykdytos pensijų reformos priemonės, įskaitant pensijų kaupimo ir socialinio draudimo įmokų pakopą, padės sumažinti visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Programoje apibrėžta strategija yra grindžiama ribotu biudžeto deficitu per vidutinės trukmės laikotarpį ir ilgalaikiu pensijų reformos poveikiu biudžetui. Tačiau reikėtų stebėti su pensijų reformos sąnaudomis susijusią riziką. Be to, gali būti, kad reformų priemonėms sveikatos apsaugos srityje bus skirtos didesnės išlaidos. Tačiau Lietuvoje yra gana mažas mokesčių santykis: jį didinat galėtų būti sprendžiama ilgalaikėje perspektyvoje galinti atsirasti tvarumo atotrūkio problema.
(33)

siekiant sumažinti Lenkijos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, labai svarbu sparčiau diegti naujus atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumus. Dabartiniai pagal nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus parengti atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslai nėra pakankamai plataus užmojo. Tačiau esama svarbių reguliavimo, procedūrinių ir administracinių kliūčių, kurios riboja atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų diegimą ir stabdo atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimą į tinklą. Tai, be kita ko, energetikos kooperatyvams taikomos ribojamosios taisyklės, sausumos vėjo jėgainių plėtrai taikomos ribojamosios taisyklės ir ilgos leidimų išdavimo procedūros, mokesčių taisyklių sudėtingumas ir nestabilumas ir ilgos prijungimo prie tinklo procedūros. Infrastruktūros kliūtys, pvz., nepakankamas skirstomojo tinklo pajėgumas, taip pat lėtina atsinaujinančiųjų energijos išteklių integraciją ir turėtų būti šalinamos tinkamomis paskatomis. Be to, 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikate (komunikate „REPowerEU“) nurodyta, kad tvarios biometano gamybos didinimas padės palaipsniui panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro. Šiomis aplinkybėmis Lenkija turi galimybių išnaudoti neišnaudotą biometano, atitinkančio atitinkamus tvarumo kriterijus, potencialą, įgyvendindama tinkamą tvarios biometano rinkos sukūrimo strategiją ir pateikdama konkrečius pasiūlymus dėl jos struktūros. Tvarus biometanas gali būti naudojamas bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai ir atsinaujinančiųjų išteklių vandenilio gamybai, o tai galėtų padėti sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro sektoriuose, kuriuose mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro yra sunku. Lenkijos nacionalinė renovacijos schema yra svarbi iniciatyva, kuria siekiama pakeisti orą teršiančius katilus ir pagerinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą. Tačiau ji galėtų būti dar labiau supaprastinta ir labiau orientuota į mažas pajamas gaunančius namų ūkius ir prasčiausio energinio naudingumo pastatus. Be to, dar yra galimybių geriau planuoti subsidijas šilumos šaltinių pakeitimui, kad būtų išvengta dujų susaistymo ir teikiama daugiau paskatų esminėms energinėms renovacijoms ir šilumos siurblių diegimui, atsižvelgiant į strategijos „Renovacijos banga“ ir komunikato „REPowerEU“ tikslus. Didelis energijos vartojimo efektyvumo didinimo sąnaudų taupymo potencialas suteikia galimybę naudoti grąžintinas finansines priemones, kurias būtų galima panaudoti siekiant padidinti gyvenamųjų, viešųjų ir komercinių pastatų renovacijos mastą. Tai dar labiau pagerintų oro kokybę, paspartintų energijos taupymą ir sumažintų iškastinio kuro poreikį šildymui. Kad Lenkija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą.
(10)

greitas ir ryžtingas politinis atsakas nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, be kita ko, įgyvendinant priemonę „NextGenerationEU“, padėjo veiksmingai švelninti krizės poveikį namų ūkiams ir įmonėms. Dėl tų koordinuotų veiksmų skirtumai gilėjo mažiau, nei tikėtasi iš pradžių, ir sušvelnintas ilgalaikis žalingas poveikis. Politinė parama, be kita ko, taikant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir kitas darbo vietų išsaugojimo priemones, padėjo įmonėms toliau vykdyti veiklą per krizę ir apribojo nedarbo lygio didėjimą bei disponuojamųjų pajamų sumažėjimą. Nors nemokumo rodikliai 2021 m. ir toliau didėjo, nepaisant laipsniško paramos priemonių panaikinimo, didėjimas išliko pažabotas. Padėtis darbo rinkose taip pat laipsniškai gerėja: 2021 m. antrąjį ketvirtį užimtumo lygis vėl siekė 72,1 %, palyginti su aukščiausiu lygiu – 72,9 % – laikotarpiu iki COVID-19 2019 m. ketvirtąjį ketvirtį. Spartesnis skaitmeninių technologijų diegimas per visą COVID-19 krizę, jei ilgainiui būtų išlaikytas, galėtų turėti teigiamą poveikį našumui. Vis dėlto ta krizė padarė didelį teritorinį, sektorinį ir pasiskirstymo poveikį – dėl jo reikės perskirstymo tiek šalyse ir sektoriuose, tiek tarp jų, o pereinamuoju laikotarpiu tai brangiai kainuos darbuotojams ir įmonėms;
(7)

2021 m. gegužės 20 d. Taryba priėmė Rekomendaciją (ES) 2021/816, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (5), ir kurioje rekomenduojama, kad valstybės narės sušvelnintų nebūtinų kelionių į ES apribojimus, visų pirma tiems trečiųjų šalių piliečiams, kurie buvo paskiepyti paskutine rekomenduojama vienos iš COVID-19 vakcinų, kurioms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (6) suteiktas rinkodaros leidimas, doze. Be to, valstybės narės turi galimybę leisti trečiųjų šalių piliečių, paskiepytų paskutine rekomenduojama vienos iš COVID-19 vakcinų, kurias PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą, doze, nebūtinas keliones į ES (7). Rekomendacijoje (ES) 2021/816 taip pat padidintos suminio 14 dienų praneštų COVID-19 atvejų rodiklio (taikomo nustatant ES nepriklausančių šalių, iš kurių turėtų būti leidžiamos nebūtinos kelionės, sąrašą) ribos. Be to, siekiant sumažinti susirūpinimą keliančių ar stebimųjų SARS-CoV-2 atmainų patekimo į ES riziką, Rekomendacijoje (ES) 2021/816 numatytas skubaus sustabdymo mechanizmas, kuriuo valstybėms narėms sudaromos sąlygos greitai imtis koordinuotų veiksmų ir laikinai taikyti griežtus visų kelionių iš paveiktų trečiųjų šalių apribojimus. Rekomendacija (ES) 2020/1475 turėtų būti pritaikyta atsižvelgiant į šiuos pokyčius, įskaitant praneštų atvejų rodiklio ribos pakeitimą;
(4)

paprastai valstybės narės leidžia taikyti tris pagrindinius nuostolių apmokestinimo būdus. Dažniausiai nuostoliais galima pasinaudoti: a) einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu, kuriuo jie atsirado, kad tuo laikotarpiu nereikėtų mokėti jokio mokesčio. Be to, pertekliniai nuostoliai gali būti: b) perkelti į būsimą laikotarpį ir atskaityti iš kito turimo būsimo pelno siekiant sumažinti mokestinį įsipareigojimą arba kai kuriose valstybėse narėse c) perkelti į ankstesnį laikotarpį ir atskaityti iš praeitų mokestinių metų arba kelerių ankstesnių metų bendro pelno, kad būtų galima nustatyti grąžinamą anksčiau sumokėto mokesčio sumą;
(20)

per nacionalinę plėtros instituciją „Altum“ buvo greitai parengta ir pradėta įgyvendinti didelė likvidumo paramos schema. Ji padėjo restruktūrizuoti įmonių paskolų grąžinimo tvarkaraščius ir suteikė likvidumo paramą naujomis paskolomis. Be to, dauguma bankų paskolų yra restruktūrizuojamos be valstybės garantijų. Tačiau tinkamumo gauti valstybės garantijas sąlygos yra gana griežtos. Todėl kyla rizika, kad mažesnės įmonės, kurių finansinė būklė yra silpnesnė arba kurios laiku nesumoka mokesčių, negaus paramos. Restoranams ir viešbučiams, vienam iš labiausiai per šią krizę nukentėjusių sektorių, dėl užtikrinimo priemonių trūkumo ir silpnos finansinės būklės sunku pasinaudoti likvidumo užtikrinimo galimybėmis. Taip pat svarbu išlaikyti bankų sektoriaus atsparumą
(21)

per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą, 2019 m. nacionalinę reformų programą ir tolesnius veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija atsižvelgė ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir į tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires. Tai atspindi būtinybę stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;
(9)

gerindama mokestinių prievolių vykdymą, Lenkija padarė didelę pažangą. Kartu sparčiai augo ekonomika, stiprėjo darbo rinka ir palaipsniui didėjo darbo sutarčių, už kurias mokamos socialinio draudimo įmokos, dalis. Dėl visų šių veiksnių padidėjo viešosios pajamos. Dalis padidėjusių pajamų yra ciklinio pobūdžio ir gali sumažėti, kai pablogės makroekonominė aplinka. Per kelerius pastaruosius metus taip pat padidėjo viešosios išlaidos, kaip BVP dalis. Keletas naujų išlaidų kategorijų yra nuolatinės ir gali būti nelengva artimiausioje ateityje jas pakeisti. Be to, ateityje Lenkijos viešiesiems finansams kils spaudimas didinti išlaidas, visų pirma dėl visuomenės senėjimo. Dėl šių veiksnių dar svarbiau imtis naujų išlaidų valdymo stiprinimo priemonių, įskaitant reguliarų išlaidų veiksmingumo ir efektyvumo vertinimą. Nors 2018 m. Lenkija ir toliau dėjo pastangas, kad pagerintų biudžeto sistemą, bendra reforma yra sudėtinga ir bus taikoma etapais kelerius metus. Apskritai fiskalinė sistema yra stipri ir nepriklausomos institucijos atlieka kai kurias iš fiskalinių tarybų paprastai atliekamų funkcijų, tačiau Lenkija tebėra vienintelė valstybė narė, neturinti nepriklausomos fiskalinės tarybos. Nors Lenkija nepadarė pažangos ribodama pernelyg dažną lengvatinių pridėtinės vertės mokesčio tarifų naudojimą, Vyriausybė pradėjo reformą, kuri gali sumažinti tarifų sudėtingumą ir jų taikymo klaidų tikimybę;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Italijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Italijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Estijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Estijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Danijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Danijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(3)

sudarius sąlygas saugiai susipažinti su sveikatos įrašais ir jais keistis tarpvalstybiniu mastu Sąjungoje, piliečių, pavyzdžiui, piliečių ir jų šeimų, šiuo metu gyvenančių kitoje valstybėje narėje, nes ten dirba, arba kitoje šalyje gyvenančių pensininkų, gyvenimas kai kuriose tarpvalstybinėse situacijose palengvėtų, nes jie turėtų prieigą prie sveikatos įrašų, atliktų valstybėse narėse, kuriose gyveno. Be to, pagerėtų sveikatos priežiūros kokybė tais atvejais, kai medicininio gydymo prireikia keliaujant po Sąjungą arba dėl tarpvalstybinio susitarimo. Per metus užfiksuojama daugiau kaip du milijonai atvejų, kai vienoje valstybėje narėje gyvenančiam piliečiui prireikia sveikatos priežiūros paslaugų kitoje valstybėje narėje (3). Ši iniciatyva ateityje taip pat galės duoti abipusės naudos socialinės apsaugos koordinavimo srities Europos Sąjungos iniciatyvoms;
(6)

ir toliau matyti, kad ilguoju laikotarpiu Čekijos fiskaliniam tvarumui kyla vidutinė rizika. Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros srityje kyla problemų dėl išlaidų, susijusių su visuomenės senėjimu, tačiau ypatingą dėmesį reikėtų skirti pensijų sistemos pakeitimams. Iš išlaidų, susijusių su visuomenės senėjimu, atnaujintų projekcijų matyti, kad šios išlaidos didės labiau, nei buvo nurodyta 2015 m. visuomenės senėjimo ataskaitoje. Numatoma, kad 2070 m. išlaidos pensijoms padidės nuo 8,2 % BVP 2016 m. iki 10,9 % BVP. Šis numatomas didesnis išlaidų pensijoms padidėjimas daugiausia susijęs su pensinio amžiaus riba, kuri yra 65 metai. Iš tikrųjų tikėtina gyvenimo trukmė ir teisės aktais nustatytas pensinis amžius nėra automatiškai derinami; vietoj to Vyriausybė tą ribą nuo 2019 m. turi peržiūrėti kas penkerius metus. Kadangi šis klausimas paliktas Vyriausybės nuožiūrai, dabartinėse išlaidų pensijoms projekcijose į tas pensinio amžiaus peržiūras neatsižvelgiama. Be to, šiuo metu vykdomas dosnesnis pensijų indeksavimas atsižvelgiant į 50 %, o ne, kaip anksčiau, 33 % realiojo darbo užmokesčio augimą. Tokių pokyčių poveikis išlaidoms 2070 m. sieks 2 procentinius punktus BVP. Be to, tvarumo rodikliai gali pablogėti dėl tolesnių šiuo metu aptariamų pakeitimų, kaip antai bazinės pensijos dydžio padidinimo ir didesnių pensijų vyresniems pensininkams. Numatoma, kad viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ilguoju laikotarpiu padidės 1,1 procentinio punkto BVP ir viršys numatomą vidutinį padidėjimą Sąjungoje, kuris siektų 0,9 procentinio punkto. Šiomis aplinkybėmis pastebima požymių, kad ambulatorinės ir stacionarinės priežiūros srityje neefektyviai naudojami ištekliai;
2.

Be to, valstybės narės turėtų skubiai imtis šių veiksmų: a) skatinti ir, kai įmanoma ir tinkama, reikalauti naudoti alternatyvias ar mažesnės koncentracijos medžiagas, kurios gali būti naudojamos tai pačiai teisėtai veiklai atlikti keliant mažesnį pavojų saugumui; b) nustatyti ekonominės veiklos vykdytojams, profesionaliems naudotojams ir plačiosios visuomenės nariams, kurie teisėtai turi sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, taikomas sprogstamųjų medžiagų pirmtakų laikymo saugumo sąlygas; c) pateikti aiškias gaires ekonominės veiklos vykdytojams, kaip veiksmingai ir efektyviai patikrinti, ar asmuo yra plačiosios visuomenės narys. Tuo tikslu valstybės narės galėtų taikyti profesionalaus naudotojo sąvoką, kuri reiškia, kad riboto naudojimo sprogstamųjų medžiagų pirmtakas šiam asmeniui reikalingas su prekyba, verslu ar profesija susijusiais tikslais; d) tais atvejais, kai taikoma licencijų išdavimo tvarka pagal Reglamento (ES) Nr. 98/2013 4 straipsnio 2 dalį, kruopščiai patikrinti licencijos prašantį asmenį, visų pirma jo teistumą visose gyvenamosios vietos valstybėse per praėjusius penkerius metus; taip pat e) sukurti tikrinimo sistemas, kuriomis būtų aptikti reikalavimų nesilaikantys ekonominės veiklos vykdytojai.
(16)

Ispanijos mažųjų įmonių našumas paprastai yra gerokai mažesnis už mažųjų įmonių kitose didelėse valstybėse narėse našumą. Turint omenyje mažųjų įmonių gausumą Ispanijoje, tai turi didelį poveikį visos ekonomikos našumui. Todėl, sumažinus įmonių kūrimo, veikimo ir augimo kliūtis, išaugtų investicijos ir našumas. Ispanijos Vyriausybė per pastaruosius metus patvirtino kelias priemones, skirtas įmonių kūrimo ir augimo sąlygoms pagerinti. Kad jos būtų visapusiškai naudingos, labai svarbu šias reformas konsoliduoti ir iki galo įgyvendinti. 2013 m. priimtas Įstatymas dėl rinkos bendrumo padėjo sumažinti papildomas verslininkams tenkančias sąnaudas, kurių atsiranda dėl didelių regioninių verslo reglamentavimo skirtumų ir sutapimų. Tai, kad įmonės, gindamos savo teises, kurias riboja patekimo į rinką kliūtys, vis dažniau naudojasi šiame įstatyme numatytu skundų nagrinėjimo mechanizmu, rodo, kad galbūt reikėtų dar labiau supaprastinti licencijavimo procedūras. Reikėtų dėti daugiau pastangų koordinuoti atitinkamų viešojo administravimo įstaigų veiklą, be kita ko, per sektorių konferencijas. Tai yra itin svarbu siekiant užtikrinti, kad visų lygmenų esamais ir būsimais teisės aktais būtų veiksmingai šalinamos bereikalingos patekimo į rinką kliūtys, taip pat ir susijusios su naujais dalijimosi ekonomikos verslo modeliais. Mažmeninės prekybos sektoriuje dvejopi leidimai norint užsiimti mažmeninės prekybos veiklą be reikalo riboja patekimo į rinką galimybes. Regioniniuose teisės aktuose numatyti patekimo į rinką reikalavimai, keliami vairuotojo valdomų transporto priemonių paslaugų ir trumpalaikės būsto nuomos paslaugų sektoriuose, gali be reikalo trukdyti darniai vystytis dalijimosi ekonomikai. Pirmaisiais 2017 m. mėnesiais Ispanija ėmėsi priemonių Rinkos bendrumo įstatymo poveikiui sustiprinti, pvz., neseniai patvirtintos jo įgyvendinimo gairės ir paskelbtas gerosios ir blogosios jo taikymo patirties pavyzdžių katalogas;
(5)

nuolat mažėjant nedarbui, darbo rinkos euro zonoje toliau laipsniškai atsigauna. Tačiau ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo lygis tebėra aukštas, o keliose valstybėse narėse didelį susirūpinimą tebekelia skurdas, socialinė atskirtis ir nelygybė. Nepaisant pažangos vykdant reformas, kuriomis siekiama didinti darbo rinkų atsparumą ir gebėjimą prisitaikyti, skirtumai euro zonoje tebėra dideli ir toliau kelia grėsmę sklandžiam jos veikimui. Tinkamos struktūros, teisinga ir įtrauki darbo rinka, socialinės apsaugos, mokesčių ir išmokų sistemos yra būtinos, kad būtų galima sklandžiai ir nuolat nukreipti darbo jėgą į produktyvesnę veiklą, remti darbą keičiančių darbuotojų arba iš darbo rinkos išstumtų asmenų integraciją arba reintegraciją, sumažinti segmentaciją ir skatinti ekonominę ir socialinę konvergenciją, be kita ko, didinant kokybiško užimtumo galimybes. Tai taip pat užtikrins veiksmingesnę automatinio stabilizavimo funkciją ir tvirtesnį tvarų ir integracinį ekonomikos augimą bei užimtumą, kurie yra svarbūs sprendžiant euro zonos socialines problemas. Būtinos reformos apima: i) darbuotojų apsaugos teisės aktų pakeitimus, kurių tikslas – patikimos sutarčių sąlygos, kuriomis užtikrinamas lankstumas ir saugumas tiek darbuotojams, tiek darbdaviams, skatinami asmens statuso pokyčiai darbo rinkoje, vengiama dviejų pakopų darbo rinkos formavimosi ir prireikus sudaromos darbo sąnaudų koregavimo sąlygos; šioje srityje pastaraisiais metais reformų pastangos buvo itin intensyvios; ii) įgūdžių tobulinimą gerinant švietimo sistemų ir visapusiškų mokymosi visą gyvenimą strategijų rezultatus ir veiksmingumą, daugiausia dėmesio skiriant darbo rinkos poreikiams; iii) veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką, skirtą padėti bedarbiams, įskaitant ilgalaikius bedarbius, vėl patekti į darbo rinką ir aktyviau joje dalyvauti, ir iv) šiuolaikiškas, darnias ir adekvačias socialinės apsaugos sistemas, kurios veiksmingai ir efektyviai per visą gyvavimo ciklą prisideda prie socialinės įtraukties ir integracijos į darbo rinką. Be to, dar geresnių rezultatų darbo rinkoje galima pasiekti mokesčių naštą perkeliant nuo darbo jėgos, visų pirma mažas pajamas gaunančių asmenų, ir užtikrinant teisingas mokesčių sistemas. Tokias reformas įgyvendinusios euro zonos valstybės narės yra atsparesnės, o jų užimtumo ir socialinės srities rezultatai geresni. Rengiant tokias reformas reikia atsižvelgti į jų galimą socialinį poveikį;
(12)

dėl susilpnėjusio Belgijos išorės konkurencingumo toliau didėja makroekonominė rizika šios šalies ekonomikai. Ekonomikai būdinga didelių darbo sąnaudų, kurios vidutiniškai lenkia kaimyninių šalių darbo sąnaudas, problema. Kad būtų padidintas ekonomikos koregavimo potencialas, reikia labiau suderinti darbo užmokesčio augimą ir našumą, taip pat lanksčiau nustatyti darbo užmokestį. Imtasi kelių tikslinių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti konkrečių grupių darbo sąnaudas bei bruto ir neto darbo užmokesčio atotrūkį žemesnėje atlyginimų skalės dalyje. Tačiau siekiant visiškai panaikinti atotrūkį reikia imtis papildomų veiksmų, kurie priklauso nuo darbo užmokesčio nustatymo sistemos reformų. Dėl didesnių sąnaudų kaupiasi patiriami nuostoliai, todėl prarandamos darbo vietos ir, jeigu problema nebus sprendžiama, galiausiai tai lems koregavimą. Kiti bendrovių sąnaudų veiksniai – energijos sąnaudos ir tarpinės grandies verslo paslaugų sąnaudos, kurios yra griežtai reglamentuojamos ir apsaugomos nuo konkurencijos. Be to, yra daug galimybių pagerinti išorės konkurencijos su sąnaudomis nesusijusius aspektus. Norint išsaugoti ir sustiprinti dabartinį gerovės lygį, daugiau dėmesio reikės skirti našumo didinimui. Todėl reikia nuolat dėti pastangas, kad būtų pereita prie aukštesnės vertės grandinės produktų ir susijusių paslaugų, remiantis geresniais rezultatais inovacijų srityje ir MTTP panaudojimu. Turėtų būti sumažintos administracinės kliūtys ir imtasi priemonių siekiant skatinti verslumą ir padidinti verslo dinamiškumą. Iš labai mažo pradedančiųjų įmonių skaičiaus matyti, kad verslo aplinka nėra palanki naujai veiklai ir plėtrai. Taip pat yra su mažmeninio sektoriaus ir profesinių paslaugų konkurencijos didinimu susijusių problemų. Be to, bendrą Belgijos našumą būtų galima padidinti šalinant viešosios infrastruktūros trukdžius ir gerinant kapitalo kokybę ir tinkamumą per papildomas investicijas, visų pirma kelių ir geležinkelių infrastruktūros srityse;