Oficialusis leidinys L 046 , 18/02/2000 p. 0001 - 0010



Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 360/2000 2000 m. vasario 14 d. nustatantis galutinį antidempingo muitą perdegtos (sukepintos) magnezijos, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. TVARKA 1. Galiojančios priemonės (1) 1993 m. gruodį Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3386/93 [2] buvo nustatytos galutinės antidempingo priemonės – kintamas muitas, siejamas su mažiausia perdegtos (sukepintos) magnezijos (toliau – PSM), kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importo kaina, kuri yra lygi 120 ekiu už toną. Pirmojo tyrimo laikotarpis apėmė laikotarpį nuo 1990 m. liepos 1 d. iki 1991 m. birželio 30 d. 2. Peržiūros prašymas (2) Paskelbus pranešimą apie artėjantį galiojančių antidempingo priemonių, taikomų importuojamai PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, pasibaigimą [3], 1998 m. birželį Komisija gavo prašymą peržiūrėti šias priemones pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį. (3) Prašymą pateikė Eurometaux, veikiantis Bendrijos gamintojų vardu (toliau – gamintojai pareiškėjai), kurių bendra nagrinėjamo produkto gamyba sudaro 62 % visos Bendrijos PSM gamybos. (4) Prašymas buvo pagrįstas tuo, kad nustojus galioti priemonėms, dempingas ir Bendrijos pramonei daroma žala gali pasikartoti. Po konsultacijų su Patariamuoju komitetu nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų peržiūrai inicijuoti pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Komisija inicijavo tyrimą [4]. 3. Tyrimas (5) Apie tai, kad inicijuojama peržiūra, Komisija oficialiai pranešė Bendrijos gamintojams pareiškėjams, Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojams ir eksportuojantiems gamintojams (toliau – Kinijos eksportuotojai) bei importuotojams ir juos atstovaujančioms asociacijoms, kurios gali būti suinteresuotos, taip pat eksportuojančios šalies Vyriausybės atstovams. Komisija išsiuntė klausimynus visiems šiems asmenims ir tiems asmenims, kurie pranešė apie save per pranešime apie iniciavimą nurodytą laiką. Be to, apie peržiūrą buvo pranešta trims žinomiems gamintojams Turkijoje, kuri buvo pasirinkta kaip analoginė šalis; šie gamintojai taip pat gavo klausimynus. Komisija taip pat suteikė tiesiogiai susijusiems asmenims galimybę išdėstyti savo poziciją raštu ir prašyti būti išklausytiems. (6) Į klausimyną atsakė visi Bendrijos gamintojai pareiškėjai. Į klausimyną neatsakė nei Kinijos eksportuotojai, nei eksportuojantys gamintojai, nei importuotojai. Tačiau vienas importuotojas raštu pranešė savo nuomonę, o kitas pateikė šiek tiek informacijos. Du vartotojai atsakė į klausimyną, o dar vienas pateikė šiek tiek informacijos. (7) Komisija surado ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga nustatant dempingo ir žalos tąsos arba pasikartojimo tikimybę ir Bendrijos interesus. Patikrinamieji vizitai buvo atlikti šių bendrovių patalpose: a) Bendrijos gamintojai pareiškėjai: - Grecian Magnesite SA, Atėnai, Graikija, - Magnesitas Navarras, Pamplona, Ispanija; b) analoginės šalies gamintojas: - Kümas AS, Kütahya, Turkija; c) Bendrijos vartotojai: - Sambre et Dyle, Belgija, - Bet-Ker Oy, Suomija. (8) Tolesnės dempingo tąsos arba pasikartojimo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1998 m. sausio 1 d. iki 1998 m. gruodžio 31 d. (toliau – TL). Tolesnės žalos tąsos arba pasikartojimo nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1994 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – ŽTL). B. NAGRINĖJAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Nagrinėjamas produktas (9) Nagrinėjamas produktas yra gamtinė perdegta magnezija (PSM), kuri perdirbama iš magnezito, kuris gamtoje randamas magnio karbonato pavidalu. Norint pagaminti PSM, magnio karbonatą reikia iškasti, susmulkinti, išrūšiuoti ir degti degimo krosnyje 1500–2000 °C laipsnių temperatūroje. Gaunama PSM, kurios 80–98 % sudaro MgO (magnio oksidas). Pagrindinės PSM priemaišos yra SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ir B2O3 (atitinkamai silikono oksidas, geležies oksidas, aliuminio oksidas, kalcio oksidas ir boro oksidas). PSM daugiausia naudojama ugniai atsparioje pramonėje: iš jos gaminamos ugniai atsparios medžiagos. Nagrinėjamo produkto pagrindinės fizinės ir cheminės savybės, pakeičiamumas ir naudojimo paskirtis labai nesiskiria. Todėl kaip ir ankstesniame tyrime, šiame tyrime visos PSM rūšys turėtų būti laikomos vienu produktu. 2. Panašus produktas (10) Nagrinėjamo produkto vartotojas pareiškė, kad Kinijos Liaudies Respublikos PSM nėra į Bendrijoje gaminamą ir parduodamą PSM panašus produktas. Šis vartotojas nurodė tariamus kai kurių savybių skirtumus, pavyzdžiui, kokybės skirtumus. Šiame kontekste tyrimas parodė, kad magnezitas išgaunamas ir perdirbamas į PSM panašiu būdu; be to, PSM naudojama tokiems patiems ugniai atspariems produktams gaminti. Nors gavybos metodai, MgO kiekis ir gamybos procesas gali skirtis, šie skirtumai neturi tokios didelės reikšmės galutiniam produktui, kad pateisintų pretenziją, jog PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, ir Bendrijoje gaminama PSM skiriasi savo cheminėmis ir fizinėmis savybėmis. Tai patvirtina ir faktas, kad Bendrijos gamintojai ir Kinijos eksportuotojai turi nemažai bendrų klientų. (11) Todėl iš Kinijos Liaudies Respublikos į Bendriją eksportuojama PSM, Bendrijoje Bendrijos pramonės pareiškėjos gaminama bei parduodama PSM ir Turkijos vidaus rinkoje gaminama ir parduodama PSM laikytinos panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. C. DEMPINGO TĘSTINUMO TIKIMYBĖ 1. Preliminarios pastabos (12) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį šios rūšies peržiūra dempingo klausimu siekiama nustatyti, ar pasibaigus priemonių galiojimo laikui, dempingas galėtų tęstis ar pasikartoti, ar ne. 2. Analoginė šalis (13) Nustatant normaliąją vertę, buvo atsižvelgta į tai, kad šiame tyrime importo iš Kinijos Liaudies Respublikos normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis trečiosios rinkos ekonomikos valstybės duomenimis. Šiame kontekste pranešime apie inicijavimą buvo nurodyta, kad Turkija yra tinkama trečioji rinkos ekonomikos valstybė. Vienas nesusijęs importuotojas pareiškė, kad Turkija yra netinkama valstybė, kadangi joje žaliavų gauti yra sunkiau nei Kinijos Liaudies Respublikoje: magnezito kasyklos Turkijoje neturi tokių gamtinių privalumų, kokius turi Kinijos Liaudies Respublikos kasyklos, todėl esant šioms sąlygoms gavybos ir apdirbimo išlaidos Turkijos kasyklose yra didesnės negu Kinijos kasyklose. Be to, tas pats importuotojas pareiškė, kad Turkijos vidaus rinka yra per maža, kad būtų tipiška Kinijos rinkai. Tačiau jis nepasiūlė jokios alternatyvios trečiosios rinkos ekonomikos valstybės. (14) Komisija nagrinėjo, ar Turkija, kuri ankstesniame tyrime buvo pasirinkta trečiąja rinkos ekonomikos valstybe, vis dar yra tinkamas pasirinkimas. Pirmiausia buvo nustatyta, kad bent trys Turkijos bendrovės dideliais kiekiais gamino ir pardavė PSM Turkijoje, konkuruodamos tarpusavyje ir su eksportuotojais iš kitų šalių. Pirmajame tyrime jau buvo nagrinėtas klausimas dėl paprastesnio žaliavų prieinamumo Kinijos Liaudies Respublikoje, ir nebuvo pateikta jokių naujų įrodymų, dėl kurių būtų galima pakeisti išadą, kad Turkija yra tinkama trečioji rinkos ekonomikos valstybė. Kadangi šie skirtumai buvo parodyti, į juos galima atsižvelgti atliekant reikiamus pakoregavimus, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje (žr. 19 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus argumentus, trims žinomiems Turkijos gamintojams buvo nusiųstas prašymas bendradarbiauti. Vienas iš jų sutiko bendradarbiauti. 3. Normalioji vertė (15) Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia buvo vertinama, ar vienintelio bendradarbiaujančio Turkijos gamintojo nagrinėjamo produkto pardavimai vidaus rinkoje buvo tipiški pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, t. y. ar šie pardavimai sudarė daugiau kaip 5 % Kinijos Liaudies Respublikos į Bendriją eksportuojamo nagrinėjamo produkto pardavimų. Buvo nustatyta, kad aptariami pardavimai vidaus rinkoje buvo tipiški. Tuomet buvo nustatyta, ar pakankamai nagrinėjamo produkto pardavimų vidaus rinkoje buvo vykdoma įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Kadangi pelningų sandorių buvo mažiau kaip 80 %, bet ne mažiau kaip 10 % pardavimų, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis pelninguose nagrinėjamo produkto pardavimuose faktiškai sumokėtos kainos svertiniu vidurkiu. 4. Eksporto kaina (16) Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, kadangi Kinijos eksportuotojai nenorėjo bendradarbiauti, eksporto kaina turėjo būti nustatyta remiantis turimais faktais. Tinkamu pagrindu eksporto kainai nustatyti buvo pasirinkti Eurostat duomenys. Vidutines Eurostat pateikiamas kainas patvirtino iš vieno bendradarbiaujančio importuotojo gauta informacija. 5. Palyginimas (17) Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su PSM eksporto kainos svertiniu vidurkiu, pagal franko laivo denis kainą gaminančios šalies uoste. (18) Siekiant užtikrinti, kad normalioji vertė ir eksporto kaina būtų palygintos teisingu būdu, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į besiskiriančius veiksnius, turinčius įtakos kainų palyginamumui. Šiame kontekste buvo atlikti pakoregavimai pagal vidaus ir vandenyno frachtą, draudimą, pakrovimo, iškrovimo ir papildomas išlaidas bei kredito išlaidas. (19) Ankstesniame tyrime buvo pripažinta, kad Kinijos Liaudies Respublikoje gauti žaliavų buvo lengviau nei Turkijoje. Kadangi nebuvo pateikta informacijos apie kokius nors situacijos pasikeitimus, siekiant atsižvelgti į šių dviejų šalių išeigos skirtumus, buvo nustatytas pakoregavimas. Buvo nuspręsta normaliąją vertę pakoreguoti taip pat, kaip buvo pakoreguota ankstesniame tyrime, t. y., sumažinti normaliąją vertę 20 % bendradarbiaujančio Turkijos gamintojo patirtų gavybos išlaidų. (20) Be to, kaip ir pirmajame tyrime, buvo nustatyta, kad Kinijos Liaudies Respublikos žaliavos yra grynesnės už Turkijos žaliavas, todėl dėl šio skirtumo buvo padarytas atitinkamas pakoregavimas. 6. Dempingo dydis (21) Normaliąją vertę palyginus su eksporto kaina paaiškėjo, kad dempingas tęsėsi toliau; dempingo dydis buvo lygus sumai, kuria taip nustatyta normalioji vertė viršijo eksporto į Bendriją kainą. Nustatytas dempingo dydis, išreikštas kaip CIF importo kainos Bendrijos pasienyje procentas, buvo labai didelis, apie 50 %. (22) Kadangi buvo nustatyta, kad TL metu buvo vykdomas didelio masto dempingas, labai tikėtina, kad panaikinus priemones, tokio paties masto dempingas bus vykdomas toliau. D. DEMPINGO PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ (23) Kadangi nustatyta, kad buvo daug importuojama didele dempingo kaina, nuspręsta, kad nėra būtina nagrinėti, ar dempingas pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos. E. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS (24) Buvo nustatyta, kad TL metu Bendrijoje buvo keturi PSM gamintojai. Tyrimas parodė, kad du Bendrijos gamintojai pareiškėjai atstovavo 62 % visos PSM Bendrijos gamybos, taigi sudarė Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. (25) Reikia pažymėti, kad du iš keturių Bendrijos gamintojų, atstovavusių Bendrijos pramonę ankstesniame tyrime, nutraukė savo veiklą 1991 m., tai yra, ankstesnio tyrimo metu. Šie du gamintojai – tai Magnomin SA, Tesalonikai, Graikija ir Financial Mining, Industrial & Shipping Corporation (Fimisco), Atėnai, Graikija. 1992 m. Fimisco buvo likviduota, o 1996 m. jos turtas buvo parduotas ugniai atsparių produktų gamintojui Viomagn, Graikija. Nors Viomagn nebuvo pareiškėjas šiame tyrime, ji palaiko šį tyrimą. Magnomin galutinai nutraukė savo veiklą, kai 1997 m. baigė galioti jos kasybos licencija. (26) Aptariant nebendradarbiaujantį (bet ir neprieštaraujantį) gamintoją Veitsch-Radex, Austrija, reikia pasakyti, kad atlikus tyrimą paaiškėjo, jog šis gamintojas viską gamina vartotojams: jo pagaminama PSM naudojama tik vidaus vartojimui. F. BENDRIJOS RINKOS PADĖTIES ANALIZĖ 1. Suvartojimas Bendrijos rinkoje (27) Numanomas PSM suvartojimas Bendrijoje buvo nustatytas remiantis: - Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijoje kiekiu, - PSM importo iš Kinijos Liaudies Respublikos į Bendriją kiekiu, - PSM importo iš visų kitų trečiųjų šalių į Bendriją kiekiu. (28) Remiantis šiais duomenimis, ŽTL metu suvartojimas sumažėjo 2 %: nuo maždaug 497000 tonų 1994 m. iki maždaug 486000 tonų TL metu. Po 1995 m. piko (+ 20 % palyginus su 1994 m.) paklausa nuolat mažėjo, kol 1997 m. pasiekė mažiausią lygį. TL metu rinka gana žymiai atsigavo, kai palyginus su 1997 m. vartojimas padidėjo 13 %. 2. Importas iš nagrinėjamos šalies a) Importo kiekis ir nagrinėjamo importo rinkos dalis ŽTL metu (29) ŽTL metu PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importo kiekis nesutapo su vartojimo raida. 1994 m. – TL metu Kinijos importas padidėjo apie 10 %, nuo maždaug 238000 tonų iki maždaug 261000 tonų, o Bendrijos suvartojimas sumažėjo 2 %. Be to, 1997 m. – TL metu nagrinėjamas importas padidėjo 30 %, o vartojimas padidėjo tik 13 %. Reikia pažymėti, kad TL importo kiekis (260967 tonos) yra žymiai didesnis už ankstesniojo tyrimo TL importo kiekį (176000 tonų). (30) 1994 m. – TL metu importo iš Kinijos Liaudies Respublikos rinkos dalis padidėjo nuo 48 % iki 54 %. Verta pažymėti, kad ankstesnio tyrimo TL metu buvo nustatyta, kad Kinijos rinkos dalies lygis atitinka 85 indeksą, palyginus su 100 lygiu 1994 m. b) Nagrinėjamo produkto importo kainų kaita ir dinamika i) Kainų kaita (31) Kadangi Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, ŽTL metu importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kainų kaita buvo nustatyta remiantis Eurostat duomenimis pagal vidutines CIF importo kainas. ŽTL metu šios kainos padidėjo apie 10 %. 1994–1995 m., t. y. iš karto po galutinių antidempingo priemonių įvedimo, PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, kainos Bendrijoje padidėjo apie 16 %. Tačiau nuo 1996 m. šios kainos pradėjo kristi: pamažu, bet nuolat, kiekvienais metais. ŽTL metu kainos nuolat buvo didesnės už mažiausią kainą. Reikia pažymėti, kad pirmojo tyrimo TL metu nustatyta vidutinė CIF importo kaina buvo apie 90 ekiu už toną. (32) Importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kainų kaita turėtų būti vertinama atsižvelgiant į dvi svarbias tyrimo metu nustatytas aplinkybes. Pirma, Eurostat duomenys nėra visiškai tikslūs. Remiantis tikrais sandoriais, tyrimo metu patikrintos importo kainos visuomet buvo mažesnės už Eurostat pateikiamus skaičius. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad tokiu būdu patikrintas importas negali būti laikomas tipišku kiekio ir vertės atžvilgiu, nustatant Kinijos importo kainų tendencijas buvo naudojamasi Eurostat duomenimis. (33) Antra, ŽTL metu Kinijos eksportuotojų į Bendriją eksportuojamų produktų asortimentas keitėsi palyginus su ankstesniu tyrimu. Remiantis suinteresuotų asmenų, kurie bendradarbiavo ar pateikė Komisijos tarnyboms informacijos, pateiktais duomenimis buvo nustatyta, kad įvedus priemones, Kinijos eksportuotojų Bendrijoje parduodamą nagrinėjamą produktą visuomet sudarė ne mažiau kaip 90 % MgO. Palyginus, pirmojo tyrimo TL metu 50 % visos iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamos PSM sudarė mažiau kaip 90 % MgO, t. y. daugiausia buvo importuojama prastesnės kokybės ir pigesnės PSM, todėl mažiausia kaina buvo apskaičiuota remiantis šia mažesne kaina. Tai reiškia, kad ŽTL metu nustatytą kainų kilimą galima paaiškinti tuo, kad Kinijos eksportuotojai daugiau pardavė geresnės kokybės PSM. (34) Taip pat reikia pažymėti, kad ŽTL metu PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, kainos Bendrijoje visuomet buvo mažesnės už Bendrijos gamintojų (žr. 35 konstatuojamąją dalį) ir kitų trečiųjų šalių (žr. 59 konstatuojamąją dalį) kainas. ii) Eksportuotojų kainų dinamika (35) Siekdamos išnagrinėti Kinijos eksportuotojų kainų dinamiką TL metu palyginus su Bendrijos pramonės kainų dinamika ir atsižvelgdamos į Kinijos eksportuotojų nenorą bendradarbiauti, Komisijos tarnybos panaudojo du metodus. Pirma, remiantis Eurostat duomenimis, CIF eksporto kaina buvo palyginta su Bendrijos gamintojų pareiškėjų kainos, pakoreguotos pagal EXW lygį, svertiniu vidurkiu, neatsižvelgiant į MgO kiekį. Remiantis šiais skaičiavimais buvo nustatyta, kad PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, kainos yra mažesnės už Bendrijos pramonės PSM kainas. (36) Antra, atsižvelgiant į tai, kad pasikeitė pirmiau minėtas produktų asortimentas (33 konstatuojamoji dalis), siekiant suprasti, kokia yra tikroji Kinijos eksportuotojų kainų dinamika rinkoje, buvo nuspręsta, kad CIF importo kainą reikėtų palyginti su Bendrijos gamintojų pareiškėjų PSM, kurios ne mažiau kaip 90 % sudaro MgO, kaina. Pagal šį metodą Kinijos eksportuotojų pardavimo kainos buvo dar mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. (37) PSM kainų raida taip pat turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tokias aplinkybes. Remiantis informacija, kurią pateikė vienas nesusijęs importuotojas, kuris 1995 m. ir 1996 m. atitinkamai atstovavo 13 % ir 11 % viso Kinijos Liaudies Respublikos importo į Bendriją, paaiškėjo, kad maždaug pusės importuojamų produktų kiekio kainų padidėjimas, kuris buvo nustatytas palyginus su pirmuoju tyrimo laikotarpiu, iš tiesų buvo dirbtinis. Tai rodo tokios aplinkybės: šis importuotojas pirko PSM iš Kinijos eksportuotojų už mažesnę kainą nei nustatyta mažiausia 120 ekiu už toną kaina. Tuomet didžiajai daliai importo pagal nesusijusiam importuotojui sumokėtą perpardavimo kainą muitinės formalumus atliko šio nesusijusio importuotojo klientai (t. y. faktiniai produkto vartotojai). Nesusijęs importuotojas į šią perpardavimo kainą įtraukė tam tikrą maržą, kad padengtų Bendrijoje patirtas išlaidas ir gautų pelno. Šiuo veiksmu buvo užpildytas skirtumas tarp Kinijos eksportuotojui sumokėtos pardavimo kainos ir mažiausios kainos. Dėl šio veiksmo muitinei importuotojo kliento deklaruota galutinė kaina buvo didesnė už mažiausią, tačiau priemonės, kuriomis buvo pasiekta tokia galutinė kaina, rodo, kad Kinijos PSM gali būti parduodama Bendrijoje už mažesnę nei 120 ekiu už toną kainą. Šiame kontekste taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad pirminė mažiausia kaina buvo nustatyta remiantis importuotojų/prekybininkų pirkimo kaina, o ne galutinių vartotojų pirkimo kaina. Todėl pirmiau aprašyta komercinė praktika turėjo įtakos faktiniam priemonių veiksmingumui. Dėl šios komercinės praktikos Eurostat pateikiami skaičiai buvo didesni už faktines tyrimo metu patikrintas kainas. 3. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis a) Gamyba (38) 1994 m. – TL metu Bendrijos pramonės PSM gamyba sumažėjo apie 33 %. Reikia pažymėti, kad gamyba ypač sumažėjo 1995–1996 m., nes tuo metu Bendrijos rinkoje sumažėjo PSM suvartojimas. (39) Tyrimo metu nustatyta, kad ŽTL metu Bendrijos pramonė buvo priversta pakeisti savo produktų asortimentą ir daugiau gaminti žemesnio lygio PSM. Tačiau ji ir toliau gamino nemažai (apie 20 %) PSM, kurios sudėtyje yra ne mažiau kaip 90 % MgO. b) Gamybos pajėgumai (40) ŽTL metu Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai išliko tokie patys. c) Pajėgumų panaudojimas (41) 1994 m. – TL metu pajėgumų panaudojimas sumažėjo 34 %. d) Pardavimų kiekis (42) 1994 m. – TL metu Bendrijos pramonės pardavimai sumažėjo maždaug 36 %. Reikia pažymėti, kad nors 1995 m. įvedus priemones Bendrijos pramonė sugebėjo pasinaudoti didėjančia paklausa (ir padidinti savo pardavimus apie 3 %), TL metu, nepaisant 13 % padidėjusio suvartojimo (žr. 28 konstatuojamąją dalį), jai nebepavyko sekti šios tendencijos ir jos pardavimai sumažėjo maždaug 23 %. e) Rinkos dalis (43) ŽTL metu Bendrijos pramonės Bendrijos rinkos dalis sumažėjo 37 %. Šiame kontekste reikia pažymėti, kad nors pirmajame tyrime 1988 m. – pirmojo tyrimo TL metu Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 30 % iki 15 %, įvedus šiuo metu peržiūrimas antidempingo priemones ši negatyvi tendencija sulėtėjo. f) Kainų kaita (44) Tyrimo metu paaiškėjo, kad per visą ŽTL Bendrijos gamintojų pareiškėjų vidutinė PSM EXW pardavimo kaina padidėjo 23 %. Tačiau nepaisant šio padidėjimo, kaip išdėstyta toliau (46 konstatuojamoji dalis), Bendrijos pramonei nepavyko pakelti kainų iki pelningo lygio ir ji sugebėjo dirbti tik nuostolingai. (45) Kainų kaita turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į pirmiau minėtą produkto asortimento pasikeitimą ŽTL metu (žr. 39 konstatuojamąją dalį). Iš tiesų Bendrijos pramonė palaipsniui ėmė vis daugiau gaminti ir parduoti žemesnio lygio PSM, kurios gamyba yra pigesnė ir todėl ją galima parduoti už mažesnes kainas, tokiu būdu atsisakydama aukštesnio lygio PSM, kurios gamyba gali būti pelningesnė, tačiau šioje srityje Bendrijos pramonė negali konkuruoti su Kinijos kainomis. Nors bendras kainų lygis augo, dėl pirmiau minėtų priežasčių Bendrijos pramonė negalėjo pasiekti patenkinamo kainų lygio. g) Pelningumas (46) Nors nuo 1994 m. iki TL Bendrijos pramonės pelningumas, išreikštas kaip grynųjų pardavimų procentas, absoliučiais skaičiais pagerėjo (nuo -100 iki -28), juos indeksavus paaiškėjo, kad beveik visą ŽTL pelningumas išliko neigiamas. h) Užimtumas (47) ŽTL metu Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius sumažėjo 31 %. i) Investicijos (48) ŽTL metu Bendrijos gamintojų pareiškėjų investavimo lygis padidėjo apie 78 %. Nors šie skaičiai nėra susiję vien su nagrinėjamu produktu, kadangi nebuvo įmanoma išskirti, kokios investicijos buvo skirtos tik PSM, buvo nustatyta, kad investicijos buvo daugiausia skirtos toliau racionalizuoti PSM gamybos procesą. j) Išvada (49) 1993 m. įvedus antidempingo priemones ir per visą ŽTL Bendrijos pramonės padėtis pagerėjo kai kurių nagrinėtų ekonominių rodiklių atžvilgiu. Visų pirma padidėjo vidutinio pardavimo kaina ir sumažėjo nuostoliai. Toliau buvo dedamos pastangos racionalizuoti gamybos procesą ir daromos naujos investicijos, o tai rodo, kad pramonė vis dar yra gyvybinga ir nusiteikusi dirbti toliau. (50) Tačiau kiti ekonominiai rodikliai ŽTL metu nesikeitė į teigiamą pusę. Bendrijos pramonė nesugebėjo padidinti gamybos, nesugebėjo išnaudoti daugiau pajėgumų, iki patenkinamo lygio padidinti pardavimų kiekio, rinkos dalies ir užimtumo. (51) Todėl darytina išvada, kad Bendrijos pramonė vis dar yra sunkioje padėtyje. 4. Nagrinėjamo importo poveikis (52) Rinkos pokyčiai po priemonių įvedimo parodo, kad pirmajame tyrime nustatyta mažiausia kaina nebuvo tokia, kad atgrasintų Kinijos eksportuotojus parduoti produktus Bendrijos rinkoje. Apskritai ŽTL metu Kinijos eksportuotojų rinkos dalis padidėjo ir Bendrijos rinkoje jie užėmė dar tvirtesnę padėtį nei pirmojo tyrimo TL metu. Be to, reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonė prarado beveik tokią pat rinkos dalį, kokią išsikovojo Kinijos Liaudies Respublika. (53) Įvedus priemones, dabartinio ŽTL metu Kinijos eksporto kainos padidėjo ir Bendrijos pramonės padėtis taip pat atrodė gerėjanti. Tačiau kaip jau buvo išsamiai išaiškinta, šiam kainų padidėjimui neturėtų būti teikiama tiek daug reikšmės. Šį kainų pokytį taip pat reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad, pirma, Kinijos eksportuotojai perėjo nuo žemesnės kokybės PSM prie brangesnių, daugiau MgO turinčių PSM (žr. 33 konstatuojamąją dalį). Antra, reikia prisiminti, kad toks produktų asortimento pasikeitimas privertė Bendrijos pramonę palaipsniui mažinti pardavimų kiekius ir aukštesnės kokybės PSM gamybą. Kaip paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėjamo importo kainų spaudimas ypač pasireiškė aukštesnės kokybės PSM srityje, ir Bendrijos pramonė nesugebėjo konkuruoti su šiomis kainomis (taip pat žr. 45 konstatuojamąją dalį). (54) Be to, verta paminėti 1994 m. įvestos Kinijos licencijų sistemos poveikį: dėl šios sistemos įvedimo Kinijos produktų kainos pakilo visame pasaulyje (išsamiau žr. 73, 74 ir 75 konstatuojamąsias dalis). (55) Atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad TL metu antidempingo muitai buvo sumokėti ne mažiau kaip už 7 % viso Kinijos nagrinėjamo produkto importo. Tai reiškia, kad tiek produktų buvo eksportuojama už tokias kainas, kurios buvo mažesnės už mažiausią kainą. 5. Importo iš kitų trečiųjų šalių kiekiai ir kainos a) Importo kiekis ir rinkos dalis (56) ŽTL metu, 1994 m. – TL PSM importo iš kitų trečiųjų šalių kiekis sumažėjo nuo 178500 tonų iki maždaug 166500 tonų. Tai atitinka 7 % sumažėjimą. (57) 1994 m. – TL metu importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis sumažėjo dviem procentiniais punktais. Nors 1994–1995 m. rinkos dalis buvo padidėjusi, ji ypač sumažėjo 1995 m. – TL metu ir neatitiko Bendrijos suvartojimo pokyčių tendencijos (jei importas būtų sekęs Bendrijos suvartojimą, rinkos dalis būtų išlikusi tokia pat). (58) Pirmiau minėti argumentai leidžia daryti išvadą, kad ŽTL metu Kinijos eksportuotojai sugebėjo sustiprinti savo padėtį Bendrijoje ne tik Bendrijos pramonės (žr. 42 konstatuojamąją dalį), bet ir kitų trečiųjų šalių sąskaita. b) Importo iš kitų trečiųjų šalių pardavimo kainos (59) Remiantis Eurostat duomenimis, ŽTL metu vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių pardavimo kainos sumažėjo 9 %. Tačiau vieneto kaina vidutiniškai visuomet buvo didesnė ir už Kinijos Liaudies Respublikos importo, ir už Bendrijos pramonės pardavimų kainas. (60) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, darytina išvada, kad nagrinėjamo produkto importas iš kitų trečiųjų šalių neturėjo didelės įtakos Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. 6. Išvada (61) Nepaisant galiojančių priemonių, dėl Kinijos eksportuotojų toliau daromo kainų spaudimo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis išliko sunki. Šis kainų spaudimas sutrukdė Bendrijos pramonei atsigauti nuo ankstesnės ir dabar vykdomos dempingo praktikos poveikio. Šiame kontekste reikia pažymėti, kad jau du iš keturių Bendrijos gamintojų, sudariusių Bendrijos pramonę pirmajame tyrime, to proceso metu nutraukė savo veiklą, o dėl to žymiai sumažėjo darbo vietų. Tačiau tyrimo metu paaiškėjo, kad likusi Bendrijos pramonė vis dar yra gyvybinga – tai rodo jos investicijos – ir nėra pasiruošusi atsisakyti šio gamybos sektoriaus. G. ŽALOS TĘSTINUMO TIKIMYBĖ 1. Kinijos Liaudies Respublikos padėties analizė (62) Siekiant įvertinti poveikį, kurį galėtų sukelti galiojančių priemonių panaikinimas, ir atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė vis dar yra sunkioje ekonominėje padėtyje, buvo išnagrinėti tokie veiksniai: a) Rezervai, gamybos pajėgumai, pajėgumų išnaudojimas ir atsargos (63) Kadangi Kinijos eksportuotojai nebendradarbiavo, analizuojant padėtį buvo remiamasi skunde pateikta informacija ir iš specialių leidinių bei rinkos tyrimų gauta informacija. (64) Aptariant magnezito rezervus reikia pažymėti, kad remiantis pirmiau minėtais šaltiniais, Kinijos Liaudies Respublika kaip atskira šalis turi pačius didžiausius rezervus: jų dydis yra 17,3 % visų pasaulio rezervų. (65) Remiantis tais pačiais šaltiniais, pastaraisiais metais Kinijos Liaudies Respublikos magnezijos gamybos pajėgumai buvo apie 2500000 tonų per metus, iš kurių 1700000 yra PSM gamybos pajėgumai. Tai reiškia, kad Kinijos Liaudies Respublika turi 28 % viso pasaulio PSM gamybos pajėgumų. (66) Aptariant pajėgumų panaudojimą ir atsargas reikia pažymėti, kad dėl to, jog nebendradarbiavo nė vienas Kinijos suinteresuotas asmuo, nebuvo galima gauti jokios patikimos informacijos. (67) Remiantis turimais specialiais leidiniais ir žurnalais bei atsižvelgiant į įspūdingus žaliavų rezervus bei gamybos pajėgumus, buvo padaryta išvada, kad Kinijos eksportuotojai turi nemažą potencialą ateityje padidinti savo gamybos ir eksporto į Bendriją kiekius. b) Kinijos eksportas į trečiąsias šalis (68) Komisijos tarnybos, remdamosi Jungtinių Valstijų Prekybos departamento prekybos statistika, taip pat nagrinėjo PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, eksportą į Jungtines Amerikos Valstijas, vieną iš Kinijos Liaudies Respublikai svarbiausių eksporto rinkų. 1998 m. šis importas sudarė 77 % viso PSM pasaulio importo į Jungtines Amerikos Valstijas. (69) 1994–1998 m. bendras eksporto iš Kinijos Liaudies Respubliką į Jungtines Amerikos Valstijas kiekis padidėjo nuo maždaug 263000 tonų iki maždaug 292000 tonų, t. y. 11 %, o didžiausią lygį – daugiau kaip 320000 tonų – pasiekė 1995 m. Jo kainos taip pat padidėjo: 1994 m. – TL metu CIF pardavimo kainos padidėjo nuo 88 ekiu už toną iki 117 ekiu už toną, t. y. 33 %. (70) Tyrimas atskleidė, kad Kinijos elgesys buvo toks pat ir Jungtinėse Amerikos Valstijose, ir Bendrijoje. Abiejose rinkose Kinijos kainos apskritai buvo tarp mažiausių, palyginus su importu iš visų kitų trečiųjų šalių, ir tai truko visą ŽTL. (71) Pirmiau minėta 117 ekiu už toną kaina TL metu buvo 23 % mažesnė už Kinijos kainą, prašomą Bendrijoje per tą patį laikotarpį, ir 2,5 % mažesnė už mažiausią kainą, nustatytą Bendrijai pirmiau minėtomis priemonėmis. (72) Remiantis pirmiau minėtais faktais darytina išvada, kad jei nebūtų priemonių, Kinijos kainos gali nukristi bent iki tokių, už kokias importuojama į Jungtines Amerikos Valstijas. c) Kinijos licencijų sistema (73) 1994 m. balandį MOFTEC (Užsienio prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo ministerija) ir CCCMMC (Kinijos metalo, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų ir eksportuotojų prekybos rūmų) visam kai kurių mineralų eksportui įvedė eksporto licencijų sistemą, kurią sudarė eksporto kvotos ir mokesčių sistema. Ši licencijų sistema buvo taikoma visoms magnezijos rūšims, taip pat ir PSM. 1997 m. 18 Kinijos bendrovių gavo licenciją eksportuoti ne daugiau kaip 2 mln. tonų magnezijos: šis kiekis buvo numatytas metinių licencijų konkursuose. 1997 m. licencijos mokestis buvo 30 JAV dolerių už toną (26,5 ekiu už toną), o 1998 m. padidėjo iki 40 JAV dolerių už toną (36,6 ekiu už toną). Tai reiškia, kad jei produktai parduodami už mažiausią 120 ekiu už toną kainą, faktinė PSM eksporto į Bendriją kaina atmetus licencijos mokestį būtų 83,4 ekiu už toną. Eurometaux duomenimis, Liaoning provincija, kurioje yra daugiausia gamintojų, 1995 m. nustatė vietinį eksporto mokestį, kurio dydis 1997 m. buvo 15,7 JAV doleriai už toną (14,4 ekiu už toną). Taigi atmetus ir vietinį mokestį, faktinė pardavimo kaina Bendrijoje būtų 69,4 ekiu už toną. Eurometaux pareiškė, kad Kinijos licencijų sistema magnezitui ir PSM greitai bus panaikinta, todėl PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, eksporto kiekis gali padidėti, o jo kaina – žymiai sumažėti, jei antidempingo priemonės nebus pratęstos. (74) Šiame kontekste reikia pažymėti, kad licencijų sistemos analizė parodo, kad atsižvelgiant į didelius licencijų mokesčius, Kinijos eksportuotojai galėtų parduoti PSM Bendrijoje už labai žemas kainas. (75) Be to, atsižvelgiant į tai, kad pirmiau aprašytą sistemą savarankiškai įgyvendina eksportuojančios šalies Vyriausybė, laikytina, kad jos buvimas ar panaikinimas neturi jokios įtakos Bendrijos institucijų sprendimui, ar žalingas dempingas pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos, ar ne. 2. Išvada apie žalos pasikartojimo tikimybę (76) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, o ypač – į šiuos veiksnius: - nepaisant galiojančių priemonių, Bendrijos pramonė vis dar yra sunkioje ekonominėje padėtyje; - Kinijos importas vis dar turi ypač stiprią padėtį Bendrijos rinkoje, importuojama žemomis dempingo kainomis; - kainos, kurias Kinijos eksportuotojai galėtų nustatyti, jei nebūtų antidempingo priemonių, būtų labai mažos, ypač atsižvelgiant į kainas, kurios lieka atmetus Kinijos licencijų sistemos mokesčius, ir Kinijos elgesį Jungtinių Valstijų rinkoje, kur kainos visuomet buvo mažesnės už Bendrijoje prašomas kainas; - dideli žaliavų rezervai ir dideli Kinijos pajėgumai eksploatuoti žaliavas rodo, kad Kinijos eksportuotojai gali padidinti gamybos ir (arba) eksporto kiekius; - nors ir buvo nustatyta mažiausia kaina, kai kuriais atvejais sandoriai buvo sudaromi už mažesnę nei mažiausia kainą, o tai rodo, kad Kinijos eksportuotojai tikrai gali sumažinti kainas; darytina išvada, kad jei priemonės būtų panaikintos, yra tikimybė, kad žala vėl pasikartotų. H. BENDRIJOS INTERESAI 1. Įvadas (77) Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį buvo nagrinėjama, ar galiojančių antidempingo priemonių pratęsimas atitiktų visos Bendrijos interesus. Nustatant Bendrijos interesus buvo vertinami visi susiję įvairūs interesai, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų ir prekybininkų bei nagrinėjamo produkto vartotojų interesai. (78) Kad galėtų įvertinti galimą priemonių pratęsimo ar panaikinimo poveikį, Komisija paprašė visų pirmiau minėtų suinteresuotų asmenų pateikti informaciją. Komisija išsiuntė klausimynus dvylikai importuotojų ir septyniasdešimt aštuoniems nagrinėjamo produkto vartotojams. Klausimyno neužpildė nė vienas importuotojas, nors du pateikė šiek tiek informacijos. Klausimynus užpildė du vartotojai, jų duomenys buvo patikrinti. (79) Reikia priminti, kad ankstesniame tyrime buvo nuspręsta, kad priemonių priėmimas neprieštarauja Bendrijos interesams. Be to, reikia pažymėti, kad dabartinis tyrimas yra peržiūra, kurioje reikia išnagrinėti padėtį, kai antidempingo priemonės jau yra įgyvendinamos. Taigi dabartinio tyrimo laikas ir pobūdis leidžia vertinti kiekvieną neigiamą dabartinių antidempingo priemonių poveikio aspektą, kurį jos anksčiau galėjo turėti suinteresuotoms šalims. (80) Todėl buvo nagrinėjama, ar nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tęstinumo ir pasikartojimo, yra įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad priemonių pratęsimas šiuo konkrečiu atveju prieštarautų Bendrijos interesams. 2. Bendrijos pramonės interesai (81) Buvo padaryta išvada, kad nepratęsus pirmajame tyrime nustatytų antidempingo priemonių, yra tikimybė, kad žalingas dempingas vėl pasikartos ir Bendrijos pramonės padėtis, kuri dabar yra sunki, dar pablogės. (82) Kaip išdėstyta pirmiau, ŽTL metu Bendrijos pramonei turėjo įtakos PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importas žemomis kainomis. Todėl buvo padaryta išvada, kad peržiūrimų antidempingo priemonių tikslas – atstatyti sąžiningą Bendrijos pramonės ir Kinijos gamintojų konkurenciją Bendrijos rinkoje – nebuvo visiškai pasiektas. (83) Nors pastaraisiais metais Bendrijos pramonė labai stengėsi pagerinti savo produktyvumą, bandydama mažinti savo gamybos sąnaudas ir padidinti konkurencingumą, ŽTL metu ji nesugebėjo iki reikiamo lygio padidinti savo pelningumo, o darbo vietų dar labiau sumažėjo. Be to, du Bendrijos gamintojai Graikijoje, dalyvavę pirmajame tyrime, nutraukė savo veiklą. (84) Tačiau atlikus tyrimą taip pat paaiškėjo, kad Bendrijos pramonė yra gyvybinga: tą patvirtino nuolatinės jos investicijos ŽTL metu. Be to, pastangos, kurių imtasi siekiant racionalizuoti gamybos procesą, rodo, kad Bendrijos pramonė yra apsisprendusi neatsisakyti šio gamybos sektoriaus. (85) Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, darytina išvada, kad reikia pratęsti galiojančias priemones, kad būtų panaikintas neigiamas importo dempingo kaina poveikis, kuris gali kelti grėsmę Bendrijos pramonės egzistavimui ir daugeliui darbo vietų. Taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad jei Bendrijos pramonė išnyks, tai turės neigiamą poveikį vartotojų pramonei, kadangi jos tiekėjų pasirinkimas žymiai sumažės. 3. Importuotojų interesai (86) Komisijos išsiųsto klausimyno neužpildė nė vienas nesusijęs importuotojas. Bendradarbiavimo stoka galėtų būti vienas iš veiksnių, parodančių, kad priemonės neturėjo žymių neigiamų pasekmių šio sektoriaus ekonominei padėčiai. Tai patvirtina faktas, kad importuotojai ir toliau tiekė nagrinėjamą produktą, o ŽTL metu importo kiekis netgi padidėjo. (87) Todėl darytina išvada, kad galiojančių antidempingo priemonių įvedimas neigiamai nepaveikė nagrinėjamo produkto importuotojų ekonominės padėties. Todėl tikėtina, kad priemonių pratęsimas ateityje nepablogins jų ekonominės padėties. 4. Vartotojų interesai (88) Nagrinėjamo produkto vartotojai, t. y. vartotojų pramonė, yra ugniai atsparių produktų gamintojai. Į Komisijos atsiųsta klausimyną atsakė tik du iš septyniasdešimt aštuonių vartotojų. Taip pat kaip ir importuotojų atveju, nedidelis bendradarbiavusių vartotojų skaičius rodo, kad šios priemonės nepadarė didelės neigiamos įtakos šio sektoriaus ekonominei padėčiai. Nors dviejų bendradarbiaujančių vartotojų pramonės bendrovių reprezentatyvumas yra nedidelis, kadangi ŽTL metu viena nupirko tik apie 2 % visos iš Kinijos Liaudies Respublikos importuotos PSM, o kita nuo 1997 m. nupirko mažiau kaip 1 % PSM, vis dėlto galiojančių priemonių poveikis jų padėčiai buvo vertinamas. (89) Šiame kontekste atlikus tyrimą buvo nustatyta, kad nepaisant galiojančių priemonių, vartotojai toliau importavo – o vienas importuotojas netgi pradėjo importuoti – PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika. Todėl šios priemonės neatgrasė ugniai atsparių produktų gamintojų pirkti Kinijos PSM, ir neprivertė jų rinktis kitų tiekimo šaltinių. Nors PSM sudaro didžiąją ugniai atsparių produktų gamybos išlaidų dalį, atrodo, kad Kinijos importo kainos padidėjimas nebuvo toks žymus, kad sukeltų šiai pramonei nepatogumų. (90) Verta pažymėti, kad Suomijoje esančiam vartotojui PSM importo kaina beveik padvigubėjo, kai Suomija įstojo į Europos bendriją. Tačiau jis ir toliau pirko PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika. Iš to galima daryti dvi išvadas: a) priemonės buvo veiksmingos, nes padidėjo importo iš Kinijos Liaudies Respublikos kainos; b) gauta kaina, palyginus su kitomis kainomis Bendrijoje, išliko konkurencinga. (91) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, darytina išvada, kad antidempingo priemonės neturėjo didelės neigiamos įtakos nagrinėjamo produkto vartotojų išlaidoms ir pelningumui. (92) Kaip minėta pirmiau (29 ir 30 konstatuojamosiose dalyse), galiojančiomis antidempingo priemonėmis buvo siekiama ne uždaryti Bendrijos rinką importui, o kovoti su nesąžininga prekybos praktika ir bent šiek tiek atstatyti importo dempingo kaina neigiamą įtaką. Iš tiesų kaip pirmiau minėta, ŽTL metu importas iš Kinijos Liaudies Respublikos padidėjo 10 %. Kadangi priemonės jau galiojo tam tikrą laikotarpį, jei jos būtų išlaikytos tame pačiame lygyje, galima daryti išvadą, kad dėl to vartotojų padėtis nepablogės. 5. Išvada dėl Bendrijos interesų (93) Pratęsus galiojančias antidempingo priemones, PSM kaina Bendrijos rinkoje greičiausiai išliktų stabili. Visiškai nesaugant Bendrijos pramonės nuo importo dempingo kaina poveikio, jos padėtis ne tik susilpnėtų, bet dar kiltų grėsmė, kad išnyks ir pati pramonė. Kita vertus, praeityje galiojančios priemonės, regis, neturėjo didelio neigiamo poveikio vartotojų ir importuotojų ekonominei padėčiai. Remiantis šiame tyrime surinkta informacija, bet koks kainos padidėjimas vartotojams – jei toks iš viso buvo – kuris atsirado dėl antidempingo priemonių įvedimo, nebuvo neproporcingas palyginus su ta nauda, kurią Bendrijos pramonė gavo panaikinus prekybos iškraipymus, kuriuos sukėlė importas dempingo kaina. (94) Todėl darytina išvada, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, dėl kurių nebūtų galima pratęsti galiojančių antidempingo priemonių. I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (95) Visiems susijusiems asmenims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir argumentus, kurių pagrindu buvo nuspręsta pratęsti galiojančias priemones. Buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jie galėjo pateikti pastabas po faktų ir argumentų atskleidimo. Nebuvo gauta jokių pastabų. (96) Iš to, kas pirmiau išdėstyta, darytina išvada, kad kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, PSM, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui turėtų būti paliktas kintamas antidempingo muitas, apskaičiuotas remiantis mažiausia 120 ekiu už toną kaina, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 3386/93, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Perdegtos magnezijos, klasifikuojamos KN kodo 25199030 pozicijoje, kurios kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui nustatomas galutinis antidempingo muitas. 2. Muito dydis yra lygus skirtumui tarp mažiausios 120 eurų už toną kainos ir grynosios kainos franko Bendrijos siena prieš muitinės formalumų atlikimą, jei ši kaina yra mažesnė. 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų ir kitokios muitinės praktikos. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2000 m. vasario 14 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Gama [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/98 (OL L 128, 1998 4 30, p. 18). [2] OL L 306, 1993 12 11, p. 16. [3] OL C 177, 1998 6 10, p. 5. [4] OL C 385, 1998 12 11, p. 7. --------------------------------------------------