(8)

naujai įvertinus priemones, kurių JK ėmėsi atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, kad ne vėliau kaip 2014–2015 m. ištaisytų perviršinį deficitą, daromos šios išvados: — dėl 2008–2009 m. pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės JK realiojo BVP augimas smarkiai sumažėjo, o tai, be kita ko, turėjo poveikį ir valstybės finansams. 2009–2010 m. valdžios sektoriaus deficitas pašoko iki 10,9 % BVP. Tai iš esmės lėmė dėl susitraukusios ekonominės veiklos sumažėjusios pajamos ir didesnės socialinės apsaugos išlaidos, taip pat Vyriausybės paskelbtos 2009–2010 m. taikytinos skatinimo priemonės. JK įgyvendino konsolidavimo planą, kuris daugiausia buvo orientuotas į išlaidų mažinimą, ir dėl kurio deficitas pradėjo mažėti, — 2010–2011 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 9,1 % BVP. Tais metais JK įgyvendintos priemonės susijusios su gruodžio mėn. paskelbta 2009 m. išankstine biudžeto ataskaita, kovo mėn. biudžetu ir birželio mėn. po visuotinių rinkimų paskelbtu antruoju nepaprastuoju biudžetu. 2010 m. spalio mėn. taip pat paskelbta išlaidų apžvalga. Apskritai priemonės daugiausia buvo taikomos laikotarpio pabaigoje ir daugiau orientuotos į išlaidų mažinimą, o ne apmokestinimo didinimą. Dėl kovo mėn. biudžeto planų, rudens ataskaitų ir išlaidų apžvalgos pradiniai konsolidavimo planai 2014–2015 m. laikotarpiu smarkiai nepasikeitė. Per penkerius metus įgyvendintoje programoje daugiausia dėmesio skiriama dideliam departamentų išlaidų mažinimui, taip pat atlyginimų įšaldymui ir socialinių išlaidų mažinimui. Apskritai pagrindines paskelbtas apmokestinimo priemones sudarė standartinio PVM tarifo padidinimas, bankams taikomo mokesčio įvedimas ir padidinimas, didesnės socialinio draudimo įmokos, pelno mokesčio tarifo sumažinimas, gyventojų pajamų mokesčio lengvatos padidinimas, muitų normos sumažinimas ir mokesčių vengimo mažinimo priemonės. Nuo 2012–2013 m. deficito rodikliai gerėja ir dėl dividendų pervedimų iš Anglijos banko turto įsigijimo priemonės fondo. Įgyvendinant konsolidavimo planus, nominalusis deficitas kiekvienais metais mažėjo: iki 7,7 % BVP 2011–2012 m., 7,6 % BVP 2012–2013 m., 5,9 % BVP 2013–2014 m. ir iki 5,2 % BVP 2014–2015 m. 2010–2011 m. struktūrinis deficitas buvo 7,0 % BVP, 2011–2012 m. ir 2012–2013 m. – 5,9 % BVP, 2013–2014 m. – 4,6 % BVP ir 2014–2015 m. – 4,7 % BVP, — nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. vidutinės struktūrinės pastangos sudarė 0,7 % BVP. Numatoma, kad, atlikus koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo nuo dabartinės prognozės iki prognozės, kuria pagrįsta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija, poveikio, taip pat dėl pajamų pokyčių, palyginti standartiniais elastingumo dydžiais, poveikio BVP augimui, vidutinės metinės pakoreguotos struktūrinės pastangos per laikotarpį sudarys 1,1 % BVP, tai yra mažiau nei Tarybos rekomenduotas 1 % BVP fiskalinių priemonių metinis vidutinis dydis, — diskrecinių konsolidavimo priemonių, kurių imtasi laikotarpiu nuo 2009 m. išankstinės biudžeto ataskaitos iki 2014 m. rudens ataskaitos, apskaičiuotas kaupiamasis dydis nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. sudaro maždaug 3,5 % BVP, — valdžios sektoriaus bendroji skola per PDP laikotarpį toliau didėjo ir 2014–2015 m. pasiekė 88,4 % BVP. Šį skolos santykio blogėjimą iš esmės lėmė nominalus deficitas, taip pat intervencinės priemonės finansų sektoriuje;