Bendros Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos išvados

2020–2024 m. politikos tikslai ir prioritetai

(2021/C 18 I/02)

Per teisėkūros kadenciją, truksiančią iki 2024 m., visos trys institucijos susitaria įgyvendinti plataus užmojo politinę ir teisėkūros darbotvarkę, kuria siekiama užtikrinti atsigavimą ir įkvėpti naujos energijos. Tai pozityvi darbotvarkė, kuria siekiama didesnio Sąjungos atsparumo, jai siekiant atsigauti nuo COVID-19 pandemijos padarinių, kartu pasinaudojant galimybėmis, kurias teikia dvejopa transformacija – klimato ir skaitmeninėje srityse, taip pat didinant Europos atvirą strateginį savarankiškumą. Siekdami padėti Sąjungai ir jos partneriams atsigauti ir pasirengti šioms pertvarkoms, per ateinančius ketverius metus pirmenybę teiksime šiems tikslams:

1. Visokeriopai stengsimės užtikrinti visišką atsigavimą po COVID-19 pandemijos, nė vieno nepalikdami nuošalyje. Toliau saugosime gyvybes ir pragyvenimo šaltinius, remsime medicinos darbuotojus ir užtikrinsime medicinos prekių prieinamumą ES ir užsienyje, taip pat teiksime pirmenybę vakcinos kūrimui ir platinimui visame pasaulyje. Toliau sutelksime pastangas į priemones, skirtas ekonomikos krizės padariniams sušvelninti. Naudosime savo didelės apimties daugiametį biudžetą, sustiprintą priemone „Next Generation EU“, kad paskatintume atsigavimą ir formuotume ateities ekonomiką, kartu įgyvendindami naujų nuosavų išteklių nustatymo veiksmų gaires. Stiprinsime bendrąją rinką, kad paremtume tvirtą ekonomikos atsigavimą ir sukurtume konkurencingesnę ir tvaresnę Europą. Atsižvelgsime į patirtį, įgytą per sveikatos krizę, ir į jos atskleistas silpnąsias vietas, plėtosime platesnio užmojo bendradarbiavimą sveikatos ir civilinės saugos srityse, kurdami Europos sveikatos sąjungą, kartu paisydami nacionalinės kompetencijos.

2. Ne tik koordinuotai valdysime pandemiją – intensyvinsime pastangas kurti rytojaus Sąjungą. Šiuo tikslu pirmenybę teiksime veiksmams, kuriais spartinamas perėjimas prie teisingesnės, sveikesnės, žalesnės ir labiau skaitmeninės visuomenės Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje. Stiprinsime savo mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat savo inovacinį pajėgumą, kad paspartintume dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma tokiose svarbiausiose srityse kaip energetikos sektorius, itin našios kompiuterinės sistemos ir patikimas dirbtinis intelektas.

3. ES vadovaujamasis vaidmuo pasaulyje kovojant su klimato kaita tebėra vienas iš svarbiausių prioritetų, nes tapo būtina skubiai iš esmės sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir veiksmingiau naudoti išteklius visuose ekonomikos sektoriuose. Tuo pačiu metu žalioji pertvarka suteikia gausių ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo galimybių ir kartu didina mūsų atsparumą klimato kaitai. Per ateinančius ketverius metus sieksime savo tikslų: iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, socialiai teisingu būdu pereiti prie konkurencingos bei tvarios žiedinės ekonomikos, apsaugoti biologinę įvairovę ir įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus iki 2030 m.

4. COVID-19 krizė paspartino hipersusietumą ir naujų technologijų, formuojančių mūsų gyvenimo būdą ir keičiančių mūsų mokymosi, darbo, socializacijos ir vartojimo būdus, integravimą. Krizė taip pat atskleidė, kuriais aspektais Europa susiduria su pažeidžiamumu: nuo kibernetinio saugumo iki pajėgumų problemų ir nepakankamos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros daugelyje regionų. Kad sustiprintume savo vietą pasaulio ekonomikoje ir apgintume savo vertybes, kursime savo skaitmeninius sprendimus ir įtvirtinsime Europos skaitmeninį suverenumą. Turime tuo pačiu metu sutelkti savo pastangas į prieigą prie duomenų ir jų apsaugą, į novatoriškų technologijų plėtojimą ir mūsų infrastruktūros modernizavimą. Kad pasinaudotume esamu postūmiu ir nukreiptume Europą plataus užmojo tolesnio skaitmeninimo keliu, nustatysime aiškius 2030 m. skaitmeninės srities tikslus ir drauge dėsime pastangas, kad jie būtų įgyvendinti. Krizės ekonominis poveikis ir atsigavimo sparta nebus vienodi visoms visuomenės grupėms ir visiems ES regionams. Dėl krizės padidėjo nedarbas, ypač tarp jaunimo ir pažeidžiamo pobūdžio darbą dirbančių moterų. Todėl patvirtinsime priemones, kuriomis bus toliau įgyvendinamas Europos socialinių teisių ramstis, visų pirma siekiant apsaugoti darbuotojų teises skaitmeninėje ekonomikoje, visiems suteikti lygias galimybes, sukurti tinkamo minimalaus užmokesčio sistemą ir užtikrinti didesnį darbo užmokesčio skaidrumą.

5. Kad mūsų ekonomika taptų atsparesnė ir tvirtesnė, toliau stiprinsime jos pamatus. Tinkamai veikiant Šengeno erdvei, užtikrinsime laisvą judėjimą, užtikrinsime bendrąją rinką, ją stiprinsime ir atgaivinsime, remsime nacionalines reformų ir investicijų programas ir skatinsime privačiojo sektoriaus investicijas, kad būtų suteiktas postūmis ekonomikai. Vykdysime plataus užmojo Europos pramonės politiką, kad mūsų pramonė taptų tvaresnė, žalesnė, konkurencingesnė pasaulio mastu ir atsparesnė. Turime stiprinti savo bendrą valiutą, užtikrinti didesnį finansinį stabilumą ir apsisaugoti nuo finansinių nusikaltimų, mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo bei vengimo ir pinigų plovimo. Europos įmonės ir gyventojai turi būti apsaugoti nuo nesąžiningos užsienio konkurencijos. Kad tai pasiektume, imsimės tinkamų veiksmų mokesčių srityje ir šalinsime iškraipomąjį tam tikrų užsienio subsidijų poveikį mūsų bendrajai rinkai. Norėdami išvengti tiekimo trūkumų ir priklausomybės, susijusios su mūsų piliečių saugumui arba mūsų ekonomikos veikimui būtinomis prekėmis, nustatysime, kuriais atvejais esama strateginės priklausomybės, ir imsimės veiksmų jai sumažinti. Stiprinsime savo atvirą strateginį savarankiškumą bei atsparumą ir toliau laikysimės tvirto įsipareigojimo užtikrinti atvirą ir taisyklėmis grindžiamą prekybą.

6. Daugėja autoritarinių režimų mėginimų skleisti klaidinančius naratyvus apie COVID-19 pandemiją ir pakenkti mūsų demokratinėms visuomenėms. Mūsų Sąjungos ateitis priklausys nuo mūsų gebėjimo apginti mūsų bendras vertybes ir stiprinti mūsų demokratinį modelį. Esame tvirtai įsipareigoję laikytis teisinės valstybės principo, kuriuo grindžiama mūsų demokratinė sistema. Imsimės ryžtingų veiksmų, kad garantuotume Europos gyventojų saugumą. Taip pat stiprinsime bendrus gebėjimus reaguoti į terorizmą ir hibridines grėsmes, naujai atsirandančias ir esamas tarpsektorines, tarpvalstybines ir hibridines grėsmes bei nusikaltimus. Mūsų demokratijos širdis – tai jos žmonės. Spręsime neatidėliotinus visuomenės klausimus, susijusiu su demografiniais pokyčiais. Toliau sieksime pagarbos pagrindinėms teisėms ir nediskriminavimo savo šalyse ir užsienyje. Kovosime su rasizmu ir sieksime lygybės Sąjungos, kurioje visi turi lygias teises ir vienodas galimybes. Baigsime darbą, susijusį su visapusiška mūsų migracijos ir prieglobsčio sistemos reforma, kad būtų užtikrintas veiksmingo ir humaniško požiūrio laikymasis ir apsirūpintume priemonėmis ateities uždaviniams spręsti.

7. Stiprinsime ES kaip pasaulinio masto veikėjos vaidmenį: norint paveikti mūsų ateitį formuojančius pasaulinius pokyčius ir palaikyti mūsų planetos sveikatą būtina bendradarbiauti. Todėl propaguosime ir reformuosime taisyklėmis grindžiamą daugiašalę pasaulinę tvarką. Kad pasiektume šiuos tikslus, glaudžiai bendradarbiausime su savo strateginiais partneriais ir panašių pažiūrų šalimis, visų pirma su naująja JAV administracija. Su nauja energija vykdysime plėtros politiką, ypač daug dėmesio skirdami savo rytinėms ir pietinėms kaimyninėms šalims partnerėms, ir skatinsime energingą partnerystę su Afrika. Stiprinsime savo gynybos pajėgumus, kad Europa taptų stipresnė dalyvaudama transatlantiniame aljanse. Sieksime stiprios PPO ir vienodų sąlygų, kartu užtikrindami gebėjimą reaguoti į nesąžiningą praktiką ir abipusiškumo stoką.

Šie politikos tikslai ir prioritetai įkvėps ir nukreips mūsų veiksmus ateinančiais metais. Formuodami politiką įtrauksime strategines prognozes, kad geriau suprastume šiandienos politikos sprendimų būsimą poveikį, kad sėkmingai įgyvendintume žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir sustiprintume savo gebėjimą daryti įtaką pasauliniams pokyčiams. Dirbsime išvien, kad mūsų veiklos rezultatai būtų naudingi mūsų piliečiams. Šiuo atžvilgiu numatysime, kokiais būdais jų balsas gali būti išgirstas formuojant ES politiką, be kita ko, per konferenciją dėl Europos ateities. Vadovausimės Europos pridėtinės vertės, subsidiarumo ir proporcingumo principais ir naudosimės visomis Sutarčių teikiamomis galimybėmis.

Съставено в Брюксел на десети декември две хиляди и двадесета година.

Hecho en Bruselas, el diez de diciembre de dos mil veinte.

V Bruselu dne desátého prosince dva tisíce dvacet.

Udfærdiget i Bruxelles den tiende december to tusind og tyve.

Geschehen zu Brüssel am zehnten Dezember zweitausendzwanzig.

Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες είκοσι.

Done at Brussels on the tenth day of December in the year two thousand and twenty.

Fait à Bruxelles, le dix décembre deux mille vingt.

Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an deichiú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche.

Sastavljeno u Bruxellesu desetog prosinca godine dvije tisuće dvadesete.

Fatto a Bruxelles, addì dieci dicembre duemilaventi.

Briselē, divi tūkstoši divdesmitā gada desmitajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų gruodžio dešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszadik év december havának tizedik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għaxar jum ta’ Diċembru fis-sena elfejn u għoxrin.

Gedaan te Brussel, tien december tweeduizend twintig.

Sporządzono w Brukseli dnia dziesiątego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.

Feito em Bruxelas, em dez de dezembro de dois mil e vinte.

Întocmit la Bruxelles la zece decembrie două mii douăzeci.

V Bruseli desiateho decembra dvetisícdvadsať.

V Bruslju, dne desetega decembra leta dva tisoč dvajset.

Tehty Brysselissä kymmenentenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä.

Som skedde i Bryssel den tionde december år tjugohundratjugo.