(8)

ESRV grėsmių vertinime Islandijos atveju pabrėžiami šie aspektai: a. Namų ūkių įsiskolinimo ir disponuojamųjų pajamų santykis yra didelis palyginti su kitomis šalimis, nepaisant to, kad šio santykio lygis per pastaruosius metus iš esmės sumažėjo. Labai įsiskolinę namų ūkiai paprastai yra labiau pažeidžiami esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, o tai gali daryti įtaką jų skolos tvarkymo gebėjimui ir lemti jų vartojimo sumažėjimą. Tačiau įsiskolinę namų ūkiai yra mažiau pažeidžiami palūkanų normų kilimo atveju, atsižvelgiant į tai, kad vyrauja paskolos su fiksuota palūkanų norma. b. Namų ūkių skolos struktūroje pagal vartotojų kainų indeksą indeksuotos paskolos (toliau – VKI indeksuotos paskolos) (12) istoriniu požiūriu yra įprastos Islandijoje ir gali kelti tam tikrą riziką labai įsiskolinusiems namų ūkiams. Nors VKI indeksuotų paskolų proporcija teikiant naujas paskolas mažėja, šių paskolų proporcija dabartinių paskolų likučiuose yra vis dėlto didelė. Be to, VKI indeksuotos paskolos įprastai turi neigiamus amortizacijos grafikus ankstyvuoju grąžinimo laikotarpio etapu, priklausomai nuo infliacijos lygio, o tai gali toliau didinti skolos susidarymą. Šios rūšies paskolos gali turėti tiek rizikos namų ūkiams grėsmę mažinančio, tiek ir ją didinančio poveikio. Didelės infliacijos atveju namų ūkiai patirs mažiau poveikio jų gebėjimui tvarkyti hipotekines skolas trumpuoju laikotarpiu, kadangi VKI indeksuotos paskolos išlygins skolos tvarkymą, tuo tarpu paskolų, kurios nėra VKI indeksuotos, atveju kas mėnesį mokamos grąžinimo įmokos padidėtų smarkiau trumpuoju laikotarpiu. Tačiau ilguoju laikotarpiu VKI indeksuotas paskolas turintiems namų ūkiams gali tekti dar labiau apriboti vartojimą, nes ekonominio sukrėtimo atveju kartu didėjant infliacijai, jų skola nebūtų „suvalgyta“ infliacijos. Didelį įsiskolinimą iš dalies paaiškina anuitetinių hipotekinių paskolų, kurių terminas iki 40 metų, indeksavimas, leidžiantis mažas pajamas turintiems skolininkams pasiskolinti didesnes sumas labiau prieinamais skolos tvarkymo lygiais. Tačiau per pastaruosius dešimt metų infliacija priartėjo prie Islandijos centrinio banko siekiamo tikslo ir dėl to neindeksuotų paskolų dalis augo. c. Būsto paskolos pastaraisiais metais augo, o vidutiniai skolinimo standartai laikytini apdairiais. Tačiau kalbant apie įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykių paskirstymą namų ūkiams, turintiems tokios rūšies paskolas, didelei namų ūkių daliai gali kilti grėsmė esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygoms ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. Nepaisant to, kad Islandijos RRE sektoriuje grėsmės didėja, panašu, kad Islandijos kredito įstaigos yra atsparios. Nacionalinės institucijos atliko keletą testavimų nepalankiausiomis sąlygomis trijose didžiausiose Islandijos kredito įstaigose; šie testai apėmė scenarijus, susijusius su dideliu kainų sumažėjimu būsto rinkoje kartu su dideliais neigiamais sukrėtimais visoje ekonomikoje, ir rezultatai parodė, kad šie bankai turėtų gebėti atlaikyti tokius sukrėtimus. d. Be to, tam tikrą susirūpinimą kelia būsto kainų pervertinimas. Pastaraisiais ketvirčiais būsto kainų didėjimas sulėtėjo, po nuoseklaus augimo per pastaruosius aštuonerius metus. Būsto kainų augimas vidutiniu laikotarpiu buvo didelis palyginti su situacija tarptautiniu mastu. Atsižvelgiant į tai, kad būsto savininkų Islandijoje yra daug, būsto kainų sumažėjimas gali lemti tai, kad namų ūkių nuosavas turtas taps neigiamas. Nepaisant to, galimi tiesioginiai nuostoliai, susiję su hipotekinėmis paskolomis, turėtų būti suvaldyti, nes namų ūkių turimų hipotekų paskolos ir turto vertės (LTV) santykiai yra santykinai žemi. e. Nepalankios ekonominės ir finansinės sąlygos ar nepalankūs pokyčiai gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Galima tiesioginė rizika Islandijos bankų sistemai yra susijusi tiek su galimais nuostoliais, kylančiais dėl to, kad nevykdomi įsipareigojimai pagal paskolos sutartis, sudarytas galimai pervertintų būsto kainų aplinkoje, tiek ir su konkurenciniu spaudimu, galinčiu lemti skolinimo standartų susilpninimą. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Atsižvelgiant į tai, kad galimi tikėtini kredito nuostoliai, kylantis dėl hipotekinių paskolų, yra nedideli, ir vyrauja fiksuotų palūkanų normų paskolos su VKI indeksavimu, namų ūkiai neturėtų patirti sunkumų, susijusių su jų gebėjimu tvarkyti skolas, kurie būtų tokie reikšmingi, jog galėtų lemti įsipareigojimų nevykdymą. Tačiau, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas ilgalaikiu laikotarpiu. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti išlaidas tam, kad galėtų tvarkyti savo būsto paskolas. Dėl to gali kilti papildomos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai. f. ESRV atsižvelgia į aplinkybę, kad Islandijoje yra įvairių mechanizmų, kuriais siekiama užtikrinti kredito įstaigų ir skolininkų atsparumą, kaip antai, paskolos ir turto vertės (LTV) santykių ribos, kreditingumo vertinimas atsižvelgiant į skolininkų pajamas ir kapitalo rezervai. Anticiklinis kapitalo rezervas ir sisteminės rizikos rezervas turėtų sustiprinti kredito įstaigų atsparumą grėsmėms, kylančioms dėl privataus sektoriaus įsiskolinimo. Nepaisant to, ypatingas dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas skolintojams, kurie yra ne bankų įstaigos (t. y. pensijų fondai ir valstybei priklausantis būsto finansavimo fondas (HFF)), kurie dalyvauja Islandijos būsto sektoriuje labiau, nei kitose šalyse. Finansinio ciklo ekspansinio etapo metu LTV santykiai buvo taikomi siekiant sustiprinti skolininkų atsparumą, užkirsti kelią skolinimo standartų susilpnėjimui ir sumažinti pernelyg didelį kredito ir būsto kainų augimą. Atsižvelgiant į tai, kad LTV santykiai taikomi visiems skolintojams, išvengiama galimo priemonės apėjimo, pasirinkus kitą sektorių. Be to, pagal dabar taikomus mikroprudencinius reikalavimus turi būti vertinamas skolininkų, imančių naujas paskolas, kreditingumas. Dėl to bet kokios ateityje galimos skolininku grįstos priemonės taip pat turėtų būti taikomos visiems skolintojams, siekiant išvengti priemonės apėjimo. g. Dabartinės politikos priemonės vertinamos kaip iš dalies tinkamos ir iš dalies pakankamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Islandijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Konkrečiai dabartinės makroprudencinės priemonės nepakankamai sprendžia didelio namų ūkių įsiskolinimo problemą. Nors apibendrintu lygmeniu skola gali būti sumažėjusi, individualiu lygmeniu išlieka rizikos, susijusios su labai įsiskolinusiais namų ūkiais, nišos. Nors ESRV pripažįsta iniciatyvas, kurių buvo imtasi gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui stebėti, gali reikėti papildomų priemonių, susijusių su skolinimu namų ūkiams, turintiems aukštus DTI santykius. Islandija galėtų apsvarstyti prevenciškai įgyvendinti aiškias gaires dėl pajamomis grįstų priemonių, kurios būtų priimtos rekomendacijos forma arba kaip teisiškai privalomos skolininku grįstos priemonės. Pajamomis grįstos priemonės gali būti tinkamesnės, siekiant užkirsti kelią pernelyg dideliam namų ūkių įsiskolinimui, jeigu būsto kainos ir toliau smarkiai augtų. Tokios priemonės galėtų būti ypač tikslingos, nes augančios būsto kainos gali sumažinti LTV santykių ribų veiksmingumą.