Oficialusis leidinys L 357 , 31/12/2002 p. 0072 - 0090



Komisijos Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 2002 m. gruodžio 23 d. dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 185 straipsnyje I ANTRAŠTINĖ DALIS OBJEKTAS II ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO PRINCIPAI 1 skyrius Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai 2 skyrius Metinio periodiškumo principas 3 skyrius Subalansuotumo principas 4 skyrius Apskaitos vieneto principas 5 skyrius Universalumo principas 6 skyrius Konkretumo principas 7 skyrius Gero finansų valdymo principas 8 skyrius Skaidrumo principas III ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA 1 skyrius Biudžeto sudarymas 2 skyrius Biudžeto struktūra ir pateikimas IV ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO VYKDYMAS 1 skyrius Bendrosios nuostatos 2 skyrius Finansų pareigūnai 1 skirsnis Pareigų atskyrimo principai 2 skirsnis Leidimus duodantis pareigūnas 3 skirsnis Apskaitos pareigūnas 4 skirsnis Avansinių lėšų administratorius 3 skyriusė Finansų pareigūnų atsakomyb 1 skirsnis Bendrosios taisyklės 2 skirsnis Taisyklės, taikomos įgaliotiems ir perįgaliotiems pareigūnams 3 skirsnis Taisyklės, taikomos apskaitos pareigūnams ir avansinių lėšų administratoriams 4 skyrius Įplaukų operacijos 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 2 skirsnis Gautinų sumų įvertinimas 3 skirsnis Gautinų sumų nustatymas 4 skirsnis Leidimas išieškoti sumas 5 skirsnis Išieškojimas 6 skirsnis Specialios mokesčiams už paslaugas ir kitiems mokesčiams taikomos nuostatos 5 skyrius Išlaidų operacijos 1 skirsnis Išlaidų paskirties nustatymas 2 skirsnis Išlaidų patvirtinimas 3 skirsnis Leidimas išlaidoms 4 skirsnis Išlaidų išmokėjimas 5 skirsnis Išlaidų operacijų terminai 6 skyrius IT sistemos 7 skyrius Vidaus auditorius V ANTRAŠTINĖ DALIS EŠIEJI PIRKIMAI VI ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRIJOS ĮSTAIGOS SUTEIKTOS DOTACIJOS VII ANTRAŠTINĖ DALIS SĄSKAITŲ PATEIKIMAS IR APSKAITA 1 skyrius Sąskaitų pateikimas 2 skyrius Apskaita 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 2 skirsnis Bendrosios sąskaitos 3 skirsnis Biudžetinės sąskaitos 4 skyrius Turto inventoriniai sąrašai VIII ANTRAŠTINĖ DALIS IŠORINIS AUDITAS IR BIUDŽETO VYKDYMAS 1 skyrius Išorės auditas 2 skyrius Sprendimas dėl biudžeto įvykdymo IX ANTRAŠTINĖ DALIS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglament [1], ypač į jo 185 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], atsižvelgdama į Tarybos nuomonę [3], atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę [4], kadangi: (1) Bendrijos įstaigos, įsteigtos tam tikrai Bendrijos veiklai vykdyti, yra juridiniai asmenys ir todėl turi savo pačių biudžetą, valdomą pagal specialias finansines taisykles. (2) Siekiant užtikrinti tam tikrą šių taisyklių ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau — "bendrasis finansinis reglamentas") nuoseklumą ir vadovaujantis to reglamento 185 straipsnio 1 dalimi, šis finansinis pagrindų reglamentas turi nustatyti taisykles, pagal kurias yra sudaromas, vykdomas ir prižiūrimas minėtų Bendrijos įstaigų, kurios faktiškai gauna iš Bendrijos biudžeto mokamas dotacijas (toliau − "Bendrijos įstaigos"), biudžetas. Remdamasi būtent šiuo finansiniu pagrindų reglamentu, kiekviena iš tų Bendrijos įstaigų priima savo pačių finansines taisykles, kurios, kaip nurodyta pirmiau minėtame 185 straipsnyje, atsižvelgiant į tų įstaigų valdymo poreikius, ir tik Komisijai leidžiant, gali nukrypti nuo finansinio pagrindų reglamento. (3) Kaip ir bendrasis finansinis reglamentas, šis finansinis pagrindų reglamentas apsiriboja tik bendraisiais plačiais principais ir pagrindinėmis taisyklėmis, kurios taikomos visam atitinkamam biudžeto sektoriui, o išsamias nuostatas, kuriomis siekiama finansines taisykles padaryti aiškesnėmis, šios įstaigos gali priimti vėliau. (4) Sudarant ir vykdant biudžetą, dar kartą turi būti nurodyti keturi pagrindiniai biudžeto įstatymo principai (vieningumo, universalumo, konkretumo, metinio periodiškumo principai) ir subalansuotumo, apskaitos vieneto, gero finansų valdymo ir skaidrumo principai. (5) Būtina apibrėžti apskaitos pareigūno, vidaus auditoriaus ir leidimus duodančių pareigūnų įgaliojimus bei atsakomybę. Pastarieji yra visiškai atsakingi už visas įplaukų ir išlaidų operacijas, vykdomas jų įgaliojimu, ir privalo atsakyti už savo veiksmus, įskaitant, prireikus, drausminio proceso taikymą. (6) Vadovaujantis bendrojo finansinio reglamento 14 straipsniu, šioms Bendrijos įstaigoms, kaip ir institucijoms, neleidžiama imti paskolų. (7) Vidaus audito funkciją Bendrijos įstaigose turi atlikti Komisijos vidaus auditorius, kuris vadovaudamasis bendrojo finansinio reglamento 185 straipsnio 3 dalimi, veikia kaip sistemos ir jos darbo metodų bendro nuoseklumo garantuotojas. (8) Biudžeto sudarymo, sąskaitų pateikimo ir nutarimo dėl įvykdymo tvarkaraštis turi būti suderintas su bendrojo finansinio reglamento atitinkamomis nuostatomis; institucija, atsakinga už nutarimą dėl Bendrijos įstaigų biudžeto įvykdymo, yra ta pati institucija, kuri yra atsakinga ir už nutarimą dėl bendrojo biudžeto įvykdymo (bendrojo finansinio reglamento 185 straipsnio 2 dalis). (9) Bendrijos įstaigų apskaitos taisyklės turi leisti konsoliduoti sąskaitas su institucijų sąskaitomis, ir tuo tikslu jas turi priimti Komisijos apskaitos pareigūnas pagal naujojo bendrojo finansinio reglamento 133 straipsnį. (10) Vadovaujantis bendrojo finansinio reglamento 46 straipsniu, biudžeto valdymo institucijos tvirtinimui turi būti pateiktas personalo planas. (11) Kiekviena įstaiga turėtų galėti prieiti prie komisijos, minėtos bendrojo finansinio reglamento 66 straipsnio 4 dalyje, kurią sudarė Komisija pažeidimams nagrinėti, siekdama, kad vienodus atvejus būtų galima panašiai vertinti. (12) Kadangi Bendrijos įstaigos gauna dotacijas, mokamas iš Bendrijos biudžeto, jos privalo griežtai laikytis tų pačių reikalavimų kaip ir institucijos, sudarant viešąsias sutartis ir skiriant dotacijas, jei tokias sutartis ir dotacijas leidžia tų įstaigų steigimo dokumentai; šiuo atveju pakanka atitinkamos nuorodos į bendrojo finansinio reglamento atitinkamas nuostatas. (13) Kaip ir institucijos, Bendrijos įstaigos, atlikdamos joms pavestas užduotis, gali samdyti išorės privataus sektoriaus įstaigas tik būtinais atvejais, išskyrus užduotis, su kuriomis yra susijusi kokia nors viešosios paslaugos misija ar naudojimasis teise spręsti savo nuožiūra, kad būtų galima užtikrinti, jog už savo biudžeto vykdymą yra atsakinga kiekviena įstaiga, ir ji laikosi tų tikslų, dėl kurių ji buvo sukurta. (14) Paremdamos savo prašymus išmokėti Bendrijos subsidiją, Bendrijos įstaigos privalo pateikti numatomą pinigų srautą; už Bendrijų išmokėtas tokios subsidijos lėšas mokamos palūkanos Bendrijų naudai. (15) Turi būti specialios nuostatos, skirtos mokesčių už paslaugas ir kitokių mokesčių, kurie sudaro vieną iš šių įstaigų išteklių šaltinių, organizavimui. (16) Atsižvelgiant į statutinius reikalavimus, kurie yra Bendrijos įstaigų steigimo dokumentuose, sąskaitų pateikimo procedūra turėtų būti atitinkamai priderinta, ir turėtų būti numatyta, kad valdyba turi pareikšti savo nuomonę dėl sąskaitų. (17) Naująją biudžeto struktūrą, priimtą bendrajame finansiniame reglamente, turi taip pat naudoti Bendrijos įstaigos, jei tai yra pateisinama jų veiklos pobūdžiu. (18) Į šį reglamentą turi būti įtrauktos tik tos bendrojo finansinio reglamento nuostatos, kurios yra svarbios Bendrijos įstaigoms. Todėl visų pirma į šį reglamentą neturi būti įrašytos nuostatos, susijusios su tokiomis veiklos sritimis, kurios neturi jokio ryšio su Bendrijos įstaigomis, įvairūs įgyvendinimo metodai, susiję su išorės veiklos sąvoka, ir informacija apie biudžetą, kurią reikia siųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Be to, reikia atsižvelgti tik į kai kurias asignuotųjų įplaukų kategorijas bendrajame finansiniame reglamente ir, galiausiai, asignavimų perkėlimo procedūra bei biudžeto struktūra neturi būti tokia detali ir sudėtinga, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS OBJEKTAS 1 straipsnis Šis reglamentas nustato taisykles, nuo kurių kiekvienos Bendrijos įstaigos finansinės taisyklės gali nukrypti tik tais atvejais, kai to reikalauja specialūs jos veiklos poreikiai, iš anksto gavus Komisijos sutikimą pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (toliau − "bendrasis finansinis reglamentas"). 2 straipsnis Šiame reglamente: 1. "Bendrijos įstaiga" – bet kuri įstaiga, nurodyta finansinio reglamento 185 straipsnio 1 dalyje. 2. "Valdyba" – pagrindinis Bendrijos įstaigos vidaus organas, atsakingas už sprendimų finansų ir biudžeto klausimais priėmimą, neatsižvelgiant į jam duotą pavadinimą Bendrijos įstaigos steigiamajame dokumente. 3. "Direktorius" – asmuo, atsakingas už valdybos sprendimų ir Bendrijos įstaigos biudžeto vykdymą, kaip leidimus duodantis pareigūnas, neatsižvelgiant į jam suteiktą pavadinimą Bendrijos įstaigos steigiamajame dokumente. 4. "Steigiamasis dokumentas" – Bendrijos teisės dokumentas, reglamentuojantis pagrindinius Bendrijos įstaigos sukūrimo ir veiklos aspektus. 5. "Biudžeto valdymo institucija" – Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba. II ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO PRINCIPAI 3 straipsnis Bendrijos įstaigos biudžeto (toliau −"biudžetas") sudarymas ir vykdymas turi atitikti vieningumo, biudžeto tikslumo, metinio periodiškumo, subalansuotumo, apskaitos vieneto, universalumo, konkretumo, gero finansų valdymo ir skaidrumo principus, numatytus šiame reglamente. 1 SKYRIUS Vieningumo ir biudžeto tikslumo principai 4 straipsnis Biudžetas – tai instrumentas, kuris kiekvienais finansiniais metais numato ir leidžia įplaukas ir išlaidas, kurios laikomos reikalingomis Bendrijos įstaigai. 5 straipsnis Biudžetą sudaro: a) nuosavos įplaukos, kurias sudaro visi už paslaugas gauti mokesčiai ir įmokos, kuriuos Bendrijos įstaigai leidžiama rinkti ryšium su jai patikėtomis užduotimis, ir visos kitos įplaukos; b) įplaukos, kurias sudaro priimančių valstybių narių finansiniai įnašai; c) Europos Bendrijų suteikta subsidija; d) įplaukos, skirtos specialiems išlaidų straipsniams pagal 19 straipsnio 1 dalį; e) Bendrijos įstaigos išlaidos, įskaitant administracines išlaidas. 6 straipsnis 1. Jokios įplaukos nerenkamos ir jokios išlaidos nevykdomos, jei jos nėra įrašytos į tam tikrą biudžeto poziciją. 2. Asignavimas neturi būti įrašytas į biudžetą, jei jis nėra skirtas išlaidų, kurios laikomos būtinomis, straipsniui. 3. Negalima prisiimti įsipareigojimų ir duoti leidimų jokioms išlaidoms, kurios viršija biudžeto leidžiamus asignavimus. 2 SKYRIUS Metinio periodiškumo principas 7 straipsnis Į biudžetą įrašyti asignavimai leidžiami vieneriems finansiniams metams, kurie tęsiasi nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. 8 straipsnis 1. Biudžeto asignavimai yra diferencijuoti ir nediferencijuoti, ir jie susideda iš asignavimų įsipareigojimams ir asignavimų mokėjimams. 2. Asignavimai įsipareigojimams taikomi visoms teisinių įsipareigojimų, įrašytų į biudžetą einamaisiais finansiniais metais, sąnaudoms. 3. Asignavimai mokėjimams taikomi mokėjimams, kuriais įvykdomi į biudžetą einamaisiais finansiniais metais ir (arba) ankstesniaisiais finansiniais metais įrašyti teisiniai įsipareigojimai. 4. Administraciniai asignavimai yra nediferencijuoti. Administracinės išlaidos, atsirandančios iš sutarčių, taikomų laikotarpiams, kurie tęsiasi ilgiau nei metus dėl to, kad taip priimta vietinėje praktikoje, arba tiekimo sutarčių atveju, apmokami iš tų finansinių metų, kuriais jos atsiranda, biudžeto. 9 straipsnis 1. Bendrijos įstaigos įplaukos, minėtos 5 straipsnyje, įrašomos į finansinių metų sąskaitas, remiantis tais finansiniais metais surinktomis sumomis. 2. Iš Bendrijos įstaigos įplaukų randasi tokio pat dydžio sumos asignavimai mokėjimams. 3. Asignavimai, kurie yra biudžete leidžiami konkrečiais metais, gali būti naudojami tik išlaidoms, kurios yra skirtos ir sumokėtos tais finansiniais metais, ir sumoms, kurias reikia mokėti dėl ankstesniųjų finansinių metų įsipareigojimų. 4. Įsipareigojimai įrašomi į sąskaitas, remiantis teisiniais įsipareigojimais, įrašytais iki gruodžio 31 d. 5. Mokėjimai įrašomi į tam tikrų finansinių metų sąskaitas, remiantis apskaitos pareigūno atliktais mokėjimais ne vėliau kaip iki tų metų gruodžio 31 d. 10 straipsnis 1. Asignavimai, neišnaudoti finansinių metų, į kuriuos jie buvo įrašyti, pabaigoje, panaikinami. Tačiau valdybos nutarimu, priimtu ne vėliau vasario 15 d., juos galima perkelti tik į kitus finansinius metus, vadovaujantis šio straipsnio 2–8 dalimis. 2. Asignavimų, susijusių su personalo išlaidomis, perkelti negalima. 3. Iki finansinių metų pabaigos nepanaudoti asignavimai, skirti diferencijuotų asignavimų ir dar nepaskirtų nediferencijuotų asignavimų įsipareigojimams, gali būti perkelti į sumas, atitinkančias asignavimus įsipareigojimams, kurių asignavimo procedūros, kuri turi būti apibrėžta kiekvienos Bendrijos įstaigos finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėse, parengiamųjų etapų didžioji dalis yra užbaigta iki gruodžio 31 d.; tuomet šios sumos gali būti panaudotos iki kitų metų kovo 31 d. 4. Asignavimai diferencijuotų asignavimų išmokėjimams gali būti perkelti į kitą laikotarpį sumoms, reikalingoms egzistuojantiems įsipareigojimams arba įsipareigojimams, susijusiems su perkeltais asignavimais įsipareigojimams, padengti, kai atitinkamose kitų finansinių metų biudžeto eilutėse numatytų asignavimų toms reikmėms nepakanka. Bendrijos įstaiga pirma panaudoja einamiesiems metams nustatytus asignavimus, o perkeltų asignavimų nenaudoja tol, kol neišnaudoja pirmųjų. 5. Nediferencijuoti asignavimai, atitinkantys iki finansinių metų pabaigos tinkamai prisiimtus įsipareigojimus, automatiškai perkeliami tik į kitus finansinius metus. 6. Perkelti asignavimai, kurie nepanaudojami iki N + 1 metų kovo 31 d., automatiškai panaikinami. Tokiu būdu perkelti asignavimai turi būti identifikuoti sąskaitose. 7. Gruodžio 31 d. turimi asignavimai, atsiradę iš paskirtų įplaukų, minėtų 19 straipsnyje, perkeliami į kitą laikotarpį automatiškai. Turimi asignavimai, atitinkantys perkeltas priskirtąsias įplaukas, panaudojami pirmiausia. 11 straipsnis Kai sumos kuriais nors finansiniais metais, einančias po metų, kuriais asignavimai buvo priskirti, yra panaikinamos dėl to, kad veikla, kuriai jos buvo numatytos, nebuvo visiškai ar iš dalies įvykdyta, asignavimai turi būti panaikinti. 12 straipsnis Į biudžetą įrašytus asignavimus galima panaikinti nuo sausio 1 d., kai tik yra galutinai priimtas biudžetas. 13 straipsnis 1. Nuo kiekvienų metų lapkričio 15 d. reguliarios administracinės išlaidos gali būti priskirtos iš anksto iš kitiems finansiniams metams numatytų asignavimų. Tačiau tokie įsipareigojimai negali būti didesni už vieną ketvirtąją dalį asignavimų, įrašytų atitinkamoje biudžeto eilutėje einamiesiems finansiniams metams. Jie negali būti taikomi tokioms išlaidų rūšims, kurios dar nėra iš esmės patvirtintos paskutiniame tinkamai priimtame biudžete. 2. Išlaidos, kurios turi būti apmokamos iš anksto, pavyzdžiui, nuompinigiai, gali būti išmokamos nuo gruodžio 1 d. iš kitiems finansiniams metams skirtų asignavimų. 14 straipsnis 1. Jei finansinių metų pradžioje Bendrijos įstaigos biudžetas dar nėra galutinai priimtas, įsipareigojimams ir išlaidų mokėjimui, kurie gali būti priskirti konkrečiai biudžeto eilutei, kuri yra paskutinio tinkamai priimto biudžeto vykdymo dalis, taikomos toliau nurodytos taisyklės. 2. Kiekvienam skyriui galima nustatyti įsipareigojimus ne didesnius kaip ankstesnių finansinių metų atitinkamo skyriaus visų numatytų asignavimų ketvirtoji dalis, pridedant vieną dvyliktąją už kiekvieną praėjusį mėnesį. Mokėjimus galima atlikti kas mėnesį pagal kiekvieną skyrių, neviršijant vienos dvyliktosios dalies ankstesniais finansiniais metais visų numatytų atitinkamame skyriuje asignavimų. Asignavimų limitas, numatytas įplaukų ir išlaidų sąmatos ataskaitoje, negali būti viršytas. 3. Direktoriaus prašymu, jei Bendrijos įstaigos veiklos tęstinumui ir valdymui to reikia, valdyba gali vienu metu nustatyti tiek įsipareigojimams, tiek ir mokėjimams dvi ar daugiau laikinųjų dvyliktųjų dalių virš tos sumos, kurią automatiškai galima naudoti pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas. Papildomos dvyliktosios dalys skiriamos visos ir nedalijamos. 3 SKYRIUS Subalansuotumo principas 15 straipsnis 1. Biudžeto įplaukos ir asignavimai mokėjimams turi būti subalansuoti. 2. Asignavimai mokėjimams negali viršyti Bendrijos subsidijos sumos, pridėjus nuosavas įplaukas ir bet kurias kitas įplaukas, minėtas 5 straipsnyje. 3. Bendrijos įstaiga negali imti paskolų. 4. Bendrijos įstaigai išmokėtos sumos sudaro jos biudžete subalansuotą subsidiją, kuri gali būti laikoma išankstiniu finansavimu, kaip apibrėžta finansinio reglamento 81 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje. 16 straipsnis 1. Jei biudžeto įvykdymo sąskaitos, apibrėžtos 81 straipsnyje, likutis yra teigiamas, jis grąžinamas Komisijai iki Bendrijos per metus sumokėtos subsidijos sumos. Likučio dalis virš Bendrijos per metus sumokėtos subsidijos sumos įrašomos į kitų finansinių metų biudžetą kaip įplaukos. Bendrijos subsidijos, įrašytos į bendrąjį biudžetą, ir įstaigai faktiškai išmokėtos sumos skirtumas panaikinamas. 2. Jei biudžeto įvykdymo sąskaitos, numatytos 81 straipsnyje, likutis yra neigiamas, jis įrašomas į kitų finansinių metų biudžetą. 3. Įplaukos ir asignavimai mokėjimams įrašomi į biudžetą biudžeto sudarymo metu, naudojant biudžeto pataisų procedūros raštą, arba biudžeto vykdymo metu pataisančiuoju biudžetu. 4 SKYRIUS Apskaitos vieneto principas 17 straipsnis Biudžetas sudaromas ir vykdomas eurais, sąskaitos pateikiamos eurais. Tačiau pinigų srautų reikmėms apskaitos pareigūnas ir, avansinių sąskaitų atveju, avansinių lėšų administratorius turi teisę vykdyti operacijas nacionalinėmis valiutomis, kaip nustatyta kiekvienos Bendrijos įstaigos finansinėse taisyklėse. 5 SKYRIUS Universalumo principas 18 straipsnis Įplaukų visuma turi padengti asignavimų mokėjimams visumą, atsižvelgiant į 19 straipsnio nuostatas. Visos įplaukos ir išlaidos turi būti įrašomos, nekoreguojant jų viena kitos atžvilgiu, atsižvelgiant į 21 straipsnio nuostatas. 19 straipsnis 1. Šios įplaukos naudojamos specialiems išlaidų straipsniams finansuoti: a) įplaukos, numatytos specialiai paskirčiai, tokios kaip pajamos iš fondų, subsidijos, dovanos ir testamentu paliktas turtas; b) valstybių narių, Bendrijai nepriklausančių šalių ar įvairių kitų institucijų įnašai į Bendrijos įstaigos veiklą, jei tai yra numatyta susitarimuose, kuriuos Bendrijos įstaiga yra sudariusi su valstybėmis narėmis, Bendrijai nepriklausančiomis narėmis ar atitinkamomis institucijomis. 2. Visos įplaukos, apibrėžtos šio straipsnio 1 dalyje, turi padengti visas tiesiogines ir netiesiogines veiklos ar tam tikros paskirties išlaidas. 3. Biudžete turi būti eilutės, skirtos šio straipsnio 1 dalyje minėtoms priskirtoms įplaukų kategorijoms įrašyti, nurodant, jei įmanoma, sumas. 20 straipsnis 1. Direktorius gali priimti bet kokias dovanas, skirtas Bendrijos įstaigai, tokias kaip fondus, subsidijas, dovanas ir testamentu paliktą turtą. 2. Dovanų priėmimui, dėl kurio gali reikėti tam tikrų finansinių išmokų, būtina gauti išankstinį valdybos leidimą; valdyba sprendimą priima per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos. Jei per tą laiką valdyba sprendimo nepriima, laikoma, kad dovana yra priimta. 21 straipsnis 1. Kiekvienos Bendrijos įstaigos finansiniai nuostatai nurodo atvejus, kai tam tikras sumas galima išskaityti iš prašomų apmokėti sumų, sąskaitų faktūrų ar ataskaitų, kurios po to patvirtinamos grynosios sumos išmokėjimui. Nuolaidos, grąžintos sumos ar mokesčiai, susiję su sąskaitomis-faktūromis ar prašymais apmokėti, neapskaitomi kaip Bendrijos įstaigos įplaukos. 2. Bendrijos įstaigai suteiktų gaminių ar paslaugų kaina apmokama iš biudžeto visa be mokesčių, kai įmonių mokesčius grąžina: a) valstybės narės pagal Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolą, jei jis Bendrijos įstaigai yra taikytinas; b) valstybė narė arba Bendrijai nepriklausanti šalis, remiantis kitais atitinkamais susitarimais. Visi nacionaliniai mokesčiai, kuriuos Bendrijos įstaiga laikinai apmoka pagal šio straipsnio 1 dalį, įrašomi į laikinąją sąskaitą ir lieka ten įrašyti tol, kol atitinkama valstybė narė juos grąžina. 3. Bet kurie neigiami likučiai įrašomi į biudžetą kaip išlaidos. 4. Galima daryti patikslinimus dėl valiutų santykio kaitos biudžeto vykdymo metu. Galutinis prieaugis ar nuostolis įrašomas į metų likutį. 6 SKYRIUS Konkretumo principas 22 straipsnis Visi asignavimai skiriami konkretiems tikslams pagal antraštinę dalį ir skyrių; skyriai toliau dalijami į straipsnius ir punktus. 23 straipsnis 1. Direktorius gali daryti perkėlimus iš vieno straipsnio į kitą tame pačiame skyriuje. Apie perkėlimus pagal pirmąją pastraipą jis kuo greičiau praneša valdybai. 2. Direktorius gali daryti perkėlimus iš vienos antraštinės dalies į kitą ir iš vieno skyriaus į kitą, neviršydamas 10 % tiems finansiniams metams skirtų asignavimų. Dėl didesnių sumų perkėlimo iš vienos antraštinės dalies į kitą ir iš vieno skyriaus į kitą toje pačioje antraštinėje dalyje direktorius teikia pasiūlymą valdybai. Valdyba per vieną mėnesį gali pareikšti nepritarianti tokiems perkėlimams; po šio termino laikoma, kad perkėlimams pritarta. 3. Pasiūlymai dėl perkėlimų ir atlikti perkėlimai pagal šį straipsnį turi būti pagrįsti atitinkamais ir išsamiais įrodomaisiais dokumentais, iš kurių matyti kredituotinose eilutėse ir eilutėse, iš kurių asignavimai turi būti perkelti, įrašytų asignavimų vykdymas ir reikalingų sumų sąmata iki finansinių metų pabaigos. 24 straipsnis 1. Asignavimai gali būti perkelti tik į biudžeto eilutes, kurioms biudžetas nustatė asignavimus arba kuriose yra simbolinis įrašas (p.m.). 2. Asignavimai, atitinkantys paskirtas įplaukas, gali būti perkelti tik tuo atveju, jei tokios įplaukos yra naudojamos tai paskirčiai, kuriai jos yra skirtos. 7 SKYRIUS Gero finansų valdymo principas 25 straipsnis 1. Biudžeto asignavimai naudojami laikantis gero finansų valdymo principo, tai yra, laikantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principų. 2. Ekonomiškumo principas reikalauja, kad Bendrijos įstaigai jos veiklos vykdymui reikalingi ištekliai būtų prieinami reikiamu laiku, pakankamo dydžio ir kokybės bei geriausia kaina. Našumo principas reiškia siekti geriausio panaudotų išteklių ir pasiektų rezultatų santykio. Efektyvumo principas – tai konkrečių nustatytų tikslų įvykdymas ir planuotų rezultatų pasiekimas. 3. Visiems biudžete numatytiems veiklos sektoriams nustatomi konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir datuoti tikslai. Šių tikslų vykdymas stebimas pagal kiekvienos veiklos rodiklius; direktorius valdybai teikia informaciją. Tokia informacija teikiama kasmet ne vėliau kaip kartu su preliminaraus biudžeto projekto dokumentais. 4. Siekdama tobulinti sprendimų priėmimą, Bendrijos įstaiga reguliariai atlieka programų bei veiklos ex ante ir ex post vertinimus. Tokie vertinimai taikomi visoms programoms ir veikloms, susijusioms su didelėmis išlaidomis, o vertinimo rezultatai pateikiami valdybai. 8 SKYRIUS Skaidrumo principas 26 straipsnis 1. Biudžetas sudaromas ir vykdomas ir sąskaitos pateikiamos laikantis skaidrumo principo. 2. Biudžetas ir pakeičiantys biudžetai, kai jie yra galutinai priimti, skelbiami Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje per du mėnesius nuo jų priėmimo. III ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO SUDARYMAS IR STRUKTŪRA 1 SKYRIUS Biudžeto sudarymas 27 straipsnis 1. Biudžetas sudaromas pagal konkrečios Bendrijos įstaigos steigiamojo dokumento nuostatas. 2. Vadovaudamasi savo steigiamuoju dokumentu, ne vėliau kiekvienų metų kovo 31 d. Bendrijos įstaiga Komisijai atsiunčia savo įplaukų ir išlaidų sąmatą ir bendrąsias gaires, kuriomis toji sąmata paremta, kartu su savo darbo programa. 3. Į Bendrijos įstaigos įplaukų ir išlaidų sąmatą įeina: a) personalo planas, nustatantis nuolatinių ir laikinų etatų skaičių, neviršijantį biudžeto asignavimų limitų, pagal lygius ir kategoriją; b) kai pasikeičia etatus užimančių asmenų skaičius, pareiškimas, pateisinantis prašymą leisti sukurti naują etatą; c) piniginių mokėjimų ir įplaukų ketvirčio sąmata; d) informacija apie visoms įvairioms veikloms visų anksčiau nustatytų tikslų įvykdymą, taip pat apie naujus tikslus, įvertintus rodikliais; susipažįstama su vertinimo rezultatais, ir jais remiamasi kaip siūlomos biudžeto pataisos tikėtinų privalumų įrodymu. 4. Laikydamasi bendrojo biudžeto priėmimo procedūros, Komisija Bendrijos įstaigos sąmatą siunčia biudžeto valdymo institucijai ir siūlo Bendrijos įstaigai skirtinos subsidijos sumą bei darbuotojų skaičių, kurio, jos nuomone, įstaigai reikia. 5. Biudžeto valdymo institucija Bendrijos įstaigos personalo planą ir po to visas jo pataisas tvirtina, vadovaudamasi 32 straipsnio 1 dalimi. 6. Biudžetą ir personalo planą tvirtina valdyba. Jie tampa galutiniais po to, kai yra priimamas bendrasis biudžetas, nustatantis subsidiją ir personalo planą, ir, prireikus, biudžetas ir personalo planas yra atitinkamai koreguojamas. 28 straipsnis Visos biudžeto, įskaitant personalo planą, pataisos nurodomos pakeičiančiame biudžete, kuris priimamas ta pačia tvarka kaip ir pradinis biudžetas, vadovaujantis steigiamojo dokumento ir 27 straipsnio nuostatomis. 2 SKYRIUS Biudžeto struktūra ir pateikimas 29 straipsnis Biudžetas susideda iš įplaukų ir išlaidų suvestinių. 30 straipsnis Jei tai pateisinama Agentūros veiklos pobūdžiu, išlaidų suvestinė sudaroma pagal nomenklatūrą ir yra suklasifikuota pagal paskirtį. Šią nomenklatūrą nustato Bendrijos įstaiga, ir joje aiškiai skiriami administraciniai asignavimai ir asignavimai, skirti eksploatacijai. 31 straipsnis Biudžete parodoma: 1. Įplaukų suvestinėje: a) Bendrijos įstaigos įplaukų sąmata atitinkamiems finansiniams metams; b) įplaukų sąmata buvusiais finansiniais metais ir įplaukos n – 2 metams; c) atitinkamos pastabos kiekvienoje įplaukų eilutėje. 2. Išlaidų suvestinėje: a) asignavimai įsipareigojimams ir mokėjimams atitinkamiems finansiniams metams; b) asignavimai įsipareigojimams ir mokėjimams buvusiais finansiniais metais, ir paskirtos išlaidos bei apmokėtos išlaidos n – 2 metais; c) ateinančių metų privalomų vykdyti biudžetinių įsipareigojimų, prisiimtų ankstesniais finansiniais metais, mokėjimo terminų suvestinė; d) atitinkamos pastabos kiekvienoje padaloje. 32 straipsnis 1. Personalo plane, minėtame 27 straipsnyje, šalia tais finansiniais metais leidžiamų etatų skaičiaus, nurodomas etatų skaičius, leistinas praeitais metais, ir faktiškai užpildytų etatų skaičius. Tai yra nekeičiamas Bendrijos įstaigai nustatytas limitas; negali būti jokių paskyrimų, viršijančių šį limitą. Tačiau, išskyrus A 1, A 2 ir A 3 lygių atvejus, valdyba gali keisti personalo planą ne daugiau kaip iki 10 % leistinų etatų, atsižvelgdama į dvi sąlygas: a) kad nebūtų daromas poveikis personalo asignavimų dydžiui per visus finansinius metus; b) kad nebūtų viršytas visų etatų skaičiaus limitas, leistinas pagal personalo planą. 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies antros pastraipos, nepilnos darbo dienos darbo, kurį leidžia skiriančioji institucija pagal Tarnybos nuostatus, poveikį galima kompensuoti kitais paskyrimais. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BIUDŽETO VYKDYMAS 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 33 straipsnis Leidimus duodančio pareigūno pareigas atlieka direktorius. Jis vykdo biudžeto įplaukas ir išlaidas, vadovaudamasis Bendrijos įstaigos finansinėmis taisyklėmis, savo atsakomybe, neviršydamas leistinų asignavimų limitų. 34 straipsnis 1. Direktorius savo biudžeto vykdymo įgaliojimus gali pavesti Bendrijos įstaigos darbuotojams, kuriems taikomi Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomi nuostatai (toliau − "Tarnybos nuostatai"), vadovaudamasis valdybos priimtų finansinių taisyklių, apibrėžtų bendrojo finansinio reglamento 185 straipsnyje, nustatytomis sąlygomis. Taip įgalioti asmenys gali veikti tik jiems aiškiai suteiktų įgaliojimų ribose. 2. Įgaliotasis asmuo savo įgaliojimus gali perįgalioti, kaip numatyta šio reglamento įgyvendinimo taisyklėse, minėtose 99 straipsnyje. Kiekvienam perįgaliojimo veiksmui turi aiškiai pritarti direktorius. 35 straipsnis 1. Visiems finansų pareigūnams, apibrėžtiems šios antraštinės dalies 2 skyriuje, draudžiama imtis bet kokių biudžeto vykdymo priemonių, dėl kurių gali kilti jų interesų ir Bendrijos įstaigos interesų konfliktas. Jei taip atsitiktų, atitinkamas pareigūnas privalo nebevykdyti priemonės ir pranešti apie įvykį kompetentingai institucijai. 2. Interesų konfliktas atsiranda tuomet, kai dėl priežasčių, susijusių su šeima, emociniu gyvenimu, politine ir pilietine priklausomybe, ekonominiais interesais ar bet kokiais kitais su naudos gavėju turimais bendrais interesais, kyla pavojus, kad biudžetą vykdantis asmuo ar vidaus auditorius nebegalės nešališkai ir objektyviai atlikti savo pareigų. 3. Šio straipsnio 1 dalyje minėta kompetentinga institucija – tai atitinkamo darbuotojo tiesioginis viršininkas. Jei darbuotojas yra direktorius, kompetentinga institucija yra valdyba. 36 straipsnis 1. Biudžetą vykdo direktorius jam pavaldžiuose skyriuose. 2. Išoriniams privataus sektoriaus subjektams arba institucijoms, neteikiančioms viešųjų paslaugų, sutarčių pagrindu galima pavesti techninės ekspertizės užduotis ir administracinius, parengiamuosius arba pagalbinius darbus, kai yra tikrai būtina, kuriuos atliekant nesinaudojama nei viešosios valdžios įgaliojimais, nei veikiama savo nuožiūra. 2 SKYRIUS Finansų pareigūnai 1 skirsnis Pareigų atskyrimo principai 37 straipsnis Leidimus duodančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos yra atskirtos ir tarpusavyje nesuderinamos. 2 skirsnis Leidimus duodantis pareigūnas 38 straipsnis 1. Leidimus duodantis pareigūnas yra atsakingas už įplaukų ir išlaidų vykdymą, vadovaujantis gero finansų valdymo principais, ir už tai, kad būtų laikomasi teisėtumo bei taisyklingumo reikalavimų. 2. Vykdydamas išlaidas, leidimus duodantis pareigūnas vykdo biudžeto įsipareigojimus ir teisinius įsipareigojimus, tikrina ir tvirtina išlaidas, duoda leidimus mokėjimams ir imasi preliminarių priemonių asignavimams vykdyti. 3. Į įplaukų vykdymą įeina gautinų sumų sąmatų rengimas, išieškotinų sumų nustatymas ir vykdomųjų raštų išdavimas sumoms išieškoti. Į įplaukų vykdymą atitinkamais atvejais taip pat įeina teisės į grąžintinas sumas atsisakymas. 4. Leidimus duodantis pareigūnas, vadovaudamasis valdybos priimtais būtiniausiais standartais, kurie yra paremti Komisijos savo departamentams nustatytais standartais, ir atsižvelgdamas į riziką, susijusią su valdymo aplinka bei finansuojamos veiklos pobūdžiu, nustato organizacinę struktūrą, vidaus valdymo ir kontrolės procedūras, tinkančias jo pareigoms atlikti, įskaitant prireikus ex post patikrą. Leidimus duodantis pareigūnas savo skyriuose įkuria ekspertizės ir konsultacijų funkciją, skirtą padėti jam kontroliuoti su jo veikla susijusią riziką. 5. Prieš duodant leidimą operacijai, kiti nei inicijavę operaciją pareigūnai, patikrina veiklos ir finansinius aspektus. Operacijos pradėjimas ir veiklos ex ante bei ex post patikros yra atskiros funkcijos. 6. Leidimus duodantis pareigūnas įrodomuosius dokumentus, susijusius su atliktomis operacijomis, saugo penkerius metus nuo biudžeto įvykdymo sprendimo priėmimo dienos. 39 straipsnis 1. Operacijos pradėjimas, minėtas 38 straipsnio 5 dalyje, suprantamas kaip visos parengiamosios operacijos, priimant aktus dėl atsakingų leidimus duodančių pareigūnų, minėtų 33 ir 34 straipsniuose, biudžeto vykdymo. 2. Operacijos ex ante patikra, minėta 38 straipsnio 5 dalyje, suprantama kaip visi ex ante patikrinimai, kuriais pasirūpina atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, norėdamas patikrinti veiklos ir finansinius aspektus. 3. Kiekvienai operacijai taikoma bent viena ex ante patikra. Tokios patikros tikslas – įsitikinti, kad: a) išlaidos yra tvarkingos ir atitinka atitinkamas nuostatas; b) taikomas gero finansų valdymo principas, minėtas 25 straipsnyje. 4. Dokumentų ex post patikros ir atitinkamais atvejais patikros vietoje tikslas – patikrinti, kad biudžeto finansuojama veikla yra teisingai įvykdyta ir visų pirma, kad laikomasi šio straipsnio 3 dalyje nurodytų kriterijų. Tos patikros gali būti organizuojamos atrankiniu būdu, taikant rizikos analizę. 5. Pareigūnai ir kiti darbuotojai, atsakingi už 2 ir 4 dalyse minėtas patikras, turi būti ne tie patys, kurie atlieka 1 dalyje minėtas užduotis, ir neturi būti jiems pavaldūs. 6. Visi darbuotojai, atsakingi už finansinių operacijų valdymo priežiūrą, turi turėti būtinas profesines kvalifikacijas. Jie turi laikytis specialaus profesinių standartų kodekso, kurį yra priėmusi Bendrijos įstaiga, ir kuris remiasi standartais, Komisijos nustatytais savo pačios skyriams. 40 straipsnis 1. Leidimus duodantis pareigūnas valdybai atsiskaito už savo pareigų atlikimą metine veiklos ataskaita (toliau − "leidimus duodančio pareigūno ataskaita"), kurioje pateikia finansinę bei valdymo informaciją. Šioje ataskaitoje nurodomi jo veiklos rezultatai, lyginant su nustatytais tikslais, su veikla susijusi rizika, suteiktų išteklių panaudojimas, ir tai, kaip veikia vidaus kontrolės sistema. Vidaus auditorius, apibrėžtas 71 straipsnyje, atsižvelgia į metinę ataskaitą ir visą kitą nurodytą informaciją. 2. Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 15 d. valdyba biudžeto valdymo institucijai ir Audito Rūmams siunčia leidimus duodančio pareigūno praeitų metų metinės ataskaitos analizę ir įvertinimą. Ši analizė ir įvertinimas įtraukiami į Bendrijos įstaigos metinę ataskaitą, vadovaujantis steigiamojo dokumento nuostatomis. 41 straipsnis Bet kuris darbuotojas, dalyvaujantis finansų valdyme ir sandorių kontrolėje, kuris mano, kad sprendimas, kurį jo viršininkas reikalauja taikyti arba pritarti, yra klaidingas arba neatitinka gero finansų valdymo principų ar profesinių taisyklių, kurių iš jo reikalaujama laikytis, apie tai raštu praneša direktoriui, o jei šis per pagrįstos trukmės laiką nesiima priemonių, 47 straipsnio 4 dalyje nurodytai komisijai ir valdybai. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos, kuri gali pakenkti Bendrijos interesams atveju, jis praneša institucijoms ar organizacijoms, nurodytoms taikytiname teisės akte. 42 straipsnis Kai biudžeto vykdymo įgaliojimai yra pavesti arba perįgalioti, vadovaujantis 34 straipsniu, įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams mutatis mutandis taikomos 38 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys. 3 skirsnis Apskaitos pareigūnas 43 straipsnis 1. Valdyba paskiria apskaitos pareigūną, kuriam taikomi Tarnybos nuostatai ir kuris Bendrijos įstaigoje yra atsakingas už: a) tinkamą mokėjimų vykdymą, įplaukų surinkimą ir nustatytų gautinų sumų išieškojimą; b) sąskaitų parengimą ir pateikimą pagal VII antraštinę dalį; c) sąskaitų tvarkymą pagal VII antraštinę dalį; d) apskaitos taisyklių ir metodų taikymą pagal VII antraštinę dalį bei sąskaitų plano nustatymą pagal Komisijos apskaitos pareigūno priimtas nuostatas; e) apskaitos sistemų nustatymą bei tvirtinimą ir, jei reikia, sistemų, kurias leidimus duodantis pareigūnas yra nustatęs apskaitos informacijos teikimui ir pagrindimui, tvirtinimą; f) iždo valdymą. 2. Apskaitos pareigūnas iš leidimus duodančio pareigūno, kuris garantuoja suteikiamos informacijos patikimumą, gauna visą informaciją, kuri yra būtina sąskaitoms, teisingai atspindinčioms Bendrijos įstaigos turtą ir biudžeto vykdymą, parengti. 3. Atsižvelgiant į šio straipsnio 4 dalį ir 44 straipsnį, tik apskaitos pareigūnas yra įgaliotas valdyti pinigus ir kitą turtą. Jis atsako už jų saugojimą. 4. Apskaitos pareigūnas tam tikrus uždavinius gali paskirti savo pavaldiniams, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, kai tai yra būtina jo pareigoms atlikti. 5. Pavedimo dokumente nurodomos užduotys, kurios yra paskiriamos pavedimą gaunančiam asmeniui, jo teisės ir pareigos. 4 skirsnis Avansinių lėšų administratorius 44 straipsnis Prireikus, smulkių sumų mokėjimui ir kitų įplaukų, minėtų 5 straipsnyje, surinkimui galima atidaryti avansines sąskaitas, į kurias pinigus perveda apskaitos pareigūnas, ir už kurias atsako jo paskirtas avansinių lėšų administratorius. Didžiausia kiekvieno išlaidų ar įplaukų straipsnio suma, kurią avansinių lėšų administratorius gali išmokėti trečiosioms šalims, negali būti didesnė už tam tikrą sumą, kurią nustato Bendrijos įstaiga kiekvienam išlaidų ar įplaukų straipsniui. 3 SKYRIUS Finansų pareigūnų atsakomybė 1 skirsnis Bendrosios taisyklės 45 straipsnis 1. Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi įgaliotus ar perįgaliotus leidimus duodančius pareigūnus, gali bet kuriuo metu jų įgaliojimą ar perįgaliojimą laikinai ar visam laikui atšaukti. Leidimus duodantis pareigūnas bet kuriuo metu gali atšaukti savo sutikimą, duotą tam tikram perįgaliojimui. 2. Nepažeisdama drausminių priemonių, valdyba bet kuriuo metu gali laikinai ar visam laikui sustabdyti apskaitos pareigūno įgaliojimus. 3. Nepažeisdamas drausminių priemonių, apskaitos pareigūnas gali bet kuriuo metu laikinai ar visam laikui sustabdyti avansinių lėšų administratorių įgaliojimus. 46 straipsnis 1. Šio skyriaus nuostatos nepažeidžia galimos leidimus duodančio pareigūno ir 45 straipsnyje nurodytų asmenų baudžiamosios atsakomybės, kuri yra numatyta taikytinoje nacionalinėje teisėje ir galiojančiose nuostatose dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir dėl kovos su Europos Bendrijų ir valstybių narių pareigūnų korupcija. 2. Kiekvienas leidimus duodantis pareigūnas, apskaitos pareigūnas ir avansinių lėšų administratorius gali būti baudžiamas drausminėmis priemonėmis ir iš jo gali būti reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, nepažeidžiant 47, 48 ir 49 straipsnių. Neteisėtų veiksmų, sukčiavimo ar korupcijos atveju, kuris gali pakenkti Bendrijos interesams, klausimas perduodamas taikytinų teisės aktų paskirtoms institucijoms ir įstaigoms. 2 skirsnis Taisyklės, taikomos įgaliotiems ir perįgaliotiems leidimus duodantiems pareigūnams 47 straipsnis 1. Gali būti reikalaujama, kad leidimus duodantis pareigūnas sumokėtų kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose. Atitinkamai iš jo galima pareikalauti atlyginti žalą, visą ar tam tikrą jos dalį, padarytą Bendrijoms dėl rimto prasižengimo, atliekant savo pareigas ar ryšium su jomis, ypač jei jis nustato teisę į grąžintinas sumas arba išduoda išieškojimo vykdomuosius raštus, paskiria išlaidas arba pasirašo mokėjimo pavedimą, nesilaikydamas Finansinio reglamento ir jo įgyvendinimo taisyklių. Tas pat taikoma, kai dėl rimto prasižengimo toks pareigūnas neparengia dokumento, nustatančio gautiną sumą, arba neišduoda vykdomojo rašto sumoms išieškoti arba nepateisinamai vėluoja tai padaryti, arba neišduoda mokėjimo pavedimo arba nepateisinamai vėluoja jį išduoti, ir dėl to trečiosios šalys pareiškia institucijai civilinį ieškinį. 2. Įgaliotas ar perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas, kuris mano, kad sprendimas, kurį jis privalo priimti, yra neteisingas arba prieštarauja geram finansų valdymui, apie tai raštu praneša jį įgaliojusiai institucijai. Jei po to įgaliojusi institucija įgaliotam ar perįgaliotam leidimus duodančiam pareigūnui pateikia pagrįstą nurodymą vykdyti aptariamąjį sprendimą, leidimus duodantis pareigūnas privalo jį įvykdyti, ir atsakomybė jam negali būti taikoma. 3. Perįgaliojimo atveju leidimus duodantis pareigūnas ir toliau lieka atsakingas už vidaus valdymo bei kontrolės sistemų veiksmingumą ir už įgalioto leidimus duodančio pareigūno parinkimą. 4. Komisijos sudaryta komisija, pagal bendrojo finansinio reglamento 66 straipsnio 4 dalį sprendžianti, ar yra padaryta finansinė klaida ir kokie turėtų būti padariniai, Bendrijos įstaigos atžvilgiu gali turėti tokius pat įgaliojimus, kokius ji turi Komisijos departamentų atžvilgiu, jei taip nusprendžia valdyba. Jei ji taip nenusprendžia, valdyba sudaro funkciniu atžvilgiu nepriklausomą komisiją, kuri specializuojasi šioje srityje. Remdamasis šios komisijos nuomone, direktorius nusprendžia, ar pradėti procesą dėl nubaudimo administracine priemone ar dėl kompensacijos sumokėjimo. Jei komisija nustato problemas pačioje sistemoje, ji nusiunčia pranešimą su rekomendacijomis leidimus duodančiam pareigūnui ir Komisijos vidaus auditoriui. Jei nuomonėje yra kaltinimas direktorius, komisija nuomonę siunčia valdybai ir Komisijos vidaus auditoriui. 5. Iš bet kurio personalo nario galima pareikalauti atlyginti žalą, visą ar tam tikrą jos dalį, padarytą Bendrijos įstaigai dėl rimto prasižengimo atliekant savo pareigas ar ryšium su jomis. Skiriančioji institucija, atlikusi Tarnybos nuostatuose nustatytus formalumus dėl drausminių klausimų, priima pagrįstą sprendimą. 3 skirsnis Taisyklės, taikomos apskaitos pareigūnams ir avansinių lėšų administtoriams 48 straipsnis Apskaitos pareigūnui gali būti taikoma drausminė priemonė ir reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, visų pirma, kai: a) jis praranda jam pavestus saugoti pinigus, turtą ir dokumentus, arba jie prarandami dėl jo kaltės arba jiems padaroma žala dėl jo aplaidumo; b) jis pakeičia banko sąskaitas arba pašto žiro sąskaitas, iš anksto neįspėjęs leidimus duodančio pareigūno; c) jis susigrąžina arba išmoka sumas, kurios neatitinka pinigų susigrąžinimo nurodymų arba mokėjimo pavedimų; d) jis nesurenka surinktinų įplaukų. 49 straipsnis Avansinių lėšų administratoriui gali būti taikoma drausminė priemonė ir reikalaujama sumokėti kompensaciją, kaip nustatyta Tarnybos nuostatuose, visų pirma, kai: a) jis praranda jam pavestus saugoti pinigus, turtą ir dokumentus, arba jie prarandami dėl jo kaltės, arba jiems padaroma žala dėl jo aplaidumo; b) jis negali pateikti tinkamų įrodomųjų dokumentų atliktiems mokėjimams; c) jis išmoka sumas asmenims, kurie jų neturi teisės gauti; d) jis nesurenka surinktinų įplaukų. 4 SKYRIUS Įplaukų operacijos 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 50 straipsnis Vadovaudamasi su Komisija sutartais terminais ir laiko tarpais, Bendrijos įstaiga Komisijai teikia prašymus išmokėti visą ar dalį Bendrijos subsidijos, kartu pateikdama pinigų srautų prognozę. 51 straipsnis Už Komisijos Bendrijos įstaigai sumokėtas subsidijos lėšas mokamos palūkanos, kurios eina į bendrąjį biudžetą. 2 skirsnis Gautinų sumų įvertinimas 52 straipsnis Gautinas suma pirmiausia įvertina už tai atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, atsižvelgdamas į visas priemones ir aplinkybes, dėl kurių gali atsirasti ar pasikeisti Bendrijos įstaigai skolinga suma. 3 skirsnis Gautinų sumų nustatymas 53 straipsnis 1. Gautinų sumų nustatymas – tai veiksmas, kuriuo leidimus duodantis pareigūnas ar įgaliotasis leidimus duodantis pareigūnas: a) patikrina ir nustato, kad skola yra; b) nustato ir patikrina skolos tikrumą ir jos sumą; c) patikrina sąlygas, kuriomis skola turi būti sumokėta. 2. Tikrai patvirtinta tiksli gautina suma nustatoma apskaitos pareigūnui siunčiamame vykdomajame rašte sumoms išieškoti kartu su skolininkui siunčiama debeto aviza; abu dokumentus parengia atsakingas leidimus duodantis pareigūnas. 3. Nepažeidžiant taikytinose taisyklėse, sutartyje ar susitarime nustatytų sąlygų, už negrąžintą skolą iki avizoje nustatytos dienos mokamos palūkanos, vadovaujantis išsamiomis bendrojo finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėmis. 4. Tinkamai nustatytais atvejais tam tikri reguliarių įplaukų straipsniai gali būti nustatyti preliminariai. Preliminariai nustatomos kelios susigrąžintinos sumos, kurių dėl to nereikia nustatinėti atskirai. Iki finansinių metų pabaigos leidimus duodantis pareigūnas patikslina preliminariai nustatytas sumas, kad jos atitiktų nustatytas faktiškai gautinas sumas. 4 skirsnis Leidimas išieškoti sumas 54 straipsnis Leidimas išieškoti sumas – tai veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus duodantis atsakingas pareigūnas, išduodamas vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, nurodo apskaitos pareigūnui išieškoti gautiną sumą, kurią jis yra nustatęs. 5 skirsnis Išieškojimas 55 straipsnis 1. Neteisingai išmokėtos sumos turi būti susigrąžintos. 2. Apskaitos pareigūnas veikia pagal vykdomuosius raštus gautinoms sumoms, tinkamai nustatytoms atsakingo leidimus duodančio pareigūno. Jis tai daro tinkamai, siekdamas užtikrinti, kad Bendrijos įstaiga gautų savo įplaukas, ir rūpinasi jos teisių apsauga. 3. Kai atsakingas leidimus duodantis pareigūnas ketina atsisakyti teisės išieškoti nustatytą gautiną sumą, jis užtikrina, kad toks atsisakymas galimas ir atitinka gero finansų valdymo principą. Atsisakydamas teisės išieškoti gautiną sumą, leidimus duodantis pareigūnas priima motyvuotą sprendimą. Leidimus duodantis pareigūnas tokio sprendimo priėmimo negali pavesti kitam asmeniui. Sprendime atsisakyti išieškojimo nurodoma, kokių veiksmų buvo imtasi užtikrinti išieškojimą bei teisės straipsniai ir faktai, kuriais remiasi atsisakymas. 4. Jei aptikus klaidą dėl taikytino teisės straipsnio ar faktų pasirodo, kad suma buvo nustatyta neteisingai, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas panaikina nustatytą gautiną sumą. Toks panaikinimas grindžiamas leidimus duodančio pareigūno motyvuotu sprendimu. 5. Jei dėl faktinės klaidos nustatytą gautiną sumą reikia pakeisti, atsakingasis leidimus duodantis pareigūnas patikslina sumą, ją padidindamas arba sumažindamas, su sąlyga, kad tokiu ištaisymu nėra prarandama nustatyta Bendrijos įstaigos teisė. Toks patikslinimas atliekamas atsakingo leidimus duodančio pareigūno motyvuotu sprendimu. 56 straipsnis 1. Susigrąžinus gautiną sumą, apskaitos pareigūnas sąskaitose padaro įrašą ir praneša atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui. 2. Už visas grynaisiais pinigais apskaitos pareigūnui sumokėtas sumas išduodamas kvitas. 57 straipsnis 1. Jei iki termino, nurodyto skolos rašte, faktiškai negrąžinama suma, apskaitos pareigūnas praneša atsakingajam leidimus duodančiam pareigūnui ir nedelsdamas pradeda išieškojimo procedūrą teisinėmis priemonėmis, įskaitant atitinkamais atvejais išieškojimą tarpuskaitos būdu, o jei tai neįmanoma, priverstiniu būdu. 2. Apskaitos pareigūnas išieško sumas tarpuskaitos būdu tais atvejais, kai skolininkas Bendrijos įstaigai taip pat turi pretenziją, kuri yra tikra, įvertinta tam tikra nustatyta suma ir kurios grąžinimo terminas yra suėjęs, jei tokia tarpuskaita teisiniu požiūriu yra galima. 58 straipsnis Apskaitos pareigūnas, bendradarbiaudamas su atsakinguoju leidimus duodančiu pareigūnu, gali skirti papildomą sumokėjimo terminą, tik skolininkui raštu paprašius, tinkamai nurodant priežastis, ir jei yra tenkinamos šios dvi sąlygos: a) skolininkas įsipareigoja per visą papildomą laikotarpį, pradedant diena, kurią suėjo pradinis skolos grąžinimo terminas, mokėti palūkanas, taikant palūkanų normą, nurodytą išsamiose bendrojo finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėse; ir b) siekiant apsaugoti Bendrijos įstaigos teises, skolininkas pateikia finansinę garantiją, kuri padengia pradinę skolos sumą ir palūkanas. 6 skirsnis Specialios mokesčiams už paslaugas ir kitiems mokesčiams taikomos nuostatos 59 straipsnis 1. Kai Bendrijos įstaiga ima mokesčius už paslaugas ir kitus mokesčius, minėtus 5 straipsnio a punkte, kiekvienų finansinių metų pradžioje sudaroma tokių mokesčių bendra preliminari sąmata. 2. Paprastai Bendrijos įstaiga tiekia paslaugas, susijusias su jai pavestomis užduotimis, tik po to, kai yra sumokėtas visas atitinkamas mokestis už paslaugas. 3. Jei išimties tvarka buvo suteikta paslauga nesumokėjus išankstinio mokesčio, taikomi šio skyriaus 3, 4 ir 5 skirsniai. 5 SKYRIUS Išlaidų operacijos 60 straipsnis 1. Kiekvienas išlaidų punktas turi turėti nustatytą paskirtį, būti patvirtintas, jam turi būti išduotas leidimas ir jis turi būti išmokėtas. 2. Prieš išlaidų paskirties nustatymą turi būti priimtas finansavimo sprendimas. 3. Bendrijos įstaigos darbo programa yra tolygi jos veiklos finansavimo sprendimui, jei toji veikla yra aiškiai nurodyta, ir kriterijai, kuriais ji remiasi, yra tiksliai išdėstyti. 4. Administraciniai asignavimai gali būti vykdomi be išankstinio finansavimo sprendimu. 1 skirsnis Išlaidų paskirties nustatymas 61 straipsnis 1. Biudžetinis įsipareigojimas – tai operacija, kuria rezervuojami asignavimai, būtini būsimiems mokėjimams vykdant teisinius įsipareigojimus padengti. 2. Teisinis įsipareigojimas – tai veiksmas, kuriuo leidimus duodantis pareigūnas prisiima arba nustato įsipareigojimą, dėl kurio iš biudžeto yra mokamos lėšos. 3. Biudžetinis įsipareigojimas yra individualus, kai yra žinomas naudos gavėjas ir išlaidų suma. 4. Biudžetinis įsipareigojimas yra bendro pobūdžio, kai bent vienas iš elementų, būtinų individualiam įsipareigojimui nustatyti, dar yra nežinomas. 5. Biudžetinis įsipareigojimas yra preliminarus, kai jis yra skirtas įprastoms administracinėms išlaidoms padengti, ir kai jo suma ar galutiniai naudos gavėjai nėra konkrečiai žinomi. Preliminarus biudžetinis įsipareigojimas vykdomas prisiimant vieną ar kelis individualius teisinius įsipareigojimus, dėl kurių atsiranda teisė į būsimus mokėjimus, arba išimtiniais atvejais, susijusiais su išlaidomis personalo valdymui, tiesioginiais mokėjimais. 62 straipsnis 1. Kiekvienai priemonei, dėl kurios gali atsirasti iš biudžeto mokamų išlaidų, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, prieš prisiimdamas teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims, privalo pirma padaryti biudžetinį įsipareigojimą. 2. Individualūs teisiniai įsipareigojimai, susiję su individualiais arba preliminariais biudžetiniais įsipareigojimais, turi būti sudaryti iki n metų gruodžio 31 d. Šio straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytų laikotarpių pabaigoje atsakingas leidimus duodantis pareigūnas nepanaudotą tokių biudžetinių įsipareigojimų likutį. 3. Teisiniams įsipareigojimams, prisiimamai veiklai, kuri tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, ir atitinkamiems biudžetiniams įsipareigojimams, išskyrus personalo išlaidoms, nustatoma galutinė įvykdymo data, vadovaujantis gero finansų valdymo principu. Visos tokių įsipareigojimų dalys, kurios nėra įvykdytos praėjus šešiems mėnesiams nuo galutinės datos, panaikinamos, vadovaujantis 11 straipsniu. 63 straipsnis Priimdamas biudžetinį įsipareigojimą, atsakingas leidimus duodantis pareigūnas užtikrina, kad: a) išlaidos yra priskirtos teisingam biudžeto punktui; b) asignavimai egzistuoja; c) išlaidos atitinka taikytinas nuostatas, visų pirma steigiamojo dokumento nuostatas, kiekvienos Bendrijos įstaigos finansines taisykles ir visus pagal jas priimtus aktus; d) yra laikomasi gero finansų valdymo principo. 2 skirsnis Išlaidų patvirtinimas 64 straipsnis Išlaidų patvirtinimas yra veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus duodantis pareigūnas: a) patikrina kreditoriaus teisės buvimą; b) tikrina sąlygas, kuriomis turi būti atliktas mokėjimas; c) nustato arba patikrina reikalavimo tikrumą ir sumą. 65 straipsnis 1. Išlaidos patvirtinamos pagal pirminius dokumentus, įrodančius kreditoriaus teisę remiantis faktiškai suteiktų paslaugų, faktiškai pristatytų arba faktiškai atliktų darbų sąskaita arba remiantis kitais išmokamas lėšas pateisinančiais dokumentais. 2. Patvirtinimo sprendimas išreiškiamas atsakingojo leidimus duodančio pareigūno parašu ir užrašu "patvirtinta išmokėjimui". 3. Nekompiuterizuotoje sistemoje, viza "patvirtinta išmokėjimui" uždedama antspaudu, kuriame yra atsakingojo leidimus duodančio pareigūno parašas. Kompiuterizuotoje sistemoje "patvirtinta išmokėjimui" – tai patvirtinimas, naudojant atsakingojo pareigūno asmeninį slaptažodį. 3 skirsnis Leidimas išlaidoms 66 straipsnis 1. Leidimas išlaidoms – tai veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus duodantis pareigūnas, išduodamas mokėjimo pavedimą, nurodo apskaitos pareigūnui apmokėti patvirtintą išlaidų sumą. 2. Išmokėjimo pavedime nurodoma data, jį pasirašo atsakingas leidimus išduodantis pareigūnas, ir po to jis siunčiamas apskaitos pareigūnui. Leidimus duodantis pareigūnas pirminius dokumentus saugo, vadovaudamasis 38 straipsnio 6 dalimi. 3. Atitinkamais atvejais kartu su mokėjimo pavedimu, siunčiamu apskaitos pareigūnui, kartu siunčiamas ir dokumentas, liudijantis, kad prekės yra įrašytos į 90 straipsnio 1 dalyje minėtą inventorinį sąrašą. 4 skirsnis Išlaidų išmokėjimas 67 straipsnis 1. Mokėjimas atliekamas, pateikus įrodymus, kad atitinkamas veiksmas įvykdytas pagal pagrindinio teisės akto, apibrėžto bendrojo finansinio reglamento 49 straipsnyje, arba sutarties nuostatas, arba dotacijos susitarimo nuostatas, ir susideda iš vienos ar kelių šių operacijų: a) visos mokėtinos sumos išmokėjimo; b) mokėtinos sumos išmokėjimo vienu iš šių būdų: i) iš anksto finansuojant, kai sumą galima padalyti į kelias išmokas; ii) vienu ar keliais tarpiniais išmokėjimais; iii) mokėtinos sumos likučio išmokėjimo. Išankstinis finansavimas įskaitomas visas ar tik jo dalis į tarpinius mokėjimus. Visas išankstinis finansavimas ir tarpiniai mokėjimai įskaitomi, išmokant mokėjimo likučius. 2. Sąskaitose, įrašant skirtingų tipų mokėjimus, nurodytus šio straipsnio 1 dalyje, būtina juos atskirti. 68 straipsnis Apskaitos pareigūnas išlaidų mokėjimus atlieka neviršydamas turimų lėšų. 5 skirsnis Išlaidų operacijų terminai 69 straipsnis Išlaidų patvirtinimas, leidimo išlaidoms išdavimas ir išmokėjimas turi būti įvykdytas pagal bendrojo finansinio reglamento įgyvendinimo išsamias taisykles per tokį laiką, kuris jose yra nustatytas. 6 SKYRIUS IT sistemos 70 straipsnis Kai įplaukos ir išlaidos valdomos kompiuterių sistema, dokumentai gali būti pasirašyti kompiuterine arba elektronine tvarka. 7 SKYRIUS Vidaus auditorius 71 straipsnis 1. Kiekviena Bendrijos įstaiga turi turėti vidaus audito funkciją, kuri turi būti vykdoma pagal atitinkamus tarptautinius standartus. 2. Nepažeisdamas 38 straipsnio 4 dalies, Komisijos vidaus auditorius Bendrijos įstaigų atžvilgiu turi tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos departamentų atžvilgiu. 72 straipsnis 1. Vidaus auditorius pataria Bendrijos įstaigai dėl rizikų valdymo, pareikšdamas nepriklausomas nuomones dėl valdymo ir kontrolės sistemų kokybės bei teikdamas rekomendacijas kaip patobulinti operacijų vykdymo sąlygas ir skatinti gerą finansų valdymą. Vidaus auditorius yra atsakingas: a) už vidaus valdymo sistemų tinkamumo ir veiksmingumo bei skyrių veiklos, įgyvendinant įvairias politikos kryptis, programas ir veiksmus, įvertinimą, atsižvelgiant į su jais susijusias rizikas; b) už vidaus kontrolės ir audito sistemų, taikomų kiekvienai biudžeto vykdymo operacijai tinkamumo ir kokybės vertinimą. 2. Vidaus auditorius atlieka savo pareigas visoje Bendrijos įstaigos veikloje ir visuose skyriuose. Vidaus auditoriui prieinama visa be jokių apribojimų informacija, kurios jam reikia savo pareigoms atlikti. 3. Vidaus auditorius praneša valdybai ir direktoriui savo tyrimų rezultatus ir rekomendacijas. Jie užtikrina, kad būtų imtasi priemonių, atitinkančių po audito pateiktas rekomendacijas. 4. Vidaus auditorius Bendrijos įstaigai pateikia metinę vidaus audito ataskaitą, nurodydamas inter alia, kiek ir kokio tipo vidaus auditų atlikta, kokios rekomendacijos pateiktos ir kokių veiksmų imtasi dėl tų rekomendacijų. Toje metinėje ataskaitoje taip pat nurodomos visos sisteminės problemos, kurias nustatė specializuota komisija, sudaryta pagal bendrojo finansinio reglamento 66 straipsnio 4 dalį. 5. Kiekvienais metais Bendrijos įstaiga institucijai, atsakingai už sprendimą dėl biudžeto įvykdymo, ir Komisijai siunčia savo direktoriaus parengtą ataskaitą, apibendrinančią vidaus auditoriaus atliktų vidaus auditų skaičių ir tipus, pateiktas rekomendacijas ir dėl tų rekomendacijų atliktus veiksmus. 73 straipsnis Vidaus auditoriaus atsakomybė už veiksmus, kurių jis imasi eidamas savo pareigas, nustatoma pagal bendrojo finansinio reglamento 87 straipsnį. V ANTRAŠTINĖ DALIS VIEŠIEJI PIRKIMAI 74 straipsnis Viešiesiems pirkimams taikomos bendrojo finansinio reglamento atitinkamos nuostatos ir išsamios to reglamento įgyvendinimo taisyklės. VI ANTRAŠTINĖ DALIS BENDRIJOS ĮSTAIGOS SUTEIKTOS DOTACIJOS 75 straipsnis Kai Bendrijos įstaiga gali suteikti dotacijas, vadovaudamasi savo steigiamuoju dokumentu, taikomos bendrojo finansinio reglamento nuostatos ir išsamios to reglamento įgyvendinimo taisyklės. VII ANTRAŠTINĖ DALIS SĄSKAITŲ PATEIKIMAS IR APSKAITA 1 SKYRIUS Sąskaitų pateikimas 76 straipsnis Bendrijos įstaigos metines sąskaitas sudaro: a) Bendrijos įstaigos finansinės ataskaitos; b) ataskaitos apie Bendrijos įstaigos biudžeto įvykdymą. Kartu su Bendrijos įstaigos sąskaitomis pateikiama ataskaita apie tų metų biudžeto ir finansų valdymą. 77 straipsnis Sąskaitos turi atitikti taisykles, jos turi būti tikslios ir išsamios, teisingai ir sąžiningai atspindėti: a) finansinėje atskaitomybėje – turtą ir įsipareigojimus, išlaidas ir pajamas, teisę į gautinas sumas ir įsipareigojimus, kurie nėra parodyti kaip turtas ar įsipareigojimai, ir grynųjų pinigų srautą; b) ataskaitose apie biudžeto vykdymą - įplaukų ir išlaidų operacijas. 78 straipsnis Finansinė atskaitomybė parengiama pagal visuotinai priimtus apskaitos principus, nurodytus išsamiose bendrojo finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėse, būtent: a) tęstinumo; b) atsargumo; c) apskaitos metodų nuoseklumo; d) informacijos suderinamumo; e) reikšmingumo; f) tarpuskaitos netaikymo; g) remiantis tuo, kas tikra, o ne tuo, kas atrodo; h) apskaitos kaupiamuoju pagrindu. 79 straipsnis 1. Remiantis apskaita kaupiamuoju pagrindu, finansinėje atskaitomybėje parodoma finansinių metų išlaidos ir pajamos, neatsižvelgiant į jų mokėjimo ir surinkimo datą. 2. Turto ir įsipareigojimų vertė nustatoma pagal apskaitos metodus nustatytas vertinimo taisykles, nurodytas bendrojo finansinio reglamento 132 straipsnyje. 80 straipsnis 1. Finansinė atskaitomybė pateikiama milijonais eurų, ją sudaro: a) balansas ir ekonominių rezultatų sąskaita, kuriuose parodytas turtas ir įsipareigojimai, finansinė padėtis ir ekonominiai rezultatai ankstesniųjų metų gruodžio 31 d.; jie pateikiami tokios struktūros, kuri numatyta Tarybos direktyvoje dėl tam tikro tipo įmonių metinių sąskaitų, bet atsižvelgiant į Bendrijos įstaigos veiklos specifinį pobūdį; b) grynųjų pinigų srautų lentelė, kurioje parodytos gautos ir išmokėtos sumos per metus ir galutinė iždo padėtis; c) kapitalo pokyčių ataskaita, išsamiai atspindinti kiekvieno kapitalo sąskaitos punkto padidėjimą ir sumažėjimą per metus. 2. Finansinės atskaitomybės priede papildoma ir komentuojama informacija, pateikta šio straipsnio 1 dalyje nurodytoje finansinėje atskaitomybėje, ir pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal tarptautiniu mastu pripažintą apskaitos praktiką, kai tokia informacija yra svarbi Bendrijos įstaigos veiklai. 81 straipsnis Biudžeto vykdymo ataskaitos pateikiamos milijonais eurų. Jas sudaro: a) biudžeto rezultatų sąskaita, kurioje nurodytos visos biudžeto įplaukų ir išlaidų operacijos per metus; jos struktūra turi būti tokia pat kaip ir biudžeto; b) biudžeto rezultatų sąskaitos priedas, kuris papildo ir komentuoja informaciją, pateiktą toje sąskaitoje. 82 straipsnis Apskaitos pareigūnas Komisijos apskaitos pareigūnui ne vėliau kaip iki kitų metų kovo 1 d. atsiunčia savo laikinąsias ataskaitas kartu su ataskaita apie tų metų biudžeto ir finansų valdymą, minėta šio reglamento 76 straipsnio 7 dalyje, kad Komisijos apskaitos pareigūnas galėtų ataskaitas konsoliduoti, kaip numatyta bendrojo finansinio reglamento 128 straipsnyje. 83 straipsnis 1. Vadovaudamiesi bendrojo finansinio reglamento 129 straipsnio 1 dalimi, ne vėliau kaip iki birželio 15 d. Audito Rūmai pateikia savo pastabas dėl kiekvienos 185 straipsnyje nurodytos institucijos ir įstaigos preliminariųjų finansinių ataskaitų. 2. Gavęs Audito Rūmų pastabas apie Bendrijos įstaigos preliminarias ataskaitas, direktorius parengia galutines Bendrijos įstaigos ataskaitas savo atsakomybe ir siunčia jas valdybai, kuri apie jas pareiškia savo nuomonę. 3. Galutines ataskaitas kartu su valdybos nuomone direktorius siunčia Komisijos apskaitos pareigūnui, Audito Rūmams, Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip iki kitų metų liepos 1 d. 4. Galutinės Bendrijos įstaigos ataskaitos kitų finansinių metų spalio 31 d. paskelbiamos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 5. Ne vėliau rugsėjo 30 d. direktorius Audito Rūmams atsiunčia atsakymą į pastabas apie metinę ataskaitą. 2 SKYRIUS Apskaita 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 84 straipsnis 1. Bendrijos įstaigos apskaitos sistema – tai sistema, kuri padeda organizuoti biudžeto ir finansinę informaciją taip, kad skaičius būtų galima įrašyti, susisteminti ir užregistruoti. 2. Sąskaitos susideda iš bendrųjų sąskaitų ir biudžetinių sąskaitų. Šios sąskaitos tvarkomos eurais pagal kalendorinius metus. 3. Skaičiai bendrosiose sąskaitose ir biudžetinėse sąskaitose patvirtinami pasibaigus biudžetiniams metams, kad būtų galima parengti 1 skyriuje nurodytas finansines ataskaitas. 4. Nepaisant šio straipsnio 2 ir 3 dalių, įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas gali sudaryti ir tvarkyti analitines sąskaitas. 85 straipsnis Bendrijos įstaigos taikomas apskaitos taisykles ir metodus bei suderintą sąskaitų planą nustato Komisijos apskaitos pareigūnas, vadovaudamasis bendrojo finansinio reglamento 133 straipsniu. 2 skirsnis Bendrosios sąskaitos 86 straipsnis Bendrosiose sąskaitose chronologine tvarka dvejybiniu principu registruojami visi įvykiai ir operacijos, kurios turi įtakos Bendrijos įstaigos ekonominei ir finansinei padėčiai, turtui ir įsipareigojimams. 87 straipsnis 1. Sąskaitų ir likučių pokyčiai įrašomi į apskaitos žurnalus. 2. Visi apskaitos įrašai, įskaitant sąskaitų koregavimą, turi būti paremti pirminiais dokumentais, su kuriais jie yra susiję. 3. Apskaitos sistemoje turi būti galima atsekti visus apskaitos įrašus. 88 straipsnis Laikotarpiu nuo biudžetinių metų pabaigos iki finansinių ataskaitų pateikimo dienos apskaitos pareigūnas atlieka koregavimus, nesusijusius su tų metų išmokomis ir įplaukomis, kurie yra būtini, kad jose pateikta informacija būtų teisinga ir tikra bei atitiktų taisykles. 3 skirsnis Biudžetinės sąskaitos 89 straipsnis 1. Biudžetinėse sąskaitose pateikiama detali biudžeto vykdymo informacija. 2. Taikant šio straipsnio 1 dalį, biudžetinėse sąskaitose registruojamos visos biudžeto įplaukų ir išlaidų operacijos, numatytos šio reglamento IV antraštinėje dalyje. 4 SKYRIUS Turto inventoriniai sąrašai 90 straipsnis 1. Bendrijos įstaiga sudaro inventorinius sąrašus, kuriuose nurodomas viso Bendrijos materialaus, nematerialaus ir finansinio turto kiekis ir vertė pagal Komisijos apskaitos pareigūno parengtą modelį. Bendrijos įstaiga tikrina, kad inventorinio sąrašo įrašai atitiktų tikrą padėtį. 2. Kilnojamojo turto pardavimas turi būti tinkamai reklamuojamas. VIII ANTRAŠTINĖ DALIS IŠORINIS AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMAS 1 SKYRIUS Išorės auditas 91 straipsnis Audito Rūmai analizuoja ir prižiūri Bendrijos įstaigos sąskaitas, vadovaudamiesi EB sutarties 248 straipsniu. 92 straipsnis 1. Bendrijos įstaiga Audito Rūmams atsiunčia galutinai priimtą biudžetą. Ji kuo greičiau Audito Rūmams praneša apie visus sprendimus ir aktus, kuriuos priima pagal 10, 14, 19 ir 23 straipsnius. 2. Bendrijos įstaiga Audito Rūmams atsiunčia savo priimtas vidaus finansines taisykles. 3. Audito Rūmams pranešama apie leidimus duodančių pareigūnų, apskaitos pareigūnų ir avansinių lėšų administratoriaus paskyrimus ir įgaliojimų sprendimus pagal 34 straipsnį, 43 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 44 straipsnį. 93 straipsnis Audito Rūmai analitinę priežiūrą atlieka vadovaudamiesi bendrojo finansinio reglamento 139–144 straipsniais. 2 SKYRIUS Sprendimas dėl biudžeto įvykdymo 94 straipsnis 1. Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, iki n + 2 metų balandžio 30 d., priima sprendimą, kad direktorius n metų biudžetą įvykdė. 2. Jei šio straipsnio 1 dalyje nustatytą datą sprendimo priimti negalima, Europos Parlamentas arba Taryba Komisijai praneša sprendimo atidėjimo priežastis. 3. Jei Europos Parlamentas atideda sprendimą dėl biudžeto įvykdymo, direktorius deda visas pastangas kuo skubiau imtis priemonių kliūtis sprendimui pašalinti ar padėti jas pašalinti. 95 straipsnis 1. Sprendimas dėl biudžeto įvykdymo priimamas dėl visų Bendrijos įstaigos įplaukų ir išlaidų sąskaitų, galutinio likučio ir Bendrijos įstaigos turto bei įsipareigojimų, parodytų finansinėje ataskaitoje. 2. Prieš priimdamas sprendimą dėl biudžeto įvykdymo, Europos Parlamentas, Tarybai tą jau atlikus, išanalizuoja Bendrijos įstaigos sąskaitas ir finansinę atskaitomybę. Jis taip pat išnagrinėja Audito Rūmų metinę ataskaitą kartu su Bendrijos įstaigos direktoriaus atsakymais, visomis atitinkamų finansinių metų specialiomis Audito Rūmų ataskaitomis, ir Audito Rūmų pareiškimą dėl sąskaitų patikimumo ir operacijų, kuriomis jos paremtos, teisėtumo ir teisingumo. 3. Direktorius Europos Parlamento prašymu tokiu būdu, kuris yra numatytas bendrojo finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje, jam pateikia bet kurią informaciją, kurios reikia sklandžiai sprendimo dėl atitinkamų metų biudžeto įvykdymo priėmimo procedūrai. 96 straipsnis 1. Direktorius imasi deramų priemonių dėl pastabų, pateiktų kartu su Europos Parlamento sprendimu dėl biudžeto įvykdymo, ir dėl pastabų, pateiktų kartu su Tarybos priimtomis rekomendacija priimti sprendimą dėl biudžeto įvykdymo. 2. Europos Parlamento arba Tarybos prašymu direktorius praneša apie priemones, kurių buvo imtasi, atsižvelgiant į šias pastabas ir komentarus. Tokio pranešimo kopiją jis nusiunčia Komisijai ir Audito Rūmams. IX ANTRAŠTINĖ DALIS PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 97 straipsnis 83 straipsnyje minėti terminai pirmą kartą taikomi 2005 biudžetiniams metams. Ankstesniems metams šie terminai yra šie: a) 83 straipsnio 3 daliai – rugsėjo 15 d.; b) 83 straipsnio 4 daliai – lapkričio 30 d.; c) 83 straipsnio 5 daliai – spalio 31 d. 98 straipsnis Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turi įgaliojimus gauti visą būtiną informaciją ir paaiškinimus, susijusius su biudžeto reikalais, jų kompetencijos ribose. 99 straipsnis Prireikus direktoriaus siūlymu valdyba priima išsamias Bendrijos įstaigos finansinių nuostatų taikymo taisykles. 100 straipsnis Šiam reglamentui įsigaliojus, kiekviena įstaiga, minėta bendrojo finansinio reglamento 185 straipsnyje, suteikus jai subsidiją, mokamą iš bendrojo biudžeto, priima naujus finansinius nuostatus, stengdamasi, kad jie įsigaliotų nuo 2003 m. sausio 1 d. arba bet kuriuo atveju per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai jiems pradedamas taikyti minėtas 185 straipsnis. 101 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos vardu Franz Fischler Komisijos narys [1] OL L 248, 2002 9 15, p. 1. [2] nuomonė dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje. [3] nuomonė dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje. [4] nuomonė dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje. --------------------------------------------------