ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Valstybės finansų tvarumo rizika Airijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra daug didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti smarkaus prognozuojamo pensijų išlaidų padidėjimo per ateinančius dešimtmečius, kuriam tam tikros įtakos turi pensijų sistemos tobulinimas. Vis dėlto bendrasis skolos santykis 2007 m. yra daug mažesnis nei 60 % BVP, ir siekiant iš anksto iš dalies finansuoti būsimas pensijų išlaidas, Nacionaliniame pensijų rezervų fonde kaupiamos lėšos. Programoje įvertinta 2007 m. biudžeto būklė, nors prastesnė nei ankstesnėje programoje buvusi būklė, vis dėlto padeda kompensuoti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to nepakanka, kad būtų padengtos ateityje didėsiančios išlaidos. Be to, dėl programoje numatomų struktūrinio balanso pokyčių iki 2010 m. valstybės finansų tvarumo rizika galėtų padidėti. Todėl jei per vidutinės trukmės laikotarpį pavyks išlaikyti didelį pirminį perteklių ir įgyvendinti tolesnes priemones siekiant apriboti smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, valstybės finansų tvarumo rizika mažėtų.
a) pupelės (šviežios arba užšaldytos, be ankščių), morkos, agurkai, apelsinai arba mandarinai, kriaušės, bulvės, ryžiai, špinatai (švieži arba užšaldyti); b) baklažanai, bananai, žiediniai kopūstai, vynuogės, apelsinų sultys (), žirniai (švieži ir (arba) užšaldyti, be ankščių), pipirai (saldieji), kviečiai; c) obuoliai, gūžiniai kopūstai, porai, salotos, pomidorai, persikai, įskaitant nektarinus ir panašius hibridus; rugiai arba avižos, braškės; d) sviestas, kumpis (rūkytas arba išdžiovintas ore), kiaušiniai (skysti arba miltelių pavidalu).
4.

5 straipsnis pakeičiamas taip: „5 straipsnis ESRV rekomendacija dėl makroprudencinės politikos priemonių abipusiškumo 1. Šis straipsnis taikomas 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytiems Rekomendacijos ESRV/2015/2 daliniams pakeitimams. 2. Per penkias ECB darbo dienas nuo tada, kai ESRV iš valstybės narės gauna abipusiškumo prašymą pagal Direktyvos 2013/36/ES 134 straipsnio 5 dalį arba Reglamento (ES) Nr. 575/2013 458 straipsnio 8 dalį, tuo neapsiribojant, ESRV sekretoriatas jį Darwino sistemoje pateikia Patariamojo techninio komiteto (PTK), Bendrosios valdybos ir Vertinimo grupės nariams. 3. Per penkias ECB darbo dienas nuo 2 dalyje nurodytos informacijos perdavimo Bendrosios valdybos nariai gali įrodyti ESRV, kad makroprudencinės politikos priemonė, apie kurią pranešta, jų jurisdikcijose sukeltų reikšmingą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą procesą, Bendrosios valdybos nariai, kiek tai įmanoma, atitinkamą informaciją teikia ESRV anglų kalba. 4. Vertinimo grupė parengia poreikio priimti rekomendaciją dėl abipusiško taikymo vertinimą, prireikus, kartu su Rekomendacijos ESRV/2015/2 dalinių pakeitimų projektu. Vertinimo grupė pateikia pasiūlymą PTK dėl priemonės, apie kurią pranešta, abipusiško taikymo ir dėl priemonių, kuriomis abipusiškas taikymas gali būti pasiektas vadovaujantis Rekomendacija ESRV/2015/2. 5. Vertinimo grupė apsvarsto, ar Rekomendacijos ESRV/2015/2 dalinio pakeitimo projektą reikėtų pakoreguoti pagal PTK narių pastabas, ir per ESRV sekretoriatą Rekomendacijos ESRV/2015/2 dalinio pakeitimo projektą Darwino sistemoje pateikia Bendrajai valdybai. 6. Remdamasi Vertinimo grupės parengtu vertinimu ir projektu, Bendroji valdyba priima sprendimą dėl Rekomendacijos ESRV/2015/2 dalinio pakeitimo projekto. Išskyrus tuos atvejus, kai pagal ESRV darbo tvarkos taisykles sušaukiamas Bendrosios valdybos posėdis, Bendrosios valdybos sprendimas priimamas rašytine procedūra.“;
(10)

Liuksemburgo atveju neseniai atliktas vertinimas parodė, kad nuo 2016 m. didelis hipotekinių paskolų augimas toliau didino namų ūkių įsiskolinimą. Nepaisant to, kad būsto kainų augimas sulėtėjo, ankstesnė dinamika kelia susirūpinimą dėl galimo pervertinimo. Be to, naujausi duomenys apie skolinimo standartus patvirtina, kad didelei daliai namų ūkių kyla potenciali grėsmė nepalankių ekonominių ar finansinių sąlygų arba nepalankių pokyčių gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje atveju;
(2)

Paskelbus EBI sprendimą 2016/C 266/05, buvo užregistruota arba sertifikuota naujų ECAI, todėl taip pat būtina atlikti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 138 straipsnyje nurodytą jų vertinimą. Be to, viena ECAI, kuri tuo metu, kai buvo skelbiamas Sprendimas 2016/C 266/05, jau buvo užregistruota, pradėjo skelbti neužsakomuosius reitingus po to, kai buvo priimtas šis sprendimas dėl neužsakomųjų reitingų. Galiausiai, paskelbus Sprendimą 2016/C 266/05, ECAI Feri EuroRating Services AG (4) KRA registracija buvo panaikinta, nes ši įstaiga nebeatitinka Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 98 punkte pateiktos ECAI apibrėžties. Dėl pirmiau nurodytų pokyčių Reglamento (ES) Nr. 575/2013 138 straipsnyje nurodytą vertinimą būtina atlikti taip pat dėl naujai užregistruotų arba sertifikuotų ECAI ir dėl vienos neužsakomuosius kredito rizikos vertinimus pradėjusios teikti ECAI, o nuorodas į įstaigą, kuri, paskelbus Sprendimą 2016/C 266/05, nebepriskiriama prie ECAI, – pašalinti.
b)

tikrina adresatų tolesnius veiksmus, įskaitant ir tuos atvejus, kai jie to prašo, ir per du mėnesius nuo terminų tolesniems veiksmams atlikti pasibaigimo per Valdymo komitetą teikia Bendrajai valdybai ataskaitą apie tuos tolesnius veiksmus.
(8)

visų pirma tai gali būti daroma duomenų subjektui teikiant informaciją apie asmens duomenų tvarkymą preliminaraus administracinio tyrimo vertinimo etape arba per patį tyrimą prieš galimą bylos nutraukimą arba preliminarios drausminės procedūros etapą. Tam tikromis aplinkybėmis tokios informacijos pateikimas gali turėti labai didelės įtakos BEREC biuro gebėjimui veiksmingai atlikti tyrimą, kai, pavyzdžiui, yra rizika, kad atitinkamas asmuo sunaikins įrodymus arba darys įtaką galimiems liudytojams prieš juos apklausiant. Be to, BEREC biurui gali prireikti apsaugoti jų teises ir laisves, taip pat kitų susijusių asmenų teises ir laisves;
24.

Kiekvienais metais vyriausiasis įgaliotinis konsultuojasi su Europos Parlamentu dėl perspektyvų dokumento, kuris perduodamas ne vėliau kaip atitinkamų metų birželio 15 d. ir kuriame išdėstomi pagrindiniai BUSP aspektai ir esminės pasirinkimo galimybės, įskaitant finansinį poveikį Sąjungos biudžetui, n-1 metais pradėtų priemonių vertinimą ir BUSP koordinavimo ir papildomumo su kitomis Sąjungos išorės finansinėmis priemonėmis įvertinimą. Be to, vyriausiasis įgaliotinis reguliariai teikia informaciją Europos Parlamentui, ne rečiau kaip penkis kartus per metus surengdamas bendrus konsultacijų posėdžius, kurie yra įprasto politinio dialogo BUSP klausimais dalis ir dėl kurių turi būti susitarta ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 30 d. Dėl dalyvavimo tuose posėdžiuose atitinkamai sprendžia Europos Parlamentas ir Taryba, atsižvelgdami į informacijos, kuria keičiamasi tuose posėdžiuose, tikslą ir pobūdį. Komisija kviečiama dalyvauti tuose posėdžiuose. Jei Taryba priima su išlaidomis susijusį sprendimą BUSP srityje, vyriausiasis įgaliotinis nedelsdamas ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per penkias darbo dienas po priėmimo Europos Parlamentui siunčia numatytų išlaidų, visų pirma susijusių su tvarkaraščiu, įdarbintu personalu, patalpų ir kitos infrastruktūros naudojimu, transporto priemonėmis, mokymo poreikiais ir saugumo priemonėmis, sąmatą (toliau – finansinė pažyma). Kas ketvirtį Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie BUSP veiksmų įgyvendinimą ir finansines prognozes likusiam finansinių metų laikotarpiui.
170a straipsnis

Prašymas priimti apeliacinį skundą

3. Jeigu prašymas priimti apeliacinį skundą neatitinka pirmesnėje dalyje nurodytų reikalavimų, Teismo kancleris nustato trumpą terminą, per kurį apeliantas turi pašalinti jo trūkumus. Jeigu per nustatytą terminą šie trūkumai nepašalinami, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo siūlymu ir išklausęs generalinį advokatą, Teismo pirmininko pavaduotojas sprendžia, ar dėl šio formalumo nesilaikymo apeliacinis skundas nepriimtinas dėl to, kad netenkina nustatytų formos reikalavimų.
(4)

Nors BVP mažėjimas, siejamas su ekonomikos ir finansų krize, daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą; tai taip pat turėtų padėti atkurti valstybės finansų tvarumą. Visų pirma Rumunijai svarbu patvirtinti pensijų reformos projektą ir jį įgyvendinti, taip pat įgyvendinti fiskalinio valdymo ir struktūrines reformas, numatytas paramos mokėjimų balansui programoje. Be to, reikėtų imtis konkrečių priemonių siekiant spartinti ES struktūrinių fondų įsisavinimą, nes tai suteiktų galimybę daugiau investuoti į ilgalaikį augimą nekeliant pavojaus sutartų biudžeto deficito tikslų siekimui.
(11)

Laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano (EEAP), kuriam gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, Vokietija nusprendė taikyti dideles fiskalines skatinamąsias priemones 2009 ir 2010 m. (apie 3,5 % BVP per dvejus metus), kurios laikomos tinkamu atsaku į ekonomikos nuosmukį. Priemonės yra orientuotos į pajamų rėmimą, privačiojo sektoriaus ir valstybės investicijas, darbo vietų išsaugojimą ir mokymo gerinimą, paramą kreditų suvaržymų patiriančioms įmonėms ir automobilių pramonei. Jos iš esmės atitinka EEAP, nes yra tikslinės ir taikomos laiku, nors šiek tiek nukeltos į programos laikotarpio pabaigą. Tačiau, nors kai kurios priemonės yra laikino pobūdžio, didelė dalis jų bus nuolatinės. Taigi nėra užtikrinta, kad priemonės, patvirtintos kaip atsakas į krizę, vėliau bus visiškai panaikintos. Tačiau numatomas skolos grąžinimo grafikas ir naujoji biudžeto taisyklė padės vykdant būtiną fiskalinio konsolidavimo procesą, kai krizė ims silpnėti. Atgaivinimas bus remiamas tokiomis struktūrinėmis priemonėmis kaip inovacijų parama privačiajam sektoriui, geresnės įdarbinimo paslaugos ir geresnė plačiajuosčio ryšio prieiga pagal numatytą Plačiajuosčio ryšio strategiją. Šios struktūrinės priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. Be to, laikinais viešųjų pirkimų tvarkos pakeitimais siekiama paspartinti investicijas į infrastruktūrą.
(2)

Šį dešimtmetį Portugalijos ekonomikos augimas buvo mažesnis už euro zonos vidurkį ir mažesnis už potencialą. 2008 m. sustojo BVP augimas – pirmiausia tam įtakos turėjo nedidelė išorės paklausa, atspindinti finansų krizę ir silpną pagrindinių prekybos partnerių ekonominę padėtį. Padidėjo išorės disbalansas, dėl to augo įsiskolinimas, ir kartu didėjo palūkanų mokėjimai užsienyje. Be to, nebuvo sumažintas konkurencingumo atotrūkis, o tai rodo daugiausia nedidelį našumo augimą – tai tebėra pagrindinis Portugalijos ekonomikos trūkumas. Taip pat sulėtėjo vidaus paklausos augimas dėl sumažėjusio privataus vartojimo ir ypač dėl bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo. Vis dėlto lėtas augimas nesutrukdė pastaraisiais metais mažinti valdžios sektoriaus deficitą, kuris 2008 m. buvo 2,2 % BVP. Portugalijos valdžios institucijos, vadovaudamosi Europos ekonomikos atgaivinimo planu (EEAP), patvirtino įvairias priemones ekonominei veiklai 2009 m. skatinti, kurių vertė siekia 1,3 % BVP; iš jų 0,8 % BVP – priemonės, darančios poveikį biudžetui. Dėl priemonių, kurių buvo imtasi savo nuožiūra, valstybės finansų srityje ribojamos galimybės imtis kitų fiskalinių skatinamųjų priemonių, nes priešingu atveju gali kilti pavojus ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui.
14)

Pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui užtikrinti 2005 m. lapkričio 7 d. pateiktoje Prancūzijos nacionalinėje reformų programoje (NRP) nustatomi trys pagrindiniai uždaviniai: a) sudaryti reikiamas sąlygas tvirtam ekonomikos augimui, įskaitant tvarius viešuosius finansus, b) sumažinti nedarbą ir padidinti užimtumo lygį ir c) sukurti žiniomis pagrįstą ekonomiką. Be to, potencialios gamybos apimties pagerinimas — labiausiai dėl vadinamojo atsarginio plano užimtumui didinti ir kitų darbo rinkos reformų — yra vienas iš trijų atnaujintoje programoje nustatytų Prancūzijos biudžeto strategijos ramsčių. Stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Stabilumo programa papildo šias priemones viešųjų finansų institucinių požymių pakeitimais, visų pirma nustato ir sustiprina išlaidų augimą reglamentuojančias taisykles visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose ir nustato suinteresuotų subjektų geresnio koordinavimo pagrindą. Tačiau stabilumo programos biudžeto projekcijose nėra pakankamai išsamiai nurodytas visų Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui.
(21)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų su preliminariu įgyvendinimo tvarkaraščiu – iki 2026 m. rugpjūčio 31 d. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 m. ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Ispanijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priėmimo datos, arba didelę šių uždavinių dalį. Konkrečiai, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas labai padės įgyvendinti šaliai skirtas rekomendacijas dėl viešųjų ir privačiųjų investicijų skatinimo siekiant padėti ekonomikai atsigauti. Numatoma, kad taip bus atsižvelgta į šaliai skirtas rekomendacijas dėl investicijų į inovacijas ir dėl šalies skaitmeninės ir žaliosios pertvarkų. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat numatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti didelę terminuotų darbo sutarčių dalį privačiajame bei viešajame sektoriuose ir stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką. Tikimasi, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės šalinti esamą paramos bedarbiams susiskaidymą, dėl kurio atsirado spragų. Taip pat tikimasi, kad tai padės užtikrinti darbo rinkai aktualius įgūdžius ir kvalifikacijas, kurie, kaip numatoma, bus svarbūs Ispanijos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkoms. Pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ne tik investuojant į prietaisus ir įgūdžius, bet ir rengiant internetinius kursus gali gerokai padidėti skaitmeninio mokymosi prieinamumas. Švietimo rezultatai taip pat gali pagerėti dėl investicijų įvairiais švietimo ciklo etapais. Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės gali padėti įgyvendinti Ispanijai skirtas rekomendacijas, kuriose jos prašoma pagerinti minimalių pajamų sistemų ir paramos šeimai aprėptį ir adekvatumą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu taip pat tikimasi sustiprinti viešųjų pirkimų sistemas ir prisidėti prie geresnės verslo aplinkos. Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priemonės, kuriomis siekiama veiksmingesnės viešųjų išlaidų ir mokesčių sistemos, gali prisidėti prie fiskalinio tvarumo;
(21)

jei viešųjų finansų sudėtis – tiek valstybės biudžeto pajamų, tiek išlaidų – būtų labiau palanki ekonomikos augimui, būtų užtikrintas ilgalaikis Portugalijos fiskalinis tvarumas, pagerinta verslo aplinka ir prisidėta prie įtraukaus ekonomikos atsigavimo. Kalbant apie Portugalijos mokesčių sistemą, yra duomenų (20), rodančių, kad šalies mokesčių lengvatų sistema yra gana sudėtinga ir nepakankamai skaidri (nustatyta daugiau kaip 500 mokesčių lengvatų, kurios išdėstytos daugiau kaip 60 teisės aktų), o mokesčių išlaidų ekonominis efektyvumas būtų didesnis, jei jos būtų nuolatos stebimos ir vertinamos. Be to, įmonių pelno mokesčio tarifo struktūrą apsunkina papildomi valstybės ir savivaldybių mokesčiai, dėl kurių mokesčių mokėtojams tampa sudėtinga juos suprasti, o mokesčių administratoriams tenka papildoma našta. Tiesiogiai išskaičiuojami mokesčiai dažnai būna per dideli, todėl kitais metais prašomos grąžinti sumos yra didelės. Periodinės mokesčių surinkimo išlaidos yra palyginti didelės (2019 m. jos buvo maždaug 20 % didesnės už ES 27 vidurkį), o mokesčių administracijos investicijos į informacines ir ryšių technologijas yra mažos, palyginti su Sąjungos vidurkiu (2019 m. jos sudarė 5,7 % mokesčių administracijos veiklos išlaidų ir buvo beveik perpus mažesnės už ES 27 vidurkį). Todėl jei pajamų administravimo įstaigos veiktų veiksmingiau, tai padėtų sutrumpinti mokesčių mokėjimo laiką Portugalijoje ir sumažinti nesumokėtų mokesčių nepriemokų apimtį (2019 m. pabaigoje jis sudarė 37,1 % visų grynųjų pajamų ir buvo vienas didžiausių Sąjungoje). Kalbant apie Portugalijos socialinės apsaugos sistemą, socialinių pervedimų veiksmingumas mažinant skurdą ir nelygybę yra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Visų pirma, minimalių pajamų adekvatumas yra mažas – 37,5 % skurdo ribos (Sąjungoje – 58,9 %). Be to atrodo, kad daugybe socialinių išmokų siekiama panašių tikslų, o tai taip pat lemia sudėtingumą. Dėl tokio socialinės apsaugos sistemos susiskaidymo ja naudojamasi palyginti menkai, be to trūksta realaus dėmesio tiems, kam labiausiai reikia socialinės apsaugos, todėl mažėja socialinių išmokų aprėptis ir galiausiai jų adekvatumas. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu įgyvendinti Nacionalinę kovos su skurdu strategiją;
(19)

COVID-19 krizė turėjo mažesnį poveikį valstybės finansams nei kitose valstybėse narėse, ir tikimasi, kad 2022 m. atitinkami rodikliai pagerės. Tačiau demografinių tendencijų poveikis valdžios sektoriaus išlaidoms ateinančiais dešimtmečiais didės. Visų pirma taip yra todėl, kad numatoma, kad dėl visuomenės senėjimo ir sulėtėjusių grynųjų migracijos srautų pensininkų skaičius vienam darbuotojui nuolat didės. Pagal nesikeičiančios politikos scenarijų iki 2070 m. Liuksemburgas susidurs su vienu iš didžiausių Sąjungoje išlaidų pensijoms, išreikštų BVP dalimi, padidėjimu. Dėl to išlaidos pensijoms sudarytų apie 18 % BVP (palyginti su 9 % 2019 m.) ir būtų vienos didžiausių Sąjungoje. Taip pat dėl to labai padidės valdžios sektoriaus skola ir ilguoju laikotarpiu kils pavojus valstybės finansų tvarumui. Naudingiausią makroekonominį poveikį darytų faktinio pensinio amžiaus didinimas, nes šis veiksnys turi didžiausią potencialą sumažinti išlaidas pensijoms. Be to, didesnis dirbančių vyresnio amžiaus darbuotojų skaičius taip pat prisidėtų prie ekonomikos augimo. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nenagrinėjamas nei ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas, nei neigiamas ankstyvo išėjimo į pensiją sistemų ir finansinių paskatų anksti pasitraukti iš darbo rinkos poveikis, o tai paaiškina žemą vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygį. Anksti pradėjus reformas, kuriomis siekiama apriboti ankstyvo išėjimo į pensiją sistemas ir pakeisti vyresnio amžiaus darbuotojų pasirinkimą, kad jie ilgiau liktų dirbti, jas būtų galima įgyvendinti palaipsniui ir padidinti kartų tarpusavio teisingumą;
5.

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, Danija turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;
5.

Remdamasi per tinklą surinkta informacija, Komisija turėtų informuoti tinklą, visų pirma pateikti šią informaciją: a) padėties apžvalga, įskaitant prognozes ir galimas pasekmes; jei įmanoma, turėtų būti įtraukta informacija iš atitinkamų trečiųjų šalių ir apie jas; b) esami krizės paveiktų valstybių narių ir trečiųjų kilmės, tranzito ir (arba) paskirties šalių pajėgumai ir esami ES ir kitų valstybių narių pajėgumai įveikti krizę; c) esamas ES ir valstybių narių pagalbos lygis; d) trūkumų ir poreikių vertinimas; e) galimi ES institucijų, ES įstaigų, ES agentūrų ir valstybių narių lygmens veiksmai, numatyti toliau pateiktame priemonių rinkinyje. Kai valstybė narė pateikia motyvuotą prašymą pagal pasiūlymo dėl Reglamento dėl krizinių ir force majeure situacijų migracijos ir prieglobsčio srityje 2 straipsnio 1 dalį arba 6 straipsnio 1 dalį, per tinklą surinkta informacija gali būti naudinga Komisijai atliekant analizę ir veiksmus, kaip numatyta to pasiūlymo 2 ir 6 straipsniuose. Kai Komisija atlieka migracijos padėties valstybėje narėje vertinimą pagal pasiūlymo dėl Reglamento dėl prieglobsčio ir migracijos valdymo 47 straipsnį, per tinklą surinkta informacija gali būti naudinga Komisijai rengiant ataskaitą dėl migracijos spaudimo, kaip numatyta to pasiūlymo 48 straipsnyje. Civilinės saugos pagalbos srityje valstybių narių veiklos koordinavimą turėtų užtikrinti Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras.
(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Prancūzija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudaro 1,9 % BVP. Tos priemonės, be kita ko, yra: sutrumpinto darbo laiko sistemos finansavimas (1,1 % BVP); 0,4 % BVP papildomos išlaidos sveikatos priežiūros paslaugoms stiprinti, sveikatos draudimo išmokoms ir sveikatos priežiūros darbuotojų atlygiui; solidarumo fondo (0,3 % BVP) sukūrimas siekiant teikti tiesioginę paramą mažosioms ir labai mažoms įmonėms, taip pat savarankiškai dirbantiems asmenims. Be to, Prancūzija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 17 % BVP. Tos priemonės, be kita ko, yra mokesčių ir socialinių įmokų atidėjimas įmonėms; greitesnis mokesčių ir PVM kredito grąžinimas; specialaus rezervo, kurio paskirtis – tiesiogiai remti strategines įmones investicijomis į nuosavą kapitalą (3,1 % BVP) ir paskolų garantijomis (13,9 % BVP), sukūrimas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Prancūzija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;