LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 36/1

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 102/2012

2012 m. sausio 27 d.

kuriuo pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams nustatomas galutinis antidempingo muitas, kuris taip pat taikomas importuojamiems iš Maroko, Moldavijos ir Korėjos Respublikos siunčiamiems plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip šių šalių kilmės, ir baigiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį atliekama importuojamiems Pietų Afrikos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams taikomų priemonių galiojimo termino peržiūra

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 bei 4 dalis ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A. PROCEDŪRA

1. Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

(1) Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (2) (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems plieniniams lynams ir kabeliams (toliau – PLK), kurių kilmės šalys, inter alia, yra Kinijos Liaudies Respublika (toliau – KLR), Indija, Pietų Afrika ir Ukraina. Šios priemonės toliau vadinamos pradinėmis priemonėmis, o tyrimas, po kurio pradiniu reglamentu buvo nustatytos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

(2) 2001 m. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001 (3) nustatė galutinį 9,7–50,7 % dydžio muitą tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos Federacijos kilmės geležiniams arba plieniniams lynams ir kabeliams. Tokio pat dydžio muitas buvo nustatytas Tarybos reglamentu (EB) 1279/2007 (4) atlikus dalinę tarpinę ir priemonių galiojimo termino peržiūras. Atlikusi antidempingo priemonių, nustatytų per Moldaviją importuojamiems Ukrainos kilmės PLK, vengimo tyrimą, 2004 m. balandžio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 760/2004 (5) pradines priemones nustatė iš Moldavijos siunčiamiems importuojamiems PLK. 2004 m. spalio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1886/2004 (6) pradines priemones taip pat nustatė iš Maroko siunčiamiems importuojamiems KLR kilmės PLK.

(3) Atlikusi priemonių galiojimo termino peržiūrą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 (7) nustatė, kad toliau būtų taikomos pradinės priemonės pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Toliau šios priemonės vadinamos galiojančiomis priemonėmis, o priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas – paskutiniu tyrimu. Atlikusi antidempingo priemonių, nustatytų per Korėjos Respubliką importuojamiems KLR kilmės PLK, vengimo tyrimą, 2010 m. gegužės mėn. Taryba Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 400/2010 (8) pradines priemones nustatė iš Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems PLK.

2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

(4) 2010 m. lapkričio 13 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems KLR, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės PLK, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (9).

(5) Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą Europos Sąjungos vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto (toliau –pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 60 %) visų Sąjungoje pagaminamų PLK, vardu pateiktą prašymą. Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei (toliau – SP) greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

(6) Kadangi tokių įrodymų dėl importuojamų Indijos kilmės produktų nebuvo, pareiškėjas neprašė inicijuoti priemonių, taikomų importuojamiems Indijos kilmės produktams, galiojimo termino peržiūros. Todėl importuojamiems Indijos kilmės produktams taikomos priemonės baigė galioti 2010 m. lapkričio 17 d. (10).

3. Tyrimas

(7) Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems naudotojams ir jų asociacijoms, eksportuojančių šalių atstovams, pareiškėjui ir prašyme nurodytiems Sąjungos gamintojams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

(8) Atsižvelgiant į didelį KLR eksportuojančių gamintojų, Sąjungos gamintojų ir su tyrimu susijusių importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) minėtų šalių prašyta per dvi savaites po tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

(9) Atsižvelgiant į tai, kad pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą toliau bendradarbiauti su Komisija išreiškė tik vienas KLR eksportuojantis gamintojas, buvo nuspręsta netaikyti KLR eksportuojančių gamintojų atrankos ir minėtam gamintojui nusiųsti klausimyną.

(10) Pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė dvidešimt Sąjungos gamintojų ir (arba) gamintojų grupių. Remdamasi Sąjungos gamintojų ir (arba) gamintojų grupių pateikta informacija Komisija atrinko tris gamintojus ir (arba) gamintojų grupes, kurie, kaip nustatyta, yra SP atstovai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį.

(11) Pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė aštuoni importuotojai. Tačiau nagrinėjamąjį produktą faktiškai importavo tik du importuotojai, todėl Komisija nusprendė netaikyti atrankos ir minėtiems importuotojams išsiųsti klausimyną.

(12) Todėl klausimynai buvo nusiųsti trims atrinktiems Sąjungos gamintojams ir (arba) gamintojų grupėms, dviems importuotojams ir visiems trijų nagrinėjamųjų šalių žinomiems eksportuojantiems gamintojams.

(13) Atrankos formą užpildęs KLR eksportuojantis gamintojas nepateikė klausimyno atsakymų. Todėl laikoma, kad tyrime nedalyvavo nė vienas KLR eksportuojantis gamintojas.

(14) Inicijuojant tyrimą vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas pateikė ribotą informaciją. Gamintojo buvo paprašytą užpildyti klausimyną, tačiau klausimyno atsakymų jis nepateikė. Todėl laikoma, kad tyrime nedalyvavo nė vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas.

(15) Klausimyno atsakymus pateikė vienas Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas.

(16) Klausimyno atsakymus taip pat pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupės, du importuotojai ir vienas naudotojas.

(17) Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose: a) Sąjungos gamintojai: — CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vokietija, — BRIDON grupė, kurią sudaro dvi bendrovės: Bridon International Ltd., Jungtinė Karalystė, ir BRIDON International GmbH, Vokietija, — REDAELLI Tecna Spa, Italija. b) Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas: — SCAW South Africa Ltd., Pietų Afrika. c) Importuotojai: — HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Vokietija, — SENTECH International, Prancūzija. d) Naudotojas: — ASCENSORES ORONA S coop, Ispanija.

(18) Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo buvo nagrinėjamas 2009 m. spalio 1 d. – 2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1. Nagrinėjamasis produktas

(19) Nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas kaip ir pradiniame bei paskutiniame tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm (pramonės terminologijoje dažnai vadinami plieniniais vielos lynais), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

2. Panašus produktas

(20) Kaip nustatyta atliekant pradinį ir paskutinį tyrimus, šiuo peržiūros tyrimu patvirtinta, kad KLR ir Ukrainoje gaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų PLK, Pietų Afrikoje gaminamų ir vidaus rinkoje parduodamų ir į Sąjungą eksportuojamų PLK, panašioje šalyje – Turkijoje – gaminamų ir vidaus rinkoje parduodamų PLK ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamų ir parduodamų PLK fizinės bei techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

(21) Importuotojas pateikė tokį pat argumentą kaip Europos vielinių lynų importuotojų asociacija (toliau – EWRIA) atliekant paskutinį tyrimą. Buvo teigiama, kad nagrinėjamasis produktas ir Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas labai skiriasi ir kad reikėtų skirti bendrosios bei specialiosios paskirties lynus. Šie argumentai buvo išsamiai nagrinėjami pradiniame ir paskutiniame reglamentuose, kuriais nustatytos laikinosios ir galutinės priemonės importuojamam nagrinėjamajam produktui. Be to, teismo byloje T-369/08 EWRIA prieš Komisiją Bendrasis Teismas nusprendė, kad Komisija nepadarė akivaizdžios vertinimo klaidos, kai pagal turimus įrodymus atlikdama vertinimą neatskyrė bendrosios ir specialiosios paskirties lynų (11).

(22) Importuotojas nepateikė jokios naujos informacijos, įrodančios, kad aplinkybės, kuriomis pagrįstos pradinės išvados, pasikeitė, todėl buvo patvirtintos pradiniame ir paskutiniame reglamentuose padarytos išvados.

C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

(23) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jeigu baigtų galioti taikomos priemonės.

1. Įžanginės pastabos

(24) KLR ir Ukrainos atveju visapusiškai nebendravo nė vienas eksportuojantis gamintojas. Apie save pranešė vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas bei vienas KLR eksportuojantis gamintojas ir jiems buvo išsiųstas eksportuojantiems gamintojams skirtas klausimynas. Jų klausimyno atsakymai laikyti neišsamiais ir prieštaringais, todėl jų patalpose nebuvo galima atlikti tikrinamųjų vizitų. Susijusioms bendrovėms buvo tinkamai raštu pranešta, kad šiomis aplinkybėmis reikės naudotis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Vienintelis žinomas Pietų Afrikos eksportuojantis gamintojas pateikė informacijos apie per PTL eksportui į Sąjungą parduotą kiekį, kuris sudarė visą Pietų Afrikos eksportui į Sąjungą parduotą kiekį per tą patį laikotarpį.

(25) Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš KLR, Pietų Afrikos ir Ukrainos apimtis sudarė 4 833 tonas, t. y. 2,4 % Sąjungos rinkos dalies. Atliekant paskutinį tyrimą bendras nagrinėjamųjų šalių importas sudarė 3 915 tonų, t. y. 2,2 % Sąjungos rinkos dalies.

2. Importas dempingo kaina per PTL

(26) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei nepasikeitė aplinkybės arba buvo informacijos, buvo naudojami tie patys metodai kaip ir atliekant pradinį tyrimą. Nebendradarbiavimo atveju, kaip antai KLR ir Ukrainos atveju, turėjo būti naudojami turimi faktai pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

2.1. KLR

(27) Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš KLR apimtis sudarė 4 530 tonų, t. y. 2,2 % Sąjungos rinkos dalies.

2.1.1. Panaši šalis

(28) Kadangi KLR yra pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalis, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis atitinkamoje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje gauta informacija, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

(29) Paskutiniame tyrime siekiant nustatyti normaliąją vertę, panašia šalimi pasirinkta Turkija. Turkiją pareiškėjas pasiūlė pasirinkti taip pat šiame tyrime. Panašios šalies pasirinkimui niekas neprieštaravo.

(30) Iš tyrimo paaiškėjo, kad Turkijoje PLK rinka yra konkurencinga: apie 53 % rinkos priklauso trims vietos gamintojams ir konkuruojama su importu iš kitų trečiųjų šalių. Turkijoje netaikomas importo muitas nagrinėjamajam produktui, taip pat netaikomi jokie apribojimai PLK importui į Turkiją. Galiausiai, kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, Turkijos vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas buvo panašus į produktą, kurį KLR eksportuojantis gamintojas eksportuoja į Sąjungą.

(31) Todėl padaryta išvada, kad Turkija yra tinkama panaši šalis siekiant nustatyti normaliąją vertę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte.

2.1.2. Normalioji vertė

(32) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu normalioji vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pateikta informacija, t. y. remiantis nesusijusių pirkėjų Turkijos vidaus rinkoje sumokėta arba mokėtina kaina. Išnagrinėjus gamintojo pateiktą informaciją, nustatyta, kad pardavimas vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, o parduodamas kiekis yra tipiškas.

(33) Todėl normalioji vertė buvo nustatyta kaip vidutinė svertinė vidaus rinkos pardavimo kaina, kurią Turkijos bendradarbiaujantis gamintojas taiko nesusijusiems pirkėjams.

2.1.3. Eksporto kaina

(34) Kadangi KLR gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis vieša informacija. Nustatyta, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą labiau tiko pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį gauta informacija nei Eurostato duomenys, nes atitinkami KN kodai taikomi platesnei produktų apibrėžtajai sričiai nei 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtas nagrinėjamasis produktas.

2.1.4. Palyginimas

(35) Kad būtų užtikrintas sąžiningas normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie, kaip nustatyta, turėjo įtakos kainų palyginimui. Kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į vežimo ir draudimo išlaidas.

2.1.5. Dempingo skirtumas

(36) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi dempingo skirtumas nustatytas remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą nustatytas net apie 38 % dempingas.

2.2. Pietų Afrika

(37) Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš Pietų Afrikos apimtis buvo 281 tona ir sudarė 0,1 % Sąjungos rinkos dalies, t. y. buvo de minimis lygio. Vieninteliam žinomam eksportuojančiam gamintojui priklausė 100 % šio importo.

2.2.1. Normalioji vertė

(38) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalį normalioji vertė nustatyta remiantis Pietų Afrikos vidaus rinkoje nesusijusių pirkėjų sumokėta arba mokėtina kaina, nes nustatyta, kad pardavimas vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis, o parduodamas kiekis yra tipiškas.

2.2.2. Eksporto kaina

(39) Kadangi visas eksportui skirtas nagrinėjamojo produkto kiekis buvo tiesiogiai parduotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, eksporto kaina nustatyta pagal faktiškai sumokėtas arba mokėtinas kainas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi.

2.2.3. Palyginimas

(40) Kad būtų užtikrintas sąžiningas normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas remiantis tuo pačiu prekybos lygiu ir gamintojo kainomis EXW sąlygomis, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, kurie, kaip teigta ir įrodyta, turėjo įtakos kainų palyginimui. Kainos buvo pakoreguotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į vežimo, draudimo ir kredito išlaidas.

2.2.4. Dempingo skirtumas

(41) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi dempingo skirtumas nustatytas remiantis kiekvienos rūšies produkto vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą nustatytas 17 % dempingas, kuris yra mažesnis nei pradiniame tyrime nustatytas 38,6 % dempingo skirtumas.

2.3. Ukraina

(42) Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa PLK importo iš Ukrainos apimtis buvo 22 tonos ir sudarė mažiau nei 0,1 % Sąjungos rinkos dalies, t. y. de minimis lygio.

2.3.1. Normalioji vertė

(43) Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį normalioji vertė nustatyta remiantis pareiškėjo peržiūros prašyme pateikta informacija ir atitinka Ukrainos vidaus rinkoje nesusijusių pirkėjų sumokėtą arba mokėtiną kainą.

2.3.2. Eksporto kaina

(44) Kadangi Ukrainos gamintojai nebendradarbiavo, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis vieša informacija. Nustatyta, kad apskaičiuojant dempingo skirtumą pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį gauta informacija yra tinkamiausia, nes ji yra būtent apie 19 konstatuojamojoje dalyje apibrėžtą nagrinėjamąjį produktą.

2.3.3. Palyginimas

(45) Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, eksporto kaina pakoreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį atsižvelgiant į pareiškėjo peržiūros prašyme nurodytą jūrų frachtą ir draudimą. Nustatyta, kad PTL dempingo skirtumas buvo daugiau nei 80 %.

3. Tikėtina importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

3.1. Įžanginės pastabos

(46) Nė vienas iš 28 žinomų KLR eksportuojančių gamintojų nebendradarbiavo.

(47) Komisijai apie save pranešė du peržiūros prašyme nurodyti Pietų Afrikos eksportuojantys gamintojai, tačiau klausimyną užpildė tik tas, kuris turėjo su eksportu į Sąjungą susijusių interesų. Kitų žinomų Pietų Afrikos gamintojų nėra.

(48) Žinomas Ukrainos eksportuojantis gamintojas nustojo bendradarbiauti, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje. Kiti Ukrainos gamintojai nežinomi.

3.2. KLR

3.2.1. Įžanginės pastabos

(49) Atliekant pradinį tyrimą visoms KLR bendrovėms buvo taikomas bendras 60,4 % dydžio antidempingo muitas. Importo iš KLR apimtis labai sumažėjo: nuo 11 484 tonų per pradinio tyrimo TL (ES-15) iki 1 942 tonų per paskutinio tyrimo PTL (ES-25), tačiau šiuo PTL padidėjo iki 4 530 tonų. Pažymima, kad KLR importas nuo 2001 m. didėjo. Dabartinė KLR rinkos dalis yra apie 2,2 %.

(50) Siekiant nustatyti dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, buvo tiriama eksportuojančių gamintojų kainodara kitose eksporto rinkose, eksporto į Sąjungą kainos, gamybos pajėgumai ir priemonių vengimas. Su eksportuotojų importo kainomis susijusi informacija nustatyta remiantis Eurostato duomenimis, informacija apie eksporto apimtį ir kainas – remiantis KLR statistine informacija, o su pajėgumais susijusi informacija – remiantis prašyme pateikta informacija. Nustatyta, kad Eurostato duomenys buvo tinkamiausi, palyginti su KLR statistine informacija, pagal kurią buvo galima palyginti tik platesnės apibrėžtosios srities produktą, kaip paaiškinta kitoje konstatuojamojoje dalyje.

3.2.2. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir eksporto į Sąjungą kainų santykis

(51) Turima viešų KLR duomenų bazių statistinė informacija apima platesnę produktų apibrėžtąją sritį nei nagrinėjamasis produktas. Todėl remiantis šia informacija nebuvo įmanoma atlikti tinkamos į kitas rinkas eksportuoto kiekio analizės. Kainų analizė, kurią atliekant būtų galima naudotis KLR duomenų baze, pagrįsta tinkamais vertinimais atsižvelgiant į tai, kad atliekant analizę greičiausiai buvo atsižvelgta į panašias kitų produktų savybes.

(52) Kaip paaiškinta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, remiantis turima informacija nustatyta, kad KLR eksporto į kitas eksporto rinkas kainos vidutiniškai buvo daug mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos (apie 30 % neatsižvelgiant į mokėtinus antidempingo muitus). Kaip nuspręsta 36 konstatuojamojoje dalyje, KLR eksporto į Sąjungą pardavimas buvo vykdomas dempingo kaina, o tai rodo, kad eksportas į kitų trečiųjų šalių rinkas greičiausiai buvo vykdomas dar labiau sumažinta dempingo kaina nei eksporto į Sąjungą pardavimas. Be to, buvo manoma, kad eksporto į kitas trečiąsias šalis kainų lygį galima laikyti tikėtino eksporto į Sąjungą pardavimo kainų lygio panaikinus priemones rodikliu. Atsižvelgiant į tai ir į žemą eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygį, padaryta išvada, kad galima dar labiau sumažinti eksporto į Sąjungą kainas, todėl dempingas padidėtų.

3.2.3. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir Sąjungos kainų lygio santykis

(53) Be to, nustatyta, kad SP pardavimo Sąjungoje kainų lygis vidutiniškai buvo daug didesnis nei KLR eksportuotojo eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygis. Faktas, kad dėl Sąjungos rinkoje bendrai dominuojančio nagrinėjamojo produktų kainų lygio Sąjungos rinka yra labai patraukli, taip pat taikomas KLR. Aukštesnis kainų lygis Sąjungos rinkoje yra paskata didinti eksportą į Sąjungos rinką.

3.2.4. Dempingo skirtumas

(54) Kaip nuspręsta 36 konstatuojamojoje dalyje, KLR eksporto į Sąjungą pardavimas buvo vykdomas labai sumažinta dempingo kaina, remiantis panašios šalies normaliąją verte. Nėra priežasties manyti, kad panaikinus priemones importas nebūtų vykdomas panašiomis dempingo kainomis ir didesne apimtimi.

3.2.5. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

(55) Remiantis prašymu atlikti peržiūrą ir atlikus kryžminį viešai skelbiamos informacijos (t. y. bendrovių interneto svetainėse skelbiamos informacijos) patikrinimą nustatyta, kad visų KLR eksportuojančių gamintojų pajėgumai yra 1 355 000 tonų. Pareiškėjas mano, kad KLR gamintojų pajėgumų naudojimo koeficientas yra apie 63 %, atsižvelgiant į tai, kad nepanaudoti pajėgumai sudaro apie 500 000 tonų. Pareiškėjas taip pat pateikė informacijos apie steigiamas kitas gamyklas ir vidaus rinkos dydį. Taigi KLR gamintojai turi daug nepanaudotų pajėgumų, kurie per PTL itin viršijo ne tik eksporto į Sąjungą apimtį, bet ir visą Sąjungos suvartojimą. Todėl yra pajėgumų gerokai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį, ypač dėl to, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkose ar vidaus rinkoje būtų galima absorbuoti tokio kiekio papildomą produkciją. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad mažai tikėtina, kad KLR vidaus rinka galėtų absorbuoti visus šiuos didelius nepanaudotus pajėgumus, nes joje yra daug konkuruojančių gamintojų.

3.2.6. Priemonių vengimas

(56) Nustatyta, kad iš KLR importuojamam nagrinėjamajam produktui taikomų priemonių buvo vengiama importuojamus produktus 2004 m. perkraunant Maroke, o 2010 m. – Korėjos Respublikoje. Tai įrodo, kad KLR PLK pardavėjai akivaizdžiai domėjosi Sąjungos rinka ir nenorėjo konkuruoti Sąjungos rinkoje pardavinėdami produktus ne dempingo kaina. Manoma, kad tai yra dar vienas požymis, kad, jei būtų panaikintos priemonės, KLR eksporto apimtis greičiausiai padidėtų ir eksportuojami produktai Sąjungos rinkoje būtų pardavinėjami dempingo kaina.

3.3. Pietų Afrika

3.3.1. Įžanginės pastabos

(57) Yra žinomi du Pietų Afrikos gamintojai. Kaip paaiškinta pirmiau, vienas eksportuojantis gamintojas bendradarbiavo atliekant šį tyrimą.

(58) Kitas žinomas gamintojas nesidomėjo eksportu į Sąjungą, nes, kaip jis teigė, jo gamybos pajėgumai yra visiškai išnaudojami ir parduodami Pietų Afrikos vidaus rinkoje.

(59) Nustačius pradines priemones importas iš Pietų Afrikos labai sumažėjo. Importo iš Pietų Afrikos rinkos dalis per PTL nesiekė de minimis lygio (0,1 %) ir sudarė iš viso 281 toną. Be to, dauguma importuotų produktų galiausiai buvo skirti naudoti ne sausumoje (ši paskirties sritis nuo ankstesnio tyrimo labai išsiplėtė) ir ES muitinėje nebuvo forminami. Tik nedidelė nagrinėjamojo produkto dalis buvo išleista į laisvą apyvartą ES.

(60) Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones būtų toliau vykdomas dempingas, išnagrinėta bendradarbiaujančio eksportuotojo pateikta informacija apie eksporto į Sąjungą ir į trečiąsias šalis apimtį ir kainas, nepanaudotus pajėgumus, atsargas ir Pietų Afrikos vidaus rinkos padėtį.

3.3.2. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir eksporto į Sąjungą kainų santykis

(61) Bendradarbiaujantis nagrinėjamojo produkto eksportuotojas pateikė informacijos apie apimtį ir kainas kitose nei Sąjungos eksporto rinkose. Eksportuojantis gamintojas didelę dalį produkcijos parduoda eksporto rinkose, nepaisant to, kad eksporto apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo. Bendrovės eksporto veikla orientuota į du konkrečius rinkos segmentus: kasybai giliose šachtose skirtus lynus ir su gręžimu atviroje jūroje susijusias paskirtis.

(62) Bendrovės eksporto kainos trečiosiose šalyse, palyginti su eksporto kainomis Sąjungoje, įskaitant taikytiną antidempingo muitą, apskritai buvo didesnės visus nagrinėjamojo laikotarpio metus (30 % palyginti su 70 %). Atsižvelgiant į eksportuotojo kainų kitose trečiųjų šalių rinkose pranašumą, palyginti su kainomis Sąjungos rinkoje, galima teigti, kad panaikinus priemones eksportuotojo eksporto į Sąjungos rinką apimtis ateityje nebūtų didelė. Todėl taip pat buvo manoma, kad, kaip paaiškinta 61 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė daugiausia eksportuoja produktus, kurie nėra visų pirma paklausūs Sąjungos rinkoje.

3.3.3. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos

(63) Nuo paskutinio tyrimo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo atsargos išliko beveik nepakitusios. Pajėgumų naudojimas (apie 70–75 %) buvo taip pat įprasto lygio, atsižvelgiant į techninius gamybos proceso suvaržymus. Didžiausi nepanaudoti pajėgumai yra 1 500–3 500 tonų. Eksportuojantis gamintojas neplanuoja itin padidinti gamybos pajėgumų. Manoma, kad pajėgumai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį yra labai riboti, atsižvelgiant į tai, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą produkciją.

(64) Be to, pažymima, kad produktai yra iš esmės parduodami vidaus rinkoje, kurioje gaunamas didelis pelnas, todėl bendrovė nesuinteresuota į Sąjungą eksportuoti didelį produktų kiekį.

3.4. Ukraina

3.4.1. Įžanginės pastabos

(65) Atsižvelgiant į tai, kad žinomi Ukrainos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, išvados buvo pagrįstos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kadangi nedaug žinoma apie Ukrainos pramonę, šios išvados pagrįstos informacija, kurią pareiškėjas pateikė prašyme atlikti peržiūrą, ir viešai skelbiama prekybos statistika. Pažymima, kad nėra kitų žinomų Ukrainos gamintojų ir kad toliau išdėstyti teiginiai, visų pirma dėl gamybos pajėgumų, yra susiję su žinomais eksportuojančiais gamintojais.

(66) Siekiant nustatyti, ar panaikinus priemones dempingas būtų greičiausiai tęsiamas, buvo ištirtos eksporto į trečiąsias šalis ir Sąjungą kainos, nepanaudoti pajėgumai ir priemonių vengimas.

3.4.2. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir eksporto į Sąjungą kainų santykis

(67) Neturint jokios kitos patikimesnės informacijos, atsižvelgta į prašyme pateiktą informaciją, pagrįstą viešai skelbiama statistika, apie kitas eksporto rinkas. Išanalizavus turimus duomenis paaiškėjo, kad vidutinės eksporto į šias šalis kainos buvo daug mažesnės už vidutines eksporto į Sąjungą kainas. Kaip jau paaiškinta KLR ir Pietų Afrikos atveju, eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos buvo laikomos tikėtino eksporto į Sąjungą pardavimo kainų lygio panaikinus priemones rodikliu. Atsižvelgiant į tai padaryta išvada, kad galima dar labiau sumažinti eksporto į Sąjungą kainas – greičiausiai iki dempingo kainos.

3.4.3. Nepanaudoti pajėgumai

(68) Per pastaruosius kelerius metus du anksčiau žinomi eksportuojantys gamintojai sujungė savo veiklą. Todėl atliekant paskutinį tyrimą nustatyti gamybos pajėgumai buvo sumažinti. Atsižvelgiant į prašyme pateiktus įrodymus ir kaip nurodė eksportuojantis gamintojas, nustatyti Ukrainos gamybos pajėgumai yra 35 000–40 000 tonų, iš kurių 70 % naudojami faktinei gamybai. Todėl atsižvelgiant į nepanaudotus pajėgumus, kurie sudaro 10 500–12 000 tonų, matyti, kad yra pajėgumų labai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį. Atsižvelgiant į Sąjungos suvartojimą, apskaičiuotą pagal žinomą produkciją ir statistinę informaciją apie importą ir eksportą, manoma, kad vidaus rinka negali absorbuoti papildomų pajėgumų. Todėl Ukraina išlieka ta šalimi, iš kurios nepanaudoti pajėgumai būtų greičiau nei iš visų nagrinėjamųjų šalių nukreipiami į Sąjungos rinką visų pirma todėl, kad nėra požymių, kad trečiųjų šalių rinkos ar vidaus rinka galėtų absorbuoti papildomą produkciją.

3.4.4. Priemonių vengimas

(69) Iš Ukrainos importuojamiems PLK nustačius galiojančias priemones buvo nustatyta, kad šių priemonių buvo vengiama PLK importuojant iš Moldavijos. Manyta, kad nustatytas priemonių vengimas yra papildomas veiksnys, rodantis suinteresuotumą patekti į Sąjungos rinką ir negalėjimas Sąjungos rinkoje konkuruoti nevykdant dempingo.

3.5. Išvada

(70) Nustatyta, kad KLR ir Ukrainos atveju buvo toliau vykdomas didelis dempingas, o Pietų Afrikos atveju – mažesnio lygio dempingas, nors importo iš Pietų Afrikos ir Ukrainos apimtis buvo maža.

(71) Siekiant ištirti, ar panaikinus antidempingo priemones dempingas tęstųsi, buvo analizuojami nepanaudoti pajėgumai ir nepanaudotos atsargos, taip pat kainų ir eksporto strategijos skirtingose rinkose. Atlikus šį tyrimą paaiškėjo, kad KLR turi daug nepanaudotų pajėgumų ir sukauptų atsargų, o Ukraina – šiek tiek mažiau. Pietų Afrikos atveju didelių nepanaudotų pajėgumų ar neįprasto atsargų kiekio nenustatyta. Be to, nustatyta, kad eksporto iš KLR ir Ukrainos į kitas trečiąsias šalis kainos paprastai buvo mažesnės nei kainos Sąjungos rinkoje, todėl Sąjunga šių šalių eksportuojantiems gamintojams išliko patrauklia rinka. Eksportas iš Pietų Afrikos į kitas šalis buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei eksportas į Sąjungą, taigi jis nebuvo vykdomas dempingo kaina. Todėl padaryta išvada, kad Sąjungos rinkoje netaikant antidempingo priemonių, eksportas iš KLR ir Ukrainos į trečiąsias šalis būtų greičiausiai nukreiptas į Sąjungą. Be to, dėl esamų nepanaudotų gamybos pajėgumų importas iš šių šalių greičiausiai padidėtų. Išanalizavus kainų strategijas taip pat paaiškėjo, kad eksportas iš Ukrainos ir KLR būtų greičiausiai vykdomas dempingo kaina. KLR ir Ukrainos atveju šias išvadas dar labiau sustiprino faktas, kad taikomos priemonės buvo apeinamos importuojant per kitas šalis, o tai reiškia, kad eksportuojančios šalys negalėjo sąžiningomis kainomis konkuruoti Sąjungos rinkoje. Tačiau Pietų Afrikos gamintojas, kaip manyta, galėjo sąžiningomis kainomis konkuruoti su kitais gamintojais, įskaitant Sąjungos gamintojus, kitų trečiųjų šalių rinkose. Atsižvelgiant į tai buvo nustatyta, kad nustojus galioti priemonėms KLR ir Ukrainos atveju dempingas greičiausiai būtų toliau vykdomas didele apimtimi. Tačiau atsižvelgiant į nuo pradinio tyrimo sumažėjusį dempingo lygį, faktas, kad eksportas į kitas šalis buvo vykdomas daug didesnėmis kainomis nei eksportas į ES ir, kaip manyta, mažą Pietų Afrikos produktų paklausą, manoma, kad iš Pietų Afrikos dempingo kaina greičiausiai nebūtų toliau daug importuojama.

(72) Ukrainos Vyriausybė pateikė pastabų dėl pirmiau nurodytų išvadų teigdama, jog teiginys, kad panaikinus antidempingo priemones Ukrainos gamintojas eksportą nukreiptų į Sąjungos rinką, yra perdėtas ir nepagrįstas. Patvirtindama savo teiginį, Vyriausybė teigė, kad dėl taikomų priemonių buvo prarasti ryšiai su ES pirkėjais, todėl Ukrainos eksportas į Sąjungą buvo nutrauktas ir dabar daugiausia eksportuojama į NVS bei Azijos rinkas. Tačiau Vyriausybė nepateikė pastabų dėl Sąjungos rinkos patrauklumo, susijusio su dideliu kainų skirtumu šiose rinkose, kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, taigi nepateikė paaiškinimų dėl to, jog tikrai yra tikimybė, kad panaikinus priemones Ukrainos eksportas būtų nukreiptas į Sąjungą.

(73) Atskleidus faktus pareiškėjas teigė, kad dėl mažėjančios Pietų Afrikos gamintojo eksporto į kitas rinkas apimties padidės nepanaudoti pajėgumai, kurių vidaus rinka negalės absorbuoti, todėl padidės importas į Sąjungą. Tačiau šie argumentai nebuvo pagrįsti įrodymais. Pastebėta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjantis bendradarbiaujančio eksportuotojo pardavimas eksportui pagerėjo dėl vidaus pardavimo, kuris tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo šiek tiek mažiau. Be to, visa bendrovės pardavimo apimtis nuo 2009 m. iki TL padidėjo. Taigi nėra požymių, kad pareiškėjo argumentai galėtų būti pagrįsti.

(74) Pareiškėjas taip pat kritikavo Komisiją, kad ši neatsižvelgė į tai, jog kitas Pietų Afrikos gamintojas nebendradarbiavo, ir į faktą, kad, nors bendrovė praeityje ir neeksportavo, ateityje ji gali eksportuoti. Todėl pažymima, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrovė į Sąjungą neeksportavo. Antidempingo priemonėmis teisėtas importas į Sąjungą nebuvo varžomas. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

D. SĄJUNGOS GAMYBA IR SĄJUNGOS PRAMONĖ

(75) Sąjungoje PLK gamina daugiau kaip 25 gamintojai ir (arba) gamintojų grupės, kurios sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

(76) Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, iš 20 Sąjungos gamintojų, kurie pateikė reikiamą informaciją buvo atrinkti trys gamintojai ir (arba) gamintojų grupės. — BRIDON grupė, kurią sudaro Bridon International Ltd (Jungtinė Karalystė) ir Bridon International GmbH (Vokietija), — CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Vokietija), — Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Vokietija), — Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Vokietija), — Westfälische Drahtindustrie GmbH (Vokietija), — Teufelberger Seil GmbH (Vokietija), — ZBD Group A.S. (Čekija), — Cables y Alambres especiales, SA (Ispanija), — Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalija), — D. Koronakis SA (Graikija), — N. Leventeris SA (Graikija), — Drumet SA (Lenkija), — Metizi JSC (Bulgarija), — Arcelor Mittal Wire France (Prancūzija), — Brunton Shaw UK Limited (Jungtinė Karalystė), — Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunija), — Redaelli Tecna Spa (Italija), — Remer SRL (Italija), — Metal Press SRL (Italija), — Randers Reb International a. s. (Danija).

(77) Pažymima, kad trijų atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 40 % visos Sąjungos gamybos per PTL, o daugiau kaip 20 Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 96 % visos Sąjungos gamybos per PTL; tai laikoma tipišku kiekiu, palyginti su visa Sąjungos gamyba.

E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1. Suvartojimas Sąjungos rinkoje

(78) Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis SP parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato viso ES importo duomenimis

(79) Sąjungos suvartojimas nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 21 %: nuo 255 985 tonų iki 203 331 tonos. Tiksliau sakant, 2008 m. jis padidėjo 1 %, tačiau 2009 m. dėl ekonomikos nuosmukio sumažėjo net 22 procentiniais punktais ir PTL išliko panašaus lygio. 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Sąjungos suvartojimas (tonomis) 255 986 257 652 201 975 203 331 Indeksas 100 101 79 79

2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių

2.1. Bendras vertinimas

(80) Atliekant ankstesnius tyrimus importuojami KLR, Pietų Afrikos ir Ukrainos kilmės produktai buvo vertinami bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą.

(81) Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad importo iš kiekvienos šalies dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis lygis. Buvo atlikta kiekvienos šalies tikėtinos eksporto apimties panaikinus priemones analizė. Nustatyta, kad panaikinus priemones importas iš KLR ir Ukrainos, priešingai nei iš Pietų Afrikos, greičiausiai padidėtų ir būtų daug didesnis nei per PTL ir neabejotinai viršytų nereikšmingumo ribą. Pietų Afrikos atveju buvo nustatyta, kad pajėgumai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį yra labai riboti, atsižvelgiant į mažus nepanaudotus pajėgumus ir faktą, kad papildomą produkciją, jei tokios būtų, trečiųjų šalių rinkos arba vidaus rinkas galėtų absorbuoti.

(82) Atsižvelgiant į importuojamų produktų konkurencijos sąlygas nustatyta, kad importas iš Pietų Afrikos tiesiogiai nekonkuruoja su importu iš kitų dviejų šalių. Todėl, kaip nurodyta 87 ir 91 konstatuojamosiose dalyse, iš Pietų Afrikos importuojamų produktų kainos buvo daug didesnės nei iš kitų dviejų šalių importuojamų produktų. Iš tikrųjų, priešingai nei, kaip buvo nustatyta, dideliam priverstiniam kainų mažinimui dėl importo iš kitų dviejų šalių, dėl minėtų didesnių importo iš Pietų Afrikos kainų nebuvo priverstinai mažinamos kainos.

(83) Atlikus importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių tyrimą nustatyta, kad iš šių šalių importuoti PLK yra panašūs savo pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, įvairių rūšių importuotus PLK buvo galima pakeisti Sąjungoje pagamintais PLK ir jais Sąjungoje buvo prekiaujama tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai manyta, kad importuoti nagrinėjamųjų šalių kilmės PLK konkuravo su Sąjungoje pagamintais PLK.

(84) Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, manyta, kad KLR ir Ukrainos atveju buvo įgyvendinti pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardyti kriterijai. Todėl importas iš šių dviejų šalių buvo vertinamas bendrai. Kadangi 3 straipsnio 4 dalyje nustatytų kriterijai, visų pirma importuojamų produktų konkurencijos sąlygos, Pietų Afrikos atveju nebuvo įgyvendintos, šios šalies kilmės importas buvo vertinamas atskirai.

2.2. Importas iš KLR ir Ukrainos

2.2.1. Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos

(85) Remiantis Eurostato duomenimis KLR ir Ukrainos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 54 %. Nustatyta, kad 2009 m. ji sumažėjo net 43 procentiniais punktais, o PTL – dar 13 procentinių punktų.

(86) KLR ir Ukrainos importo rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 3,8 % iki 2,2 %.

(87) Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 29 %. Padidėjusios 11 % 2008 m. importo kainos 2009 m. dar padidėjo ir PTL beveik nepakito. 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Importas (tonomis) 9 844 10 081 5 830 4 553 Indeksas 100 102 59 46 Rinkos dalis (%) 3,8 3,9 2,9 2,2 Indeksas 100 102 75 58 Importo kaina 1 073 1 195 1 394 1 388 Indeksas 100 111 130 129

2.2.2. Priverstinis kainų mažinimas

(88) Kadangi KLR ir Ukrainos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, priverstinis kainų mažinimas turėjo būti nustatytas remiantis importo statistika pagal KN kodą naudojantis informacija, gauta pagal bendrojo reglamento 14 straipsnio 6 dalį. KLR ir Ukrainos kilmės PLK priverstinio kainų mažinimo skirtumas, išskyrus antidempingo muitą, PTL buvo 47,4–58,2 %.

2.3. Importas iš Pietų Afrikos

2.3.1. Importo iš Pietų Afrikos apimtis, rinkos dalis ir kainos

(89) Remiantis Eurostato duomenimis Pietų Afrikos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 77 %. Nustatyta, kad 2009 m. jis sumažėjo net 94 procentiniais punktais, o PTL padidėjo tik 17 procentinių punktų.

(90) Pietų Afrikos importo rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 0,5 % iki 0,1 %.

(91) Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 52 %. 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Importas (tonomis) 1 229 846 73 281 Indeksas 100 69 6 23 Rinkos dalis (%) 0,5 0,3 0,0 0,1 Indeksas 100 68 7 29 Importo kaina 1 504 1 929 2 217 2 280 Indeksas 100 128 147 152

2.3.2. Priverstinis kainų mažinimas

(92) Priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojantis bendradarbiaujančio Pietų Afrikos gamintojo eksporto kainomis, neatsižvelgiant į antidempingo muitą; nustatyta, kad jo nebuvo. Kadangi kitų Pietų Afrikos eksportuojančių gamintojų nėra, ši išvada taikoma visai šaliai.

3. Importas iš šalių, kurioms taip pat nustatytos priemonės

3.1. Korėjos Respublika

(93) Kaip nurodyta 3 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad KLR pradinių priemonių vengė produktus eksportuodama per Korėjos Respubliką (Pietų Korėją). Todėl importuojamiems KLR kilmės produktams nustatytas antidempingo muitas taip pat nustatytas iš Pietų Korėjos siunčiamiems importuojamiems tokiems pat PLK, išskyrus produktus, pagamintus 11 tikrų Pietų Korėjos gamintojų.

(94) Atlikus priemonių vengimo tyrimą ir nustačius antidempingo priemones iš Pietų Korėjos siunčiamiems importuojamiems produktams, importo apimtis labai sumažėjo, o rinkos dalis sumažėjo nuo 18,7 % 2007 m. iki 12,8 % PTL. Ši procentinė dalis atitinka tikrų Korėjos eksportuojančių gamintojų, kurie atleisti nuo priemonių, dalį.

3.2. Moldavija

(95) Nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik nebuvo importuojamų Moldavijos kilmės arba iš Moldavijos siunčiamų produktų. Todėl manyta, kad tolesnio tyrimo atlikti nereikia.

3.3. Marokas

(96) Nagrinėjamuoju laikotarpiu importuojamų Maroko kilmės arba iš Maroko siunčiamų produktų kiekis sumažėjo 51 %. Jų rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo mažesnė nei 0,5 %.

4. Kita su antidempingo priemonėmis susijusi šalis

(97) Remiantis Eurostato duomenimis tam tikrų Rusijos Federacijos kilmės geležinių ar plieninių lynų ir kabelių, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1601/2001 (12) 1 straipsnio 1 dalyje, importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 41 %.

(98) Rusijos importo rinkos dalis sumažėjo nuo 1,5 % 2007 m. iki 1,1 % PTL.

5. SP ekonominė padėtis

(99) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius SP būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

5.1. Įžanginės pastabos

(100) Kadangi SP požiūriu buvo vykdoma atranka, žala buvo vertinama remiantis tiek informacija, gauta viso SP lygmeniu, kaip apibrėžta 75 konstatuojamojoje dalyje, tiek informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

(101) Tais atvejais, kai taikoma atranka remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, pajėgumų, našumo, atsargų, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos SP lygmeniu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, t. y. kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, darbo užmokestis, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą, yra nagrinėjami remiantis informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

(102) Vienas iš atrinktos Bridon grupės gamintojų, bendrovė Bridon International Limited, nagrinėjamuoju laikotarpiu apskaitą vedė Didžiosios Britanijos svarais sterlingų. Todėl tam tikriems žalos rodikliams įtakos turėjo Didžiosios Britanijos svaro sterlingų ir euro valiutų keitimo kursų svyravimas.

5.2. Su SP susiję duomenys

a) Gamyba

(103) SP gamyba nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 9 %, t. y. nuo 182 681 tonos iki 165 394 tonų. Gamybos apimtis nekito iki 2008 m., tačiau dėl pasaulio ekonomikos nuosmukio 2009 m. sumažėjo net 13 %. Gamybos rodikliai pagerėjo PTL – ji padidėjo 4 procentiniais punktais. Gamybos apimtis sumažėjo mažiau nei Sąjungos rinkos suvartojimas dėl paklausos ne ES rinkose. SP 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Gamybos apimtis (tonomis) 182 681 182 691 159 266 165 394 Indeksas 100 100 87 91

b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

(104) Gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 6 %. 2009 m. jie sumažėjo 10 %, o PTL padidėjo 4 procentiniais punktais. Kadangi gamybos apimtis sumažėjo palyginti labiau nei pajėgumai, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 69 % 2007 m. iki 66 % PTL. SP 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Pajėgumai 265 779 261 383 239 312 249 254 Indeksas 100 98 90 94 Pajėgumų naudojimas (%) 69 70 67 66 Indeksas 100 102 97 97

c) Atsargos

(105) SP laikotarpio pabaigos atsargos 2008–2009 m. padidėjo, tačiau PTL sumažėjo iki 2007 m. lygio. SP 2007 m 2008 m. 2009 m. PTL Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) 12 656 13 254 12 790 12 651 Indeksas 100 105 101 100

d) Pardavimo apimtis

(106) SP pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 20 %. 2008 m. sumažėjusi 5 % gamybos apimtis dėl ekonomikos nuosmukio 2009 m. sumažėjo dar 24 procentiniais punktais. Ši tendencija sutapo su Sąjungos rinkos, kuri dėl ekonomikos nuosmukio nuo 2007 m. iki PTL sumažėjo 21 %, raida. SP 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Pardavimas nesusijusioms Sąjungos šalims (tonomis) 112 387 106 431 80 340 89 551 Indeksas 100 95 71 80

e) Rinkos dalis

(107) SP nuo 2007 m. iki PTL savo 44 % rinkos dalį sugebėjo išlaikyti nepakitusią. Tačiau 2008 ir 2009 m. rinkos dalis sumažėjo atitinkamai iki 41 % ir 40 % Sąjungos suvartojimo. SP 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Rinkos dalis (%) 44 41 40 44 Indeksas 100 94 91 100

f) Augimas

(108) Nuo 2007 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 21 %, SP pardavimo apimtis sumažėjo tik 20 %. Taigi SP rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o importo iš kitų nagrinėjamųjų šalių tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo beveik 2 procentiniais punktais.

g) Užimtumas

(109) Nuo 2007 m. iki PTL SP užimtumo lygis sumažėjo 12 %. Labiausiai, t. y. 8 procentiniais punktais, jis sumažėjo 2009 m. Tai rodo, kad SP sugebėjo prisitaikyti prie naujos rinkos padėties. SP 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Užimtumas 3 052 2 978 2 752 2 694 Indeksas 100 98 90 88

h) Našumas

(110) SP darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus – 2008 m. jis padidėjo 2 procentiniais punktais, 2009 m. sumažėjo 5 procentiniais punktais, o PTL padidėjo 6 procentiniais punktais. SP 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Našumas 59,9 61,3 57,9 61,4 Indeksas 100 102 97 103

i) Dempingo skirtumo dydis

(111) Atsižvelgiant į bendrą importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį ir taikomus antidempingo muitus, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis SP negali būti laikomas reikšmingu.

5.3. Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys

j) Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

(112) SP vieneto pardavimo kainos nuo 2007 m. iki PTL padidėjo 11 %. Iki 2009 m. jos palaipsniui padidėjo 16 %, o PTL sumažėjo 5 procentiniais punktais. Ši kainų raida susijusi su faktu, kad SP iki ekonomikos nuosmukio priimtus labai brangius užsakymus galėjo paskirstyti 2009 m. Ji taip pat susijusi su laipsnišku SP perėjimu prie brangesnių PLK, t. y. didesnio skersmens PLK. Atrinkti gamintojai 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t) 3 219 3 492 3 720 3 560 Indeksas 100 108 116 111

k) Darbo užmokestis

(113) Nuo 2007 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %. Tačiau negalima daryti reikšmingų išvadų remiantis toliau pateikta lentele, nes darbo užmokestis vienam darbuotojui labai priklausė nuo Didžiosios Britanijos svaro sterlingų ir euro valiutų keitimų kurso svyravimo nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atrinkti gamintojai 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą (EUR) 55 062 50 570 46 638 48 329 Indeksas 100 92 85 88

l) Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

(114) Nors pereinamuoju laikotarpiu investicijos į PLK sumažėjo 32 %, jos buvo didelės ir sudarė daugiau kaip 35 mln. EUR. Daugiausia buvo investuojama į rentabilius PLK. Atrikti gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu sunkumų padidinti kapitalą nepatyrė, nes investicijos paprastai atsipirkdavo per kelerius metus. Atrinkti gamintojai 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Investicijos (tūkst. EUR) 12 331 9 038 6 283 8 406 Indeksas 100 73 51 68

m) Pelningumas Sąjungos rinkoje

(115) Atrinkti gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo gauti pelno. Nuo 2008 m. iki PTL gautas pelnas buvo didesnis nei atliekant pradinį tyrimą nustatytas tikslinis 5 % pelno dydis. Atrinktų gamintojų gautas pelnas iš esmės priklausė nuo kainų pokyčių nuo 2007 m. iki PTL ir ilgalaikės atrinktų gamintojų produktų pasaulinės paklausos, dėl kurios minėti gamintojai galėjo sumažinti nustatyto dydžio sąnaudas. PTL sumažėjęs pelningumas susijęs su sumažėjusiomis kainomis ir sumažėjusia gamybos apimtimi, kurios turėjo neigiamo poveikio gamybos sąnaudoms. Atrinkti gamintojai 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Pelningumas ES rinkoje (%) 3,6 5,7 11,1 6,5 Indeksas 100 158 307 179

n) Investicijų grąža

(116) Investicijų grąža (IG), išreikšta iš veiklos, susijusios su PLK, gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su PLK gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Atrinkti gamintojai 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL IG (%) 24,5 45 76,4 69,6 Indeksas 100 184 312 284

o) Grynųjų pinigų srautas

(117) Su grynųjų pinigų srautu susijusi padėtis nuo 2007 m. iki PTL pagerėjo; per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ji atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas. Atrinkti gamintojai 2007 m. 2008 m. 2009 m. PTL Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) 20 255 38 579 60 276 45 841 Indeksas 100 190 298 226

p) Atsigavimas po ankstesnio dempingo

(118) Pirmiau nagrinėti rodikliai rodo, kad ekonominis nuosmukis turėjo neigiamos įtakos SP, nes sumažėjo pardavimo apimtis, gamybos apimtis, užimtumas ir investicijos, tačiau jie taip pat rodo, kad SP pakeitė gamybos įrenginius, kad lengviau prisitaikytų prie naujos ekonominės padėties ir išnaudotų galimybes tuose ES bei ne ES rinkų segmentuose, kuriuose gali gauti didelį pelną. Dėl 1999 m. nustatytų antidempingo priemonių pagerėjusi SP ekonominė ir finansinė padėtis įrodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad SP atsigavo po ankstesnio dempingo.

(119) Ukrainos Vyriausybė nurodė, kad ji nesupranta, kaip panaikinus Ukrainos importui taikomus antidempingo muitus būtų daroma žala Sąjungos pramonei, jei jos žalos rodiklių raida ekonomikos krizės laikotarpiu, visų pirma nuo 2009 m. iki PTL, buvo dažniausiai teigiama. Tačiau atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas ribotas laikotarpis, o ne visas nagrinėjamasis laikotarpis. Reikėtų pažymėti, kad šis laikotarpis neatspindi bendros tendencijos – jo pradžioje dar nepasiektas tikslinis pelnas nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje, nepaisant Sąjungos pramonę ir jos rodiklius paveikusios ekonomikos krizės, buvo galiausiai pasiektas. Iš tikrųjų, kaip nurodyta 112 ir 115 konstatuojamosiose dalyse, palyginti gera Sąjungos pramonės bendra padėtis susijusi su dideliais užsakymais 2008 m. pabaigoje, kurie buvo paskirstyti 2009 m., ir su padidėjusiu ne ES rinkų suvartojimu, kuris turėjo teigiamos įtakos bendrai teigiamai pelno rodiklių raidai.

5.4. Išvada

(120) Suvartojimas sumažėjo 21 %, tačiau SP sugebėjo išlaikyti rinkos dalį, kainos pakilo 11 %, atsargų kiekis išliko tinkamo lygio, o gamybos apimtis sumažėjo mažiau nei suvartojimas. SP gavo pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad SP materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė.

F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

(121) Kaip paaiškinta 55 ir 68 konstatuojamosiose dalyse, KLR ir Ukrainos eksportuojantys gamintojai turi galimybių labai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį panaudodami turimus nepanaudotus pajėgumus. Iš tikrųjų yra daug nepanaudotų pajėgumų, kuriuos panaudojus būtų galima pagaminti daugiau nei 500 000 tonų produktų, o tai sudaro visą produktų suvartojimą Sąjungoje. Todėl tikėtina, kad siekiant atgauti ir dar labiau padidinti prarastą rinkos dalį į Sąjungos rinką pateks didelis kiekis Kinijos ir Ukrainos PLK, jeigu priemonės bus panaikintos.

(122) Kaip nurodyta 88 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad importo iš KLR ir Kinijos kainos buvo žemos, todėl priverstinai buvo sumažintos ES kainos. Šios žemos kainos greičiausiai būtų toliau taikomos. Iš tikrųjų Ukrainos atveju, kaip nurodyta 67 konstatuojamojoje dalyje, kainos gali dar labiau sumažėti. Tokia kainodaros politika kartu su šių šalių eksportuotojų galimybe į Sąjungos rinką eksportuoti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį greičiausiai lemtų mažesnes kainas ES rinkoje ir turėtų neigiamo poveikio SP ekonominei padėčiai. Kaip nurodyta pirmiau, SP finansinės veiklos rezultatai yra labai susiję su kainų lygiu ES rinkoje. Todėl tikėtina, kad padidėjus importo iš KLR ir Ukrainos dempingo kaina apimčiai SP finansinė padėtis pablogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas atliekant pradinį tyrimą. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus KLR ir Ukrainos kilmės importui taikomas priemones žala SP greičiausiai pasikartotų.

(123) Kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje, Pietų Afrikos nepanaudoti pajėgumai yra riboti. Kaip pabrėžta 92 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad dėl Pietų Afrikos eksporto į ES kainų SP kainos nebuvo priverstinai sumažintos. Atsižvelgiant į mažą eksporto į ES apimtį ES rinkoje Pietų Afrikos PLK eksporto į kitas pagrindines ne ES rinkas kainos buvo taip pat palygintos su SP kainomis pagal atitinkamų rūšių produktus. Nustatyta, kad dėl šių kainų SP kainos taip pat nebuvo priverstinai sumažintos.

(124) Atsižvelgiant į ribotus nepanaudotus pajėgumus ir tai, kad nebuvo priverstinai mažinamos kainos, daroma išvada, kad panaikinus Pietų Afrikos kilmės importui taikomas priemones žala SP greičiausiai nepasikartotų.

G. SĄJUNGOS INTERESAI

1. Įvadas

(125) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau KLR ir Ukrainai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant analizuojama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

(126) Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas KLR ir Ukrainos kilmės importui šiuo konkrečiu atveju prieštarautų Sąjungos interesams.

2. SP interesai

(127) SP pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida, stebėta nagrinėjamuoju laikotarpiu. Visų pirma faktas, kad SP nagrinėjamuoju laikotarpiu išsaugojo savo rinkos dalį, labai skiriasi nuo padėties iki priemonių nustatymo 1999 m. Be to, pažymėtina, kad nuo 2007 m. iki PTL pagerėjo su SP pelnu susijusi padėtis. Primenama taip pat, kad buvo nustatyta priemonių vengimas importo iš Maroko, Moldavijos ir Pietų Korėjos atveju. Jei to nebūtų buvę, SP padėtis būtų buvusi dar palankesnė.

(128) Galima pagrįstai tikėtis, kad SP toliau bus naudingos taikytinos priemonės. Jei nebūtų taikomos KLR ir Ukrainos kilmės importui nustatytos priemonės, SP greičiausiai vėl patirtų žalos dėl padidėjusio importo iš šių šalių dempingo kaina, o jos finansinė padėtis pablogėtų.

3. Importuotojų interesai

(129) Primenama, kad atliekant ankstesnius tyrimus nustatyta, kad nustatytų priemonių poveikis būtų nedidelis. Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno atsakymus pateikė ir atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo du importuotojai. Jie nurodė, kad dėl priemonių kainos didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad būta kitų tiekimo šaltinių ir importo iš kitų trečiųjų šalių kainos buvo panašios į importo iš Kinijos kainas.

(130) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad dabartinės galiojančios priemonės neturėjo esminio neigiamo poveikio jų finansinei padėčiai ir kad tolesnis priemonių taikymas importuotojams neturėtų pernelyg didelio poveikio.

4. Naudotojų interesai

(131) PLK naudojami labai įvairioms paskirtims, todėl gali būti daug šį produktą naudojančių pramonės šakų, kaip antai žuvininkystės, jūrų ir laivininkystės, naftos ir dujų, kasybos, miškininkystės, oro transporto, civilinės inžinerijos, statybų ir liftų pramonė. Šis PLK naudojančių pramonės šakų sąrašas nėra išsamus.

(132) Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams. Kaip minėta 16 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas. Jis nurodė, kad taikomos priemonės žalos jam nepadarė, nes yra kitų šaltinių, ir kad PLK tenkanti gamybos sąnaudų dalis nėra didelė. Todėl padaryta išvada, kad atsižvelgiant į mažas su PLK susijusias naudotojų pramonės sąnaudas ir kitų esamų šaltinių pasiūlą galiojančios priemonės naudotojų pramonei didelio poveikio neturi.

5. Išvada dėl Sąjungos interesų

(133) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

H. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

(134) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti galiojančias priemones toliau taikyti importuojamam KLR ir Ukrainos kilmės nagrinėjamajam produktui ir nustoti jas taikyti importuojamam Pietų Afrikos kilmės nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti pirmiau pateiktas išvadas, nebuvo gauta.

(135) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamiems KLR ir Ukrainos kilmės PLK taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Tačiau importuojamiems Pietų Afrikos PLK taikomos priemonės turėtų būti panaikintos.

(136) Kaip išdėstyta 2 ir 3 konstatuojamosiose dalyse, Ukrainos ir KLR nagrinėjamajam produktui taikomi antidempingo muitai buvo taip pat nustatyti atitinkamai importuojamiems iš Moldavijos, Maroko ir Korėjos Respublikos siunčiamiems produktams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Moldavijos, Maroko ar Korėjos Respublikos kilmės. Toliau importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytinas antidempingo muitas, kaip nustatyta 2 konstatuojamojoje dalyje, taip pat turėtų būti toliau taikomas importuojamiems iš Moldavijos, Maroko ir Korėjos Respublikos siunčiamiems PLK, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Moldavijos, Maroko ir Korėjos Respublikos kilmės. Maroko eksportuojančiam gamintojui, kuris buvo atleistas nuo priemonių, kurių taikymo sritis buvo išplėsta Reglamentu (EB) Nr. 1886/2004, taip pat turėtų būti atleistas nuo šiuo reglamentu nustatytų priemonių. Vienuolika Pietų Korėjos eksportuojančių gamintojų, kurie buvo atleisti nuo priemonių, kurių taikymo sritis buvo išplėsta Įgyvendinimo reglamentu (EB) Nr. 400/2010, taip pat turėtų būti atleisti nuo šiuo reglamentu nustatytų priemonių,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Ukrainos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (TARIC kodai 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 ir 7312109819) nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produkto CIF neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 60,4 %.

3. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašyto Ukrainos kilmės produkto CIF neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra 51,8 %.

4. Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktams taikomas 2 dalyje nustatytas galutinis antidempingo muitas taip pat taikomas iš Maroko siunčiamiems importuojamiems tokiems pat plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Maroko kilmės (TARIC kodai 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 ir 7312109812), išskyrus tuos, kuriuos gamina bendrovė Remer Maroc SARL (Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokas) (papildomas TARIC kodas A567), ir iš Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems tokiems pat plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Korėjos Respublikos kilmės (TARIC kodai 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ir 7312109813), išskyrus tuos, kuriuos gamina toliau nurodytos bendrovės:

Šalis Bendrovė Papildomas TARIC kodas Korėjos Respublika Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621–872 A969 Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan A969 CS Co., Ltd, 287–6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam A969 Cosmo Wire Ltd., 4–10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan A969 Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam A969 DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam A969 Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul A969 Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85–2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan A969 Shin Han Rope CO.,LTD, 715–8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon A969 Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559–4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan A969 Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71–1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam A969

5. Importuojamiems Ukrainos kilmės produktams taikomas 3 dalyje nustatytas galutinis antidempingo muitas taip pat taikomas importuojamiems iš Moldavijos siunčiamiems importuojamiems tokiems pat plieniniams lynams ir kabeliams, deklaruojamiems arba nedeklaruojamiems kaip Moldavijos kilmės (TARIC kodai 7312108111, 7312108311,7312108511,7312108911 ir 7312109811).

6. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

7. Baigiamas peržiūros tyrimas dėl importuojamų Pietų Afrikos kilmės plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje 2012 m. sausio 27 d. Tarybos vardu Pirmininkas N. WAMMEN

(1) OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2) OL L 217, 1999 8 17, p. 1.

(3) OL L 211, 2001 8 4, p. 1.

(4) OL L 285, 2007 10 31, p. 1.

(5) OL L 120, 2004 4 24, p. 1.

(6) OL L 328, 2004 10 30, p. 1.

(7) OL L 299, 2005 11 16, p. 1.

(8) OL L 117, 2010 5 11, p. 1.

(9) OL C 309, 2010 11 13, p. 6.

(10) OL C 311, 2010 11 16, p. 16.

(11) 2010 m. Sprendimas T-369/08 Europos vielinių lynų importuotojų asociacija (EWRIA) ir kiti prieš Europos Komisiją, 76ff punktai.

(12) OL L 211, 2001 8 4, p. 1.