PRIEDAS

ATSKAITOMYBĖS SCHEMA

1 skirsnis. Įvadas

Euro zonos vertybinių popierių emisijų statistikoje sudaromi du pagrindiniai suvestiniai rodikliai:

— visos euro zonos rezidentų emisijos bet kokia valiuta ir

— visos emisijos pasaulyje eurais, ir vidaus, ir tarptautiniu lygmeniu.

Pagrindinis skirtumas turi būti daromas remiantis emitento rezidavimo vieta, pagal kurią Eurosistemos NCB kolektyviai aprėpia visas euro zonos rezidentų emisijas (1). Tarptautinių atsiskaitymų bankas (TAB) praneša apie likusio pasaulio emisijas, susijusias su visais ne euro zonos rezidentais (įskaitant euro zonoje nereziduojančias tarptautines organizacijas).

Toliau esančioje lentelėje apibendrinami atskaitomybės reikalavimai.

Vertybinių popierių emisijos Euro zonos rezidentų (kiekvienas NCB teikia informaciją apie savo rezidentus) Likusio pasaulio rezidentai (TAB) Euro zonai nepriklausančios valstybės narės Kitos šalys Eurais / nacionalinėmis valiutomis A blokas B blokas Kitomis valiutomis (*1) C blokas D blokas neprivaloma

2 skirsnis. Atskaitomybės reikalavimai

1 lentelė. NCB skirta A bloko duomenų teikimo forma

VIDAUS EMITENTAI REZIDENTAI / EURAIS / NACIONALINĖMIS VALIUTOMIS Likučiai Bendrosios emisijos Išpirkimas Grynosios emisijos (*3) A1 A2 A3 A4 1. TRUMPALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI (*2) Iš viso S1 S68 S135 S202 Centrinis bankas S2 S69 S136 S203 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S3 S70 S137 S204 Kiti finansiniai tarpininkai S4 S71 S138 S205 Iš jų FPB S5 S72 S139 S206 Finansiniai pagalbininkai S6 S73 S140 S207 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S7 S74 S141 S208 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S8 S75 S142 S209 Ne finansų bendrovės S9 S76 S143 S210 Centrinė valdžia S10 S77 S144 S211 Vyriausybė ir vietos valdžia S11 S78 S145 S212 Socialinės apsaugos fondai S12 S79 S146 S213 2. ILGALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI (*2) Iš viso S13 S80 S147 S214 Centrinis bankas S14 S81 S148 S215 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S15 S82 S149 S216 Kiti finansiniai tarpininkai S16 S83 S150 S217 Iš jų FPB S17 S84 S151 S218 Finansiniai pagalbininkai S18 S85 S152 S219 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S19 S86 S153 S220 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S20 S87 S154 S221 Ne finansų bendrovės S21 S88 S155 S222 Centrinė valdžia S22 S89 S156 S223 Vyriausybė ir vietos valdžia S23 S90 S157 S224 Socialinės apsaugos fondai S24 S91 S158 S225 2.1. iš jų fiksuotos normos emisijos: Iš viso S25 S92 S159 S226 Centrinis bankas S26 S93 S160 S227 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S27 S94 S161 S228 Kiti finansiniai tarpininkai S28 S95 S162 S229 Iš jų FPB S29 S96 S163 S230 Finansiniai pagalbininkai S30 S97 S164 S231 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S31 S98 S165 S232 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S32 S99 S166 S233 Ne finansų bendrovės S33 S100 S167 S234 Centrinė valdžia S34 S101 S168 S235 Vyriausybė ir vietos valdžia S35 S102 S169 S236 Socialinės apsaugos fondai S36 S103 S170 S237 2.2. iš jų kintamosios normos emisijos: Iš viso S37 S104 S171 S238 Centrinis bankas S38 S105 S172 S239 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S39 S106 S173 S240 Kiti finansiniai tarpininkai S40 S107 S174 S241 Iš jų FPB S41 S108 S175 S242 Finansiniai pagalbininkai S42 S109 S176 S243 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S43 S110 S177 S244 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S44 S111 S178 S245 Ne finansų bendrovės S45 S112 S179 S246 Centrinė valdžia S46 S113 S180 S247 Vyriausybė ir vietos valdžia S47 S114 S181 S248 Socialinės apsaugos fondai S48 S115 S182 S249 2.3. iš jų nulinės atkarpos obligacijos: Iš viso S49 S116 S183 S250 Centrinis bankas S50 S117 S184 S251 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S51 S118 S185 S252 Kiti finansiniai tarpininkai S52 S119 S186 S253 Iš jų FPB S53 S120 S187 S254 Finansiniai pagalbininkai S54 S121 S188 S255 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S55 S122 S189 S256 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S56 S123 S190 S257 Ne finansų bendrovės S57 S124 S191 S258 Centrinė valdžia S58 S125 S192 S259 Vyriausybė ir vietos valdžia S59 S126 S193 S260 Socialinės apsaugos fondai S60 S127 S194 S261 3. BIRŽINĖS AKCIJOS ((†)) Iš viso S61 S128 S195 S262 Centrinis bankas S62 S129 S196 S263 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S63 S130 S197 S264 Kiti finansiniai tarpininkai S64 S131 S198 S265 Finansiniai pagalbininkai S65 S132 S199 S266 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S66 S133 S200 S267 Ne finansų bendrovės S67 S134 S201 S268





2 lentelė. NCB skirta C bloko duomenų teikimo forma

VIDAUS EMITENTAI REZIDENTAI / KITOMIS VALIUTOMIS Likučiai Bendrosios emisijos Išpirkimas Grynosios emisijos C1 C2 C3 C4 4. TRUMPALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI Iš viso S269 S335 S401 S467 Centrinis bankas S270 S336 S402 S468 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S271 S337 S403 S469 Kiti finansiniai tarpininkai S272 S338 S404 S470 Iš jų FPB S273 S339 S405 S471 Finansiniai pagalbininkai S274 S340 S406 S472 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S275 S341 S407 S473 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S276 S342 S408 S474 Ne finansų bendrovės S277 S343 S409 S475 Centrinė valdžia S278 S344 S410 S476 Vyriausybė ir vietos valdžia S279 S345 S411 S477 Socialinės apsaugos fondai S280 S346 S412 S478 5. ILGALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI Iš viso S281 S347 S413 S479 Centrinis bankas S282 S348 S414 S480 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S283 S349 S415 S481 Kiti finansiniai tarpininkai S284 S350 S416 S482 Iš jų FPB S285 S351 S417 S483 Finansiniai pagalbininkai S286 S352 S418 S484 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S287 S353 S419 S485 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S288 S354 S420 S486 Ne finansų bendrovės S289 S355 S421 S487 Centrinė valdžia S290 S356 S422 S488 Vyriausybė ir vietos valdžia S291 S357 S423 S489 Socialinės apsaugos fondai S292 S358 S424 S490 5.1. iš jų fiksuotos normos emisijos: Iš viso S293 S359 S425 S491 Centrinis bankas S294 S360 S426 S492 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S295 S361 S427 S493 Kiti finansiniai tarpininkai S296 S362 S428 S494 Iš jų FPB S297 S363 S429 S495 Finansiniai pagalbininkai S298 S364 S430 S496 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S299 S365 S431 S497 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S300 S366 S432 S498 Ne finansų bendrovės S301 S367 S433 S499 Centrinė valdžia S302 S368 S434 S500 Vyriausybė ir vietos valdžia S303 S369 S435 S501 Socialinės apsaugos fondai S304 S370 S436 S502 5.2. iš jų kintamosios normos emisijos: Iš viso S305 S371 S437 S503 Centrinis bankas S306 S372 S438 S504 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S307 S373 S439 S505 Kiti finansiniai tarpininkai S308 S374 S440 S506 Iš jų FPB S309 S375 S441 S507 Finansiniai pagalbininkai S310 S376 S442 S508 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S311 S377 S443 S509 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S312 S378 S444 S510 Ne finansų bendrovės S313 S379 S445 S511 Centrinė valdžia S314 S380 S446 S512 Vyriausybė ir vietos valdžia S315 S381 S447 S513 Socialinės apsaugos fondai S316 S382 S448 S514 5.3. iš jų nulinės atkarpos obligacijos: Iš viso S317 S383 S449 S515 Centrinis bankas S318 S384 S450 S516 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S319 S385 S451 S517 Kiti finansiniai tarpininkai S320 S386 S452 S518 Iš jų FPB S321 S387 S453 S519 Finansiniai pagalbininkai S322 S388 S454 S520 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S323 S389 S455 S521 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S324 S390 S456 S522 Ne finansų bendrovės S325 S391 S457 S523 Centrinė valdžia S326 S392 S458 S524 Vyriausybė ir vietos valdžia S327 S393 S459 S525 Socialinės apsaugos fondai S328 S394 S460 S526 6. BIRŽINĖS AKCIJOS Iš viso S329 S395 S461 S527 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S330 S396 S462 S528 Kiti finansiniai tarpininkai S331 S397 S463 S529 Finansiniai pagalbininkai S332 S398 S464 S530 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S333 S399 S465 S531 Ne finansų bendrovės S334 S400 S466 S532





3 lentelė. NCB skirta A bloko papildomų straipsnių duomenų teikimo forma

VIDAUS EMITENTAI REZIDENTAI / EURAIS / NACIONALINĖMIS VALIUTOMIS Likučiai Bendrosios emisijos Išpirkimas Grynosios emisijos A1 A2 A3 A4 6. BIRŽINĖS AKCIJOS Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S533 S544 S555 S566 7. NEBIRŽINĖS AKCIJOS Iš viso S534 S545 S556 S567 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S535 S546 S557 S568 Kiti finansiniai tarpininkai S536 S547 S558 S569 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S537 S548 S559 S570 Ne finansų bendrovės S538 S549 S560 S571 8. KITA NUOSAVYBĖ Iš viso S539 S550 S561 S572 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S540 S551 S562 S573 Kiti finansiniai tarpininkai S541 S552 S563 S574 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S542 S553 S564 S575 Ne finansų bendrovės S543 S554 S565 S576

1. Emitento rezidavimo vieta

Patronuojamųjų įmonių, priklausančių duomenis teikiančios šalies nerezidentams, vykdantiems veiklą duomenis teikiančios šalies ekonominėje teritorijoje, emisijos turi būti laikomos duomenis teikiančios šalies vienetų rezidentų emisijomis.

Duomenis teikiančios šalies ekonominėje teritorijoje esančių pagrindinių buveinių, vykdančių tarptautinę veiklą, emisijos taip pat turi būti laikomos vienetų rezidentų emisijomis. Pagrindinių buveinių ar patronuojamųjų įmonių, esančių už duomenis teikiančios šalies ekonominės teritorijos ribų, bet priklausančių duomenis teikiančios šalies rezidentams, emisijos turi būti laikomos nerezidentų emisijomis. Pavyzdžiui, „Volkswagen Brazil“ emisijos laikomos emisijomis, kurias išleido vienetai Brazilijos, o ne duomenis teikiančios šalies teritorijos rezidentai. Nesant jokių fizinių įmonės matų, jos rezidavimo vieta nustatoma pagal ekonominę teritoriją, pagal kurios įstatymus įmonė yra įsteigta ar užregistruota (2).

Siekiant išvengti dvigubo skaičiavimo ar spragų specialiosios paskirties vienetų (SPV) emisijų informacija turi būti tvarkoma dvišaliu pagrindu dalyvaujant suinteresuotiesiems pranešėjams. NCB (ne TAB) privalo pranešti apie SPV, atitinkančių peržiūrėtos Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos (2010 m. ESS) rezidavimo vietos kriterijus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 549/2013 (3) A priede, ir laikomų euro zonos rezidentais, emisijas.

2. Emitentų suskirstymas pagal sektorius

Emisijos turi būti klasifikuojamos pagal sektorių, kuriam tenka atsakomybė už išleistus vertybinius popierius. Klasifikacijoje pagal sektorius yra šie 12 emitentų tipų:

— centrinis bankas,

— kitos PFĮ (4),

— kiti finansiniai tarpininkai (5),

— iš jų finansinių priemonių bendrovės, dalyvaujančios pakeičiant vertybiniais popieriais,

— finansiniai pagalbininkai,

— priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai,

— draudimo korporacijos ir pensijų fondai (6),

— ne finansų bendrovės,

— centrinė valdžia,

— vyriausybė ir vietos valdžia,

— socialinės apsaugos fondai,

— tarptautinės įstaigos.

Per SPV išleistus vertybinius popierius, kai pagrindinė atsakomybė už emisiją tenka patronuojančiajai įstaigai, o ne SPV, reikia priskirti prie patronuojančiosios įstaigos, o ne SPV. Pavyzdžiui, emisijas, kurias išleidžia SPV „AJAX Electronics“, euro zonos šalyje (A šalis) esanti ne finansų bendrovė, reikėtų priskirti prie ne finansų bendrovių sektoriaus ir duomenis turėtų teikti A šalis. Tačiau SPV ir jo patronuojančioji įstaiga turi būti tos pačios šalies rezidentai. Taigi, jeigu patronuojančioji įmonė nėra duomenis teikiančios šalies rezidentė, SPV reikia laikyti nominaliuoju duomenis teikiančios šalies rezidentu, o vertybinius popierius išleidžiantis sektorius turi atitikti SPV ekonominę funkciją. Pavyzdžiui, jeigu „ACME Motors“ yra Japonijoje reziduojanti ne finansų bendrovė, gaminanti automobilius, o „ACME Motor Finance“ – patronuojamoji įmonė, reziduojanti euro zonos šalyje (B šalis), „ACME Motor Finance“ emisijas reikėtų priskirti prie priklausomų finansų įstaigų ir pinigų skolintojų sektoriaus B šalyje, nes patronuojančioji įmonė „ACME Motors“ nėra tos pačios šalies rezidentė. Vienintelė išimtis yra atvejis, kai SPV priklauso vyriausybei, ir tokiu atveju vertybinis popierius registruojamas kaip išleistas patronuojančiosios įstaigos šalies vyriausybės (7).

Viešoji bendrovė, privatizuojama išleidžiant biržines akcijas, turi būti priskiriama prie ne finansų bendrovių sektoriaus. Panašiai, privatizuojama viešoji kredito įstaiga (KĮ) turi būti priskiriama prie PFĮ, kurios nepriklauso centrinių bankų sektoriui. Namų ūkių ir namų ūkiams paslaugas teikiančių ne pelno institucijų emisijos turi būti laikomos ne finansų bendrovių emisijomis.

3. Emisijų terminas

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai – vertybiniai popieriai, kurių pirminis terminas yra vieni metai ar trumpesnis, net jeigu jie išleidžiami kaip ilgesnio termino priemonės.

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai – vertybiniai popieriai, kurių pirminis terminas yra ilgesnis nei vieni metai. Emisijos su pasirenkamais terminais, kurių vėliausias yra ilgesnis nei vieni metai, ir emisijos su neapibrėžtais terminais laikomos ilgalaikėmis.

Suskirstymas pagal dvejų metų trukmę, kaip PFĮ balansų statistikoje, nėra būtinas.

4. Ilgalaikių skolos vertybinių popierių klasifikavimas pagal palūkanų normas

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai suskirstomi į šias kategorijas.

Fiksuotosios palūkanų normos skolos vertybiniai popieriai, t. y. vertybiniai popieriai, išleidžiami ir išperkami nominaliąja (angl. par) verte, ir skolos vertybiniai popieriai, išleidžiami diskontuojant ar padidinant jų nominaliąją (par) vertę.

Kintamosios palūkanų normos skolos vertybiniai popieriai, t. y. skolos vertybiniai popieriai, kurių atkarpos dydis ir (arba) pagrindinė suma yra susijusios su bendruoju prekių ir paslaugų kainų indeksu (kaip antai vartotojų kainų indeksu), lemiančiu kintamus nominalius atkarpos mokėjimus visą emisijos galiojimo laiką. Vertybinių popierių emisijų statistikos tikslais mišrios palūkanų normos skolos vertybiniai popieriai laikomi kintamosios palūkanų normos vertybiniais popieriais (8).

Nulinės atkarpos obligacijos, išleistos diskontuotos, t. y. priemonės, už kurias nemokamos palūkanos ir kurios yra išleidžiamos gerokai diskontuotos palyginti su nominaliąja (par) verte. Didžioji diskonto dalis atitinka per obligacijos galiojimo laiką sukauptas palūkanas.

5. Emisijų klasifikavimas

Emisijos analizuojamos dviejose didelėse grupėse: a) skolos vertybiniai popieriai (9) ir b) biržinės akcijos (10). Privačiai išplatinti vertybiniai popieriai įtraukiami, kiek įmanoma. Pinigų rinkos vertybiniai popieriai įtraukiami jų neatskiriant nuo skolos vertybinių popierių. Nebiržinių akcijų (11) ir kitos nuosavybės (12) duomenis galima pateikti savanoriškai dviejuose atskiruose papildomuose straipsniuose. Pinigų rinkos fondų ir kitų investicinių fondų išleistos akcijos / vienetai neįtraukiami.

Toliau pateikiamas neišsamus į vertybinių popierių emisijų statistiką įtraukiamų priemonių sąrašas.

a) Skolos vertybiniai popieriai i) Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai Įtraukiamos bent šios priemonės. — Iždo vekseliai ir kiti valdžios sektoriaus išleisti trumpalaikiai vertybiniai popieriai. — Perleidžiamasis trumpalaikis vertybinis popierius, kurį išleidžia finansų ir ne finansų bendrovės. Tokiems vertybiniams popieriams pavadinti vartojama daug terminų, įskaitant šiuos: komerciniai popieriai, komerciniai vekseliai, skoliniai įsipareigojimai, prekybos vekseliai, įsakomieji vekseliai ir indėlių sertifikatai. — Trumpalaikiai vertybiniai popieriai, išleisti pagal ilgalaikes užtikrinto vekselių išleidimo programas. — Bankų akceptai. ii) Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai Įtraukiamos bent šios pavyzdinės priemonės. — Pareikštinės obligacijos. — Subordinuotosios obligacijos. — Pasirenkamo termino obligacijos, kurių paskutinė data yra vėliau kaip po vienų metų. — Neterminuotos arba pratęsiamosios obligacijos. — Kintamo pajamingumo obligacijos. — Konvertuojamosios obligacijos. — Padengtos obligacijos. — Indeksuotieji vertybiniai popieriai, kurių pagrindinės sumos vertė yra siejama su kainos indeksu, prekės kaina arba valiutos kurso indeksu. — Didelio diskonto obligacijos, kurių atkarpos mokėjimai nėra dideli ir kurios išleidžiamos diskontuota nominaliąja (face) verte. — Nulinės atkarpos obligacijos. — Euroobligacijos. — Pasaulinės obligacijos. — Privačiai išleistos obligacijos. — Vertybiniai popieriai, atsiradę konvertavus paskolas. — Paskolos, de facto tapusios perleidžiamosiomis. — Bendrovių obligacijos ir kitas skolintas kapitalas, konvertuojami į akcijas (ar tai būtų jų emitento akcijos ar kitos bendrovės akcijos), iki tol, kol jie nėra konvertuoti. Jei konvertavimo galimybę galima atskirti nuo pagrindinės obligacijos, ši galimybė laikoma išvestine finansine priemone ir čia neįtraukiama. — Akcijos ar pajai, už kuriuos gaunamos pastovios pajamos, bet nenumatomas dalyvavimas skirstant likutinę likviduojamos bendrovės vertę, įskaitant nedalyvaujančias privilegijuotąsias akcijas. — Finansinis turtas, išleistas kaip paskolų, hipotekos, kredito kortelių skolos, gautinų sumų ir kito turto pakeitimo vertybiniais popieriais dalis. Neįtraukiamos šios priemonės: — sandoriai vertybiniais popieriais kaip atpirkimo sandorių dalis, — neperleidžiamųjų vertybinių popierių emisijos, — neperleidžiamosios paskolos.

b) Biržinės akcijos Biržinės akcijos apima: — ribotos atsakomybės bendrovių išleistas kapitalo akcijas, — išpirktas akcijas ribotos atsakomybės bendrovėse, — ribotos atsakomybės bendrovių išleistas dividendų akcijas, — pirmenybines arba privilegijuotąsias akcijas ar pajus, kurie suteikia teisę dalyvauti skirstant likutinę vertę bendrovės likvidavimo atveju. Jie gali būti įtraukti ar neįtraukti į pripažintos biržos prekybos sąrašus, — privačiai platinamas akcijas, jei įmanoma. Jei bendrovė privatizuojama ir vyriausybė pasilieka tam tikrą privatizuojamos bendrovės akcijų dalį, o kita akcijų dalis yra įtraukta į biržos prekybos sąrašus reguliuojamoje rinkoje, visa bendrovės kapitalo vertė apskaitoma kaip biržinių akcijų likučiai, nes visos akcijos potencialiai bet kuriuo metu gali būti parduotos rinkos verte. Tas pat taikoma, jei akcijų dalis parduodama dideliems investuotojams ir vertybinių popierių biržoje prekiaujama tik likusia dalimi, t. y. laisvomis akcijomis. Į biržines akcijas neįtraukiama: — pasiūlytos pardavimui, bet neišplatintos akcijos, — bendrovių obligacijos ir skolintas kapitalas, konvertuojami į akcijas; jie įtraukiami, kai tik konvertuojami į akcijas, — neribotos atsakomybės partnerių įsteigtų įmonių nuosavybės vertybiniai popieriai, — valdžios sektoriaus investicijos į tarptautinių organizacijų, teisiškai įsteigtų kaip akcinio kapitalo bendrovės, kapitalą, — premijinių akcijų emisijos tik išleidimo metu ir padalintų akcijų emisijos, tačiau premijinės akcijos ir padalintos akcijos yra neatskiriamai įtraukiamos į visą biržinių akcijų kiekį.

6. Emisijos valiuta

Dviejų valiutų obligacijos turi būti klasifikuojamos pagal valiutą, kuria obligacijos išreikštos. Dviejų valiutų obligacijos apibrėžiamos kaip obligacijos, kurios išperkamos arba kurių atkarpa mokama ne ta valiuta, kuria išreikšta obligacija. Jeigu pasaulinė obligacija yra išleista daugiau nei viena valiuta, kiekviena emisijos dalis turi būti nurodoma kaip atskira emisija pagal emisijos valiutą. Kai emisijos yra išreikštos dviem valiutomis, pavyzdžiui, 70 proc. eurais ir 30 proc. JAV doleriais, jei įmanoma, atitinkamos emisijos sudedamosios dalys turi būti pateikiamos atskirai pagal valiutą, kuria jos išreikštos. Taigi šiame pavyzdyje 70 proc. emisijos turi būti pateikiama kaip emisija eurais / nacionaline valiuta (13), o 30 proc. kaip emisija kitomis valiutomis. Kai neįmanoma atskirai nurodyti emisijos sudedamųjų dalių pagal valiutą, duomenis teikiančios šalies faktinis suskirstymas turi būti nurodytas nacionalinėse aiškinamosiose pastabose.

7. Emisijos apskaitymo laikas

Emisija laikoma išplatinta, kai emitentas gauna mokėjimą, o ne kai sindikatas prisiima įsipareigojimą.

8. Atsargų ir srautų suderinimas

NCB privalo teikti informaciją apie trumpalaikių bei ilgalaikių skolos vertybinių popierių ir biržinių akcijų likučius, bendrąsias emisijas, išpirkimą ir grynąsias emisijas.

Toliau lentelėje pavaizduotas ryšis tarp atsargų (t. y. likučių) ir srautų (t. y. bendrųjų emisijų, išpirkimo ir grynųjų emisijų). Praktiškai šis ryšys yra sudėtingesnis dėl kainų ir valiutų kursų pokyčių, pakartotinai investuotų (t. y. susikaupusių) palūkanų, perklasifikavimų, pataisymų ir kitų patikslinimų.

i) Likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ≈ Likučiai ankstesnio ataskaitinio laikotarpio pabaigoje + Bendrosios emisijos per ataskaitinį laikotarpį - Išpirkimas per ataskaitinį laikotarpį + Perklasifikavimas ir kiti pokyčiai ii) Likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ≈ Likučiai ankstesnio ataskaitinio laikotarpio pabaigoje + Grynosios emisijos per ataskaitinį laikotarpį + Perklasifikavimas ir kiti pokyčiai

a) Bendrosios emisijos

Bendrosios emisijos per ataskaitinį laikotarpį turi apimti visas skolos vertybinių popierių ir biržinių akcijų emisijas, kai emitentas naujus vertybinius popierius parduoda už grynuosius pinigus. Jos yra susijusios su reguliariu naujų priemonių kūrimu. Emisijų užbaigimo momentu laikomas tas momentas, kai yra atliktas mokėjimas; todėl apskaitant emisijas turi būti stengiamasi kuo tiksliau atspindėti pagrindinės emisijos apmokėjimo laiką.

Biržinių akcijų atveju bendrosios emisijos apima naujai sukurtas akcijas, kurias už grynuosius pinigus išleidžia bendrovės, pirmą kartą įtrauktos į biržos prekybos sąrašus, įskaitant naujai įsteigtas bendroves ar privačiąsias bendroves, tampančias akcinėmis. Į bendrąją emisiją taip pat įtraukiamos, privatizavus akcines bendroves, į biržos prekybos sąrašus įtrauktos jų akcijos, išleistos už grynuosius pinigus. Neįtraukiamos premijinių akcijų emisijos (14). Duomenys apie bendrąsias emisijas neteikiami, kai bendrovė tik įtraukiama į biržos prekybos sąrašus, bet nepritraukiamas naujas kapitalas.

Į apskaitomą bendrąją emisiją ar išpirkimą neįtraukiami jau egzistuojančių vertybinių popierių mainai ir perdavimai, įvykę perėmimo ar susijungimo metu (15), išskyrus naujas priemones, kurias už grynuosius pinigus sukūrė ir išleido euro zonos rezidentas.

Vertybinių popierių, kurie vėliau gali būti konvertuoti į kitas priemones, emisijos turi būti registruojamos jų pirminės priemonės kategorijoje; konvertuojant jie iš tos priemonių kategorijos nurašomi ir tokia pat suma nurodomi kaip bendrosios emisijos naujoje kategorijoje (16).

b) Išpirkimas

Išpirkimas per ataskaitinį laikotarpį – tai visi emitento atpirkti skolos vertybiniai popieriai ir biržinės akcijos, kai investuotojas už vertybinius popierius gauna grynuosius pinigus. Dėl išpirkimo vyksta reguliarius priemonių nurašymas. Jis apima visus skolos vertybinius popierius, kurių terminas yra suėjęs, taip pat tuos, kurie išperkami prieš terminą. Prie išpirkimo priskiriami ir bendrovių akcijų atpirkimai, jei bendrovė atperka visas akcijas už grynuosius pinigus prieš pasikeičiant bendrovės teisiniam statusui arba už grynuosius pinigus atperka dalį savo akcijų, kurios panaikinamos, dėl ko sumažėja kapitalas. Bendrovių, kurios buvo investavusios į savo akcijas, akcijų atpirkimas nepriskiriamas išpirkimui (17).

Duomenys apie išpirkimą neteikiami, kai tik pašalinama iš vertybinių popierių biržos prekybos sąrašų.

c) Grynosios emisijos

Grynosios emisijos – tai visų bendrųjų emisijų ir visų išpirkimo sandorių per ataskaitinį laikotarpį skirtumas.

Biržinių akcijų likučiai turi apimti visų rezidentų biržinių akcijų rinkos vertę. Todėl euro zonos valstybės pateikti biržinių akcijų likučiai gali padidėti arba sumažėti po į biržos sąrašus įtraukto subjekto perkėlimo. Tai taip pat taikoma bendrovių perėmimo arba susijungimo atveju, kai nesukuriama ir neišleidžiama jokių priemonių už grynuosius pinigus ir (arba) jos nėra išperkamos už grynuosius pinigus ir yra panaikinamos. Kad skolos vertybiniai popieriai ir biržinės akcijos nebūtų apskaitomos du kartus ar neliktų neįskaitytos, kai emitentas perkeliamas į kitą rezidavimo šalį, atitinkami NCB dvišaliu pagrindu turi susitarti dėl tokio įvykio pranešimo laiko.

9. Vertinimas

Vertybinių popierių emisijos vertę sudaro kaina ir, kai emisijos yra išreikštos ne ta valiuta, kuria pateikiama ataskaita – valiutos kursas.

NCB turi pateikti duomenis apie trumpalaikius skolos vertybinius popierius nominaliąja (face) verte (18), o biržines akcijas – rinkos verte. Ilgalaikių skolos vertybinių popierių atveju vertinimui gali būti taikomi skirtingi metodai, priklausomai nuo palūkanų normos tipo, ir tai lemia mišrius visumos vertinimo rezultatus. Pavyzdžiui, fiksuotųjų ir kintamųjų palūkanų normų emisijos paprastai vertinamos nominaliąja (face) verte, o nulinės atkarpos obligacijos – nominaliąja (nominal) verte. Paprastai nulinės atkarpos obligacijų kiekis yra palyginti nedidelis, tad kodų sąraše mišraus vertinimo reikšmė nenumatyta; visa ilgalaikių skolos vertybinių popierių suma pateikiama nominaliąja verte. Tais atvejais, kai reiškinio mastas yra reikšmingas, naudojama „nenurodyta“ (Z) vertė. Apskritai tais atvejais, kai taikomas mišrusis vertinimas, NCB pateikia paaiškinimą požymių lygmeniu.

a) Kainų vertinimas

Biržinių akcijų atsargos ir srautai turi būti teikiami rinkos verte.

Taisyklės, pagal kurią skolos vertybinių popierių atsargos ir srautai turi būti apskaitomi nominaliąja (face) verte, išimtis taikoma didelio diskonto ir nulinės atkarpos obligacijoms, kurių likučiai ir bendrosios emisijos apskaitomos nominaliąja (nominal) verte, t. y. diskontuota kaina išleidimo metu pridėjus sukauptas palūkanas, ir nominaliąja (face) verte – suėjus terminui išperkant. Nulinės atkarpos obligacijų likučių nominalioji (nominal) vertė gali būti apskaičiuojama, kaip aprašyta toliau.

Čia:

A = nominalioji (nominal) vertė = faktiškai sumokėta suma ir sukauptos palūkanos E = diskontuota kaina išleidimo metu (suma, sumokėta išleidžiant) P = nominalioji (face) vertė (grąžinta suėjus terminui) T = laikotarpis tarp išleidimo datos iki termino (dienomis) t = laikas, praėjęs nuo išleidimo datos (dienomis)

Įvairiose šalyse kainų vertinimo procedūra gali šiek tiek skirtis.

2010 m. ESS kainų vertinimo metodas, kurį taikant skolos vertybinių popierių ir akcijų srautus reikia apskaityti sandorio verte, o atsargas – rinkos verte, šiuo atveju netaikomas.

Didelio diskonto ir nulinės atkarpos obligacijų atveju duomenis teikiantis NCB, kai įmanoma, turi apskaičiuoti sukauptas palūkanas.

b) Valiuta, kuria teikiami duomenys, ir vertinimas pagal valiutų kursą

NCB turi teikti ECB visus duomenis eurais, įskaitant ankstesnes eilutes. Perskaičiuodami eurais vertybinius popierius, vidaus rezidentų išleistus kitomis valiutomis (C blokas) (19), NCB kuo tiksliau laikosi vertinimo pagal valiutų kursą principų, pagrįstų 2010 m. ESS (20), kaip aprašyta toliau.

i) Likučiai turi būti perskaičiuoti eurais / nacionaline valiuta taikant atitinkamą vidutinį rinkos kursą, buvusį ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, t. y. ataskaitinio laikotarpio paskutinės darbo dienos pabaigoje.

ii) Bendrosios emisijos ir išpirkimo sandoriai turi būti perskaičiuoti eurais / nacionaline valiuta taikant vidutinį rinkos kursą, buvusį mokėjimo metu. Jeigu neįmanoma nustatyti tikslaus perskaičiavimui taikytino valiutų kurso, galima taikyti valiutų kursą, kuris kuo tiksliau atitinka mokėjimo metu buvusį vidutinį rinkos kursą.

10. Konceptualus suderinamumas

PFĮ perleidžiamųjų priemonių emisijų atveju vertybinių popierių emisijų statistika ir PFĮ balansų statistika yra susijusios. Priemonių ir jas išleidžiančių PFĮ aprėptis yra konceptualiai suderinta; toks yra ir priemonių klasifikavimas pagal terminų intervalus ir suskirstymas pagal valiutą. Skiriasi vertybinių popierių emisijų statistikos ir PFĮ balansų statistikos vertinimo principai (t. y. skolos vertybiniai popieriai pirmuoju atveju vertinami nominaliąja (face) verte, o pastaruoju – rinkos verte). Nepaisant vertinimo skirtumų ir kiekvienos valstybės PFĮ balanse turimų nuosavų vertybinių popierių užskaitos, PFĮ išleistų vertybinių popierių likučiai, apie kuriuos pranešama vertybinių popierių statistikos tikslais, atitinka 11 straipsnį („išleisti skolos vertybiniai popieriai“) PFĮ balanso įsipareigojimų pusėje. Trumpalaikiai vertybiniai popieriai, kaip apibrėžta vertybinių popierių emisijų statistikoje, atitinka skolos vertybinių popierių, kurių terminas yra iki vienų metų, sumą. Ilgalaikiai vertybiniai popieriai, kaip apibrėžta vertybinių popierių emisijų statistikoje, lygūs skolos vertybinių popierių, kurių terminas – nuo vienų iki dvejų metų, ir skolos vertybinių popierių, kurių terminas – daugiau nei dveji metai, sumą.

NCB turi peržiūrėti vertybinių popierių emisijų statistikos ir PFĮ balansų statistikos aprėptį ir nurodyti ECB visus konceptualius skirtumus. Atliekami trijų tipų suderinamumo patikrinimai dėl emisijų, kurias išleidžia: a) NCB – eurais / nacionaline valiuta, b) PFĮ, išskyrus centrinius bankus – eurais /nacionaline valiuta ir c) PFĮ, išskyrus centrinius bankus – kitomis valiutomis. Tarp vertybinių popierių emisijų statistikos ir PFĮ balansų statistikos gali atsirasti konceptualių skirtumų, nes vertybinių popierių emisijų statistika ir PFĮ balansų statistika gaunamos iš nacionalinių atskaitomybės sistemų skirtingais tikslais.

11. Duomenų reikalavimai

Iš kiekvienos šalies tikimasi gauti statistines ataskaitas apie kiekvieną taikytiną laiko eilutę. Jeigu kurioje nors šalyje tam tikras straipsnis nėra taikomas, NCB privalo nedelsdami raštu pranešti ECB ir pateikti paaiškinimus. Jei atitinkamo reiškinio nėra, NCB laikinai gali neteikti tokios laiko eilutės. NCB taip pat turi pranešti apie tokius atvejus ar visus kitus nukrypimus nuo šiame priede aprašytos atskaitomybės schemos. Be to, jie privalo pranešti ECB, kai pataisymai yra siunčiami kartu su paaiškinimais dėl tų pataisymų pobūdžio.

3 skirsnis. Nacionalinės aiškinamosios pastabos

Kiekvienas NCB privalo pateikti ataskaitą, kurioje aprašomi šiame procese pateikti duomenys. Ataskaita turi apimti toliau nurodytas temas ir joje kuo tiksliau turi būti laikomasi siūlomos struktūros. NCB privalo pateikti papildomos informacijos apie atvejus, kai pateikti duomenys neatitinka šių gairių arba kai jie nepateikė duomenų, ir nurodyti priežastis. Ataskaita turi būti pateikta ne vėliau nei duomenys.

1. Duomenų šaltiniai ir duomenų rinkimo sistema: turi būti pateikiama išsami informacija apie duomenų šaltinius, naudotus vertybinių popierių emisijų statistikai parengti: administraciniai šaltiniai duomenims apie valdžios sektoriaus emisijas, tiesioginės PFĮ ir kitų įstaigų ataskaitos, laikraščiai ir duomenų teikėjai, kaip antai International Financial Review ir kt. NCB turi nurodyti, ar duomenys surenkami ir saugomi dėl kiekvienos emisijos ir kokie kriterijai yra taikomi. Priešingu atveju NCB turi nurodyti, ar duomenys surenkami ir saugomi jų neatskiriant pagal pavienių emitentų emisijos sumas per ataskaitinį laikotarpį, pavyzdžiui, kai taikomos tiesioginio duomenų surinkimo sistemos. NCB privalo pateikti informaciją apie tiesioginėse ataskaitose naudotus kriterijus, pagal kuriuos nustatomi atskaitingieji agentai ir teiktina informacija.

2. Rengimo procedūros: turi būti trumpai aprašytas naudojamas duomenų rengimo metodas, pavyzdžiui, informacijos apie pavienes vertybinių popierių emisijas apibendrinimas, paskelbtų ar nepaskelbtų laiko eilučių tvarkymas.

3. Emitento rezidavimo vieta: NCB privalo nurodyti, ar klasifikuojant emisijas galima visapusiškai taikyti 2010 m. ESS (ir TVF) rezidavimo vietos apibrėžtį. Jeigu tai neįmanoma ar įmanoma tik iš dalies, NCB privalo pateikti išsamų paaiškinimą dėl faktiškai naudojamų kriterijų.

4. Emitentų suskirstymas pagal sektorius: NCB privalo nurodyti nukrypimus nuo emitentų klasifikavimo pagal sektorius, kaip apibrėžta 2 skirsnio 2 punkte. Pastabose reikia pateikti paaiškinimus dėl nustatytų nukrypimų ir bet kokių neaiškumų.

5. Emisijos valiuta: jeigu neįmanoma nustatyti atskirų emisijos valiutos sudedamųjų dalių, NCB privalo paaiškinti nukrypimus nuo taisyklių. Be to, NCB, kurie negali išskirti visų vertybinių popierių emisijų vietos valiuta, eurais / nacionaline valiuta ir kitomis valiutomis, turi aprašyti, kur tokios emisijos yra priskirtos, ir nurodyti emisijų, kurios nėra tinkamai priskirtos, bendrą sumą, kad būtų galima suprasti iškraipymo mastą.

6. Emisijų klasifikavimas: NCB privalo pateikti išsamią informaciją apie vertybinių popierių, įtrauktų į nacionalinius duomenis, rūšį, įskaitant jų nacionalinius terminus. Jei žinoma, kad aprėptis yra dalinė, NCB turi paaiškinti esamas spragas. Visų pirma, NCB turi pateikti toliau išvardytą informaciją. — Privačiai išplatinti vertybiniai popieriai: NCB turi nurodyti, ar jie yra įtraukti į pateiktus duomenis ar ne. — Bankų akceptai: jeigu jie yra perleidžiami ir įtraukiami pateikiant duomenis apie trumpalaikius skolos vertybinius popierius, duomenis teikiantis NCB nacionalinėse aiškinamosiose pastabose turi pateikti paaiškinimą dėl tokių priemonių registravimo nacionalinių procedūrų ir jų pobūdžio. — Biržinės akcijos: NCB privalo nurodyti, ar į pateiktus duomenis yra įtrauktos nebiržinės akcijos ar kitos nuosavybės priemonės ir apytiksliai pateikti nebiržinių akcijų ir (arba) kitų nuosavybės priemonių sumą, kad būtų galima suprasti iškraipymo mastą. Nacionalinėse aiškinamosiose pastabose NCB privalo pažymėti visas žinomas biržinių akcijų aprėpties spragas.

7. Ilgalaikių vertybinių popierių analizė pagal priemones: jeigu fiksuotųjų palūkanų, kintamųjų palūkanų ir nulinės atkarpos obligacijų suma nėra lygi ilgalaikių skolos vertybinių popierių bendrai sumai, NCB turi nurodyti ilgalaikių vertybinių popierių, kurių neįmanoma suskirstyti pagal šias kategorijas, rūšį ir sumą.

8. Emisijų terminas: jeigu neįmanoma griežtai laikytis trumpalaikių ir ilgalaikių skolos vertybinių popierių apibrėžčių, NCB turi nurodyti atvejus, kai pateikti duomenys nukrypsta nuo taisyklės.

9. Išpirkimas: NCB turi nurodyti, kaip jie gauna informaciją apie išpirkimą, ir ar ši informacija renkama iš tiesiogiai ataskaitose pateiktų duomenų, ar apskaičiuojama pagal likutines sumas.

10. Kainų vertinimas: NCB nacionalinėse aiškinamosiose pastabose išsamiai nurodo vertinimo procedūrą, taikomą a) trumpalaikiams skolos vertybiniams popieriams, b) ilgalaikiams skolos vertybiniams popieriams, c) diskontuotoms obligacijoms ir d) biržinėms akcijoms. Jei atsargoms ir srautams taikomas vertinimas skiriasi, tai turi būti paaiškinta.

11. Ataskaitų teikimo dažnis, savalaikiškumas ir laikotarpis: NCB privalo nurodyti, kada šiuo tikslu parengti duomenys buvo pateikti pagal naudotojo reikalavimus, t. y. teikiant mėnesio duomenis per nustatytą penkių savaičių terminą. Taip pat turi būti nurodoma nustatytų laiko eilučių trukmė. Turi būti pažymėti visi trūkiai eilutėse, pavyzdžiui, vertybinių popierių aprėpties skirtumai per tam tikrą laiką.

12. Peržiūra: NCB privalo pateikti trumpas aiškinamąsias pastabas dėl visų peržiūrėtų duomenų ir paaiškinti peržiūros priežastį ir mastą.

13. Kiekvienos vidaus rezidentų išleistos priemonės aprėpties įverčiai: NCB turi pateikti kiekvienos vidaus rezidentų išleistų vertybinių popierių kategorijos nacionalinius aprėpties įverčius, t. y. trumpalaikių vertybinių popierių, ilgalaikių vertybinių popierių ir biržinių akcijų emisijų vietos valiuta, eurais / nacionaline valiuta, įskaitant ekiu, ir kitomis valiutomis pagal toliau pateiktą lentelę. Skilties „Aprėptis %“ įverčiai turi rodyti vertybiniams popieriams tenkančią visos emisijos procentinę dalį kiekvienoje priemonių kategorijoje; šie duomenys turi būti pateikiami pagal atskaitomybės taisykles atitinkamoje lentelės dalyje. Skiltyje „Pastabos“ galima pateikti trumpus aprašymus. NCB taip pat turi nurodyti bet kokius aprėpties pokyčius dėl prisijungimo prie pinigų sąjungos. Aprėptis % Pastabos Eurais / nacionalinėmis valiutomis Vietos valiuta STS LTS QUS Eurais / nacionaline valiuta, išskyrus vietos valiutą, įskaitant ekiu STS LTS Kitomis valiutomis STS LTS STS = trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai. LTS = ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai. QUS = biržinės akcijos.

4 skirsnis. Tarptautinių atsiskaitymų bankui keliami reikalavimai

TAB keliami atskaitomybės reikalavimai atitinka tuos pačius principus, kaip 1–3 skirsniuose išdėstyti NCB taikomi reikalavimai, išskyrus šiuos.

4 lentelė. TAB skirta B bloko duomenų teikimo forma

LIKUSIO PASAULIO REZIDENTAI EMITENTAI / EURAIS / NACIONALINĖMIS VALIUTOMIS Likučiai Bendrosios emisijos Išpirkimas B1 B2 B3 9. TRUMPALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI Iš viso S577 S642 S707 Centrinis bankas S578 S643 S708 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S579 S644 S709 Kiti finansiniai tarpininkai S580 S645 S710 Iš jų FPB S581 S646 S711 Finansiniai pagalbininkai S582 S647 S712 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S583 S648 S713 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S584 S649 S714 Ne finansų bendrovės S585 S650 S715 Centrinė valdžia S586 S651 S716 Vyriausybė ir vietos valdžia S587 S652 S717 Socialinės apsaugos fondai S588 S653 S718 Tarptautinės organizacijos S589 S654 S719 10. ILGALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI Iš viso S590 S655 S720 Centrinis bankas S591 S656 S721 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S592 S657 S722 Kiti finansiniai tarpininkai S593 S658 S723 Iš jų FPB S594 S659 S724 Finansiniai pagalbininkai S595 S660 S725 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S596 S661 S726 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S597 S662 S727 Ne finansų bendrovės S598 S663 S728 Centrinė valdžia S599 S664 S729 Vyriausybė ir vietos valdžia S600 S665 S730 Socialinės apsaugos fondai S601 S666 S731 Tarptautinės organizacijos S602 S667 S732 10.1. iš jų fiksuotos normos emisijos: Iš viso S603 S668 S733 Centrinis bankas S604 S669 S734 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S605 S670 S735 Kiti finansiniai tarpininkai S606 S671 S736 Iš jų FPB S607 S672 S737 Finansiniai pagalbininkai S608 S673 S738 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S609 S674 S739 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S610 S675 S740 Ne finansų bendrovės S611 S676 S741 Centrinė valdžia S612 S677 S742 Vyriausybė ir vietos valdžia S613 S678 S743 Socialinės apsaugos fondai S614 S679 S744 Tarptautinės organizacijos S615 S680 S745 10.2. iš jų kintamosios normos emisijos: Iš viso S616 S681 S746 Centrinis bankas S617 S682 S747 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S618 S683 S748 Kiti finansiniai tarpininkai S619 S684 S749 Iš jų FPB S620 S685 S750 Finansiniai pagalbininkai S621 S686 S751 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S622 S687 S752 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S623 S688 S753 Ne finansų bendrovės S624 S689 S754 Centrinė valdžia S625 S690 S755 Vyriausybė ir vietos valdžia S626 S691 S756 Socialinės apsaugos fondai S627 S692 S757 Tarptautinės organizacijos S628 S693 S758 10.3. iš jų nulinės atkarpos obligacijos: Iš viso S629 S694 S759 Centrinis bankas S630 S695 S760 PFĮ, kurie nėra centriniai bankai S631 S696 S761 Kiti finansiniai tarpininkai S632 S697 S762 Iš jų FPB S633 S698 S763 Finansiniai pagalbininkai S634 S699 S764 Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai S635 S700 S765 Draudimo korporacijos ir pensijų fondai S636 S701 S766 Ne finansų bendrovės S637 S702 S767 Centrinė valdžia S638 S703 S768 Vyriausybė ir vietos valdžia S639 S704 S769 Socialinės apsaugos fondai S640 S705 S770 Tarptautinės organizacijos S641 S706 S771

Emisijų terminas

Kalbant apie terminą, visus Europos komercinius popierius (EKP) ir kitas euroobligacijas, išleistas pagal trumpalaikę programą, TAB laiko trumpalaikėmis priemonėmis, o visas priemones, išleistas pagal ilgalaikę dokumentaciją, – ilgalaikėmis priemonėmis, nesvarbu, koks būtų jų pirminis terminas.

Emitentų suskirstymas pagal sektorius

TAB atsižvelgia į suskirstymo pagal sektorius ryšius tarp TAB duomenų bazėje užregistruotų emitentų su prašomais pateikti ataskaitų formose, kaip parodyta lentelėje toliau.

Suskirstymas pagal sektorius TAB duomenų bazėje Klasifikavimas ataskaitų formose Centrinis bankas → Centrinis bankas Komerciniai bankai → PFĮ Kiti finansiniai tarpininkai → Kiti finansiniai tarpininkai Centrinė valdžia → Centrinė valdžia Kitas valdžios sektorius Valstybės agentūros → Vyriausybė ir vietos valdžia Bendrovės → Ne finansų bendrovės Tarptautinės įstaigos → Tarptautinės įstaigos (likęs pasaulis)

Emisijų klasifikavimas

Skolos vertybiniais popieriais vertybinių popierių emisijų statistikoje laikomos šios TAB duomenų bazėje užregistruotos priemonės:

— indėlių sertifikatai,

— komerciniai popieriai,

— iždo vekseliai,

— obligacijos,

— Europos komerciniai popieriai,

— vidutinės trukmės obligacijos,

— kiti trumpalaikiai popieriai.

Vertinimas

Pagal galiojančias TAB taisykles skolos vertybiniai popieriai vertinami remiantis nominaliąja (face) verte, o biržinės akcijos – emisijos kaina.

TAB praneša ECB apie visas likusio pasaulio rezidentų emisijas eurais / nacionalinėmis valiutomis (B blokas) JAV doleriais likučiams taikydamas laikotarpio pabaigos valiutų kursą, o emisijoms ir išpirkimui – vidutinį laikotarpio valiutų kursą. ECB perskaičiuoja visus duomenis eurais taikydamas tą patį principą, kaip iš pradžių taikė TAB. Dėl laikotarpių iki 1999 m. sausio 1 d. kaip pakaitinį reikia naudoti ekiu ir JAV dolerio kursą.

ŽODYNĖLIS

Biržinės akcijos, taip pat vadinamos kotiruojamomis akcijomis, išskyrus investicinių fondų akcijas / vienetus (Listed shares, also referred to as quoted shares, excluding investment fund’s shares/units) – nuosavybės vertybiniai popieriai, įtraukti į biržos prekybos sąrašus. Tokia birža gali būti pripažinta vertybinių popierių birža arba bet kokia antrinė rinka. Į biržos sąrašus įtrauktos akcijos taip pat vadinamos kotiruojamomis akcijomis. Į biržos sąrašus įtrauktų akcijų kotiruojamų kainų buvimas reiškia, kad paprastai lengva gauti dabartines rinkos kainas.

Centrinei valdžiai (Central government) priskiriami visi šalies administraciniai padaliniai ir kitos centrinės įstaigos, kurių kompetencijai priklauso visa ekonominė teritorija, išskyrus socialinės apsaugos fondų administravimą (2010 m. ESS 2.114 punktas).

Centrinis bankas (Central bank) – finansų bendrovė ir kvazibendrovė, kurių pagrindinė paskirtis – leisti į apyvartą pinigus, palaikyti vidinę ir išorinę pinigų vertę ir saugoti visas šalies tarptautines atsargas arba jų dalį.

Draudimo bendrovės (Insurance corporations) – finansų bendrovės ir kvazibendrovės, kurių pagrindinė veikla yra finansinis tarpininkavimas kaip rizikos mažinimo (daugiausia tiesioginio draudimo ar perdraudimo forma) pasekmė (2010 m. ESS 2.100–2.104 punktai).

Emitentai nerezidentai (Non-resident issuers) – vienetai, kurie yra: a) duomenis teikiančios šalies ekonominėje teritorijoje, bet vienus metus ar ilgiau nedalyvauja ir neketina dalyvauti ekonominėje veikloje ar sudaryti sandorių duomenis teikiančios šalies teritorijoje, arba b) yra už duomenis teikiančios šalies ekonominės teritorijos ribų.

Emitento rezidavimo vieta (Residency of issuer) – duomenis teikiančios šalies rezidentu laikomas emitentas, kurio ekonominių interesų centras yra duomenis teikiančios šalies ekonominėje teritorijoje, t. y. kai jis ilgesnį laiką (vienus metus ar ilgiau) dalyvauja šioje teritorijoje vykdomoje ekonominėje veikloje.

Euroobligacijos (Euro bonds) – obligacijos, kurios per tarptautinį kelių šalių finansų bendrovių sindikatą vienu metu platinamos mažiausiai dviejų šalių rinkose ir kurios neprivalo būti išreikštos kurios nors iš šių dviejų šalių valiuta.

Fiksuotojo pajamingumo emisijos (Fixed rate issues) – visos emisijos, kai atkarpos išmokos, remiantis vertybinių popierių pagrindinės atkarpos palūkanų norma, nesikeičia visą emisijos galiojimo laikotarpį.

Finansiniai pagalbininkai (Financial auxiliaries) – visos finansų bendrovės ir kvazibendrovės, kurių pagrindinė veikla yra su finansiniu tarpininkavimu glaudžiai susijusi veikla, tačiau kurios pačios nėra finansiniai tarpininkai. Pagrindinės buveinės, kurių visos patronuojamosios bendrovės arba jų dauguma yra taip pat finansų bendrovės, taip pat yra finansiniai pagalbininkai (2010 m. ESS 2.95–2.97 punktai).

Finansinių priemonių bendrovės (FPB), užsiimančios pakeitimo vertybiniais popieriais (Financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions (FVCs)) – kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1 straipsnio 1 punkte.

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (Long-term debt securities) – visos skolos vertybinių popierių emisijos su ne trumpesniu nei vienų metų pirminiu terminu; ilgalaikiai vertybiniai popieriai paprastai išleidžiami su atkarpomis.

Išpirktos ribotos atsakomybės bendrovių akcijos (Redeemed shares in limited liability companies) –akcijos už kurias kapitalas buvo grąžintas, bet kurios lieka jų turėtojams, kurie ir toliau yra bendrasavininkiai, turintys teisę gauti pelno, likusio išmokėjus dividendus už likusį registruotąjį kapitalą, dalį bei likviduojamos bendrovės turto dalį.

Kintamojo pajamingumo emisijos (Variable rate) – visos atkarpų mokėjimus teikiančios emisijos, kurių atkarpa arba pagrindinė suma reguliariai nustatoma iš naujo remiantis nepriklausoma palūkanų norma arba indeksu.

Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo bendroves ir pensijų fondus (Other financial intermediaries, except insurance corporations and pension funds (OFIs)) – finansų bendrovės ir kvazibendrovės, kurių pagrindinė veikla yra finansinis tarpininkavimas, prisiimant įsipareigojimus kitokia nei pinigų, indėlių (arba artimų indėlių pakaitalų), investicinių fondų akcijų (vienetų) forma arba susijusius su institucinių vienetų draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemomis (2010 m. ESS 2.86–2.94 punktai).

Kitos nuosavybės priemonės (Other equity) – visi sandoriai su kitomis nuosavybės priemonėmis, kurios nėra biržinės ir nebiržinės akcijos.

Menami vienetai rezidentai (Notional resident units) – a) vienetų nerezidentų dalys, kurių pagrindiniai ekonominiai interesai susiję su šalies ekonomine teritorija (paprastai tai reiškia, kad šis vienetas vienus metus ar ilgiau vykdo ekonominius sandorius); b) vienetai nerezidentai, kuriems priklauso žemė ar pastatai tos šalies ekonominėje teritorijoje (atsižvelgiama tik į su ta žeme ar pastatais susijusius sandorius).

Namų ūkiai (Households) – asmenys ar asmenų grupės, kurie yra vartotojai, taip pat verslininkai, gaminantys rinkos prekes ir teikiantys nefinansines ir finansines paslaugas (rinkos gamintojai), jeigu prekes gamina ir paslaugas teikia ne atskiri kvazibendrovėmis laikomi vienetai. Šiam sektoriui taip pat priskiriami asmenys ir asmenų grupės, gaminantys prekes ir teikiantys nefinansines paslaugas išimtinai savo galutiniam naudojimui (2010 m. ESS 2.118–2.128 punktai).

Namų ūkiams paslaugas teikiančių ne pelno institucijų (Non-profit institutions serving households (NPISHs)) sektorių sudaro ne pelno institucijos, kurios yra atskiri juridiniai vienetai, teikiantys paslaugas namų ūkiams, ir kurios yra privatieji ne rinkos gamintojai. Jų pagrindiniai ištekliai – savanoriškos įmokos grynaisiais arba natūra iš namų ūkių kaip vartotojų, iš valdžios sektoriaus mokėjimų ir nuosavybės pajamų (2010 m. ESS 2.129 ir 2.130 punktai).

Ne finansų bendrovės (Non-financial corporations) – instituciniai vienetai, kurie yra nepriklausomi juridiniai vienetai ir rinkos gamintojai, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba ir nefinansinių paslaugų teikimas. Šiam sektoriui taip pat priskiriamos ne finansų kvazibendrovės (2010 m. ESS 2.45–2.54 punktai).

Nebiržinės akcijos, išskyrus investicinių fondų akcijas (Unlisted shares, excluding investment fund shares) – nuosavybės vertybiniai popieriai, neįtraukti į biržos prekybos sąrašus.

Nulinės atkarpos obligacijos (Zero coupon bonds) – visos emisijos be atkarpų mokėjimų. Paprastai tokios obligacijos išleidžiamas diskontuotos ir išperkamos nominaliąja (par) verte. Į jas taip pat įeina obligacijos, išleistos nominaliąja (par) verte ir išperkamos su premija, pavyzdžiui, obligacijos, kurių išpirkimo kaina yra susieta su valiutų kursu ar indeksu. Dažniausiai diskontas arba premija yra lygūs palūkanoms, susikaupusioms per obligacijos galiojimo laiką.

Pakeitimas vertybiniais popieriais (Securitisation) – kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1075/2013 (ECB/2013/40) 1 straipsnio 2 punkte.

Pasaulinės obligacijos (Global bonds) – tuo pačiu metu vidaus ir euro rinkoje išleidžiamos obligacijos.

Patronuojamosios įmonės (Subsidiaries) – atskiri įsteigti subjektai, kurių daugumą akcijų arba visą akcijų paketą turi kitas subjektas.

Pensijų fondai (Pension funds) – finansų bendrovės ir kvazibendrovės, kurių pagrindinė veikla yra finansinis tarpininkavimas kaip apdraustų asmenų socialinės rizikos ir poreikių sujungimo pasekmė (socialinis draudimas). Pensijų fondai kaip socialinio draudimo sistemos suteikia pajamų išėjus į pensiją (ir dažnai skiria išmokas mirties ar negalios atveju) (2010 m. ESS 2.105–2.110 punktai).

Pinigų finansų įstaigos (PFĮ), kurios nėra centriniai bankai (Monetary financial institutions (MFIs) other than central banks) – kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1 straipsnyje.

Premijinių akcijų (Issue of bonus shares) – naujų akcijų perleidimas akcininkams atsižvelgiant į turimas akcijų dalis.

Priklausomos finansų įstaigos ir pinigų skolintojai (Captive financial institutions and money lenders) – visos finansų bendrovės ir kvazibendrovės, kurios nevykdo finansinio tarpininkavimo veiklos ir neteikia pagalbinių finansinių paslaugų, o su didžiąja dalimi jų turto ar įsipareigojimų susiję sandoriai nėra sudaromi atviroje rinkoje. Šiam subsektoriui priskiriamos kontroliuojančiosios bendrovės, kurios nuosavybės teise valdo patronuojamųjų bendrovių grupės akcinį kapitalą (kontrolinį akcijų paketą) ir kurių pagrindinė veikla yra tos grupės nuosavybės teisių turėjimas, neteikiant jokios kitos paslaugos įmonėms, kuriose akcinis kapitalas yra laikomas, t. y. jos neadministruoja arba nevaldo kitų vienetų (2010 m. ESS 2.98 ir 2.99 punktai).

Privačiai išleistos obligacijos (Privately issued bonds) – obligacijos, dvišaliu susitarimu skirtos tik tam tikriems investuotojams, jei jos bent potencialiai gali būti perleidžiamos.

Privačiai išplatinti vertybiniai popieriai (Private placements) – vienam pirkėjui arba ribotam pirkėjų skaičiui neviešai parduota vertybinių popierių emisija.

Ribotos atsakomybės bendrovių išleistos dividendų akcijos (Dividend shares issued by limited liability companies) – vertybiniai popieriai, kurie įvairiose šalyse ir priklausomai nuo aplinkybių, kuriomis jie yra sukurti, turi įvairius pavadinimus, tokius kaip steigėjų akcijos, pelno akcijos, dividendų akcijos ir t. t. Šie vertybiniai popieriai: a) nėra registruotojo kapitalo dalis; b) griežtai kalbant, turėtojams nesuteikia bendrasavininkių statuso ir c) turėtojams nesuteikia teisės į pelno, likusio išmokėjus dividendus už registruotąjį kapitalą, dalį ir į bet kokio likutinio turto, likusio po likvidavimo, dalį.

Ribotos atsakomybės bendrovių išleistos kapitalo akcijos (Capital shares issued by limited liability companies) – vertybiniai popieriai, suteikiantys jų savininkams bendrasavininkių statusą ir teisę gauti dalį bendro paskirstomo pelno ir dalį grynojo turto likvidavimo atveju.

Skolos vertybiniai popieriai (Debt securities) – perleidžiamosios finansinės priemonės, kuriomis įrodoma skola ir kuriomis paprastai prekiaujama antrinėse rinkose arba kurios gali būti užskaitytos rinkoje ir kurios nesuteikia turėtojui jokių nuosavybės teisių į instituciją emitentę.

Socialinės apsaugos fondai (Social security funds) – centriniai, krašto (regiono) ir vietos instituciniai vienetai, kurių pagrindinė veikla yra teikti socialines išmokas ir kurie atitinka abu šiuos kriterijus: a) pagal teisės aktus arba taisykles tam tikros gyventojų grupės privalo dalyvauti toje sistemoje arba mokėti įmokas ir b) valdžios sektorius yra atsakingas už įstaigos valdymą ir už įmokų ir išmokų patvirtinimą ir mokėjimą, nepriklausomai nuo jo, kaip priežiūros institucijos ar darbdavio, vaidmens (2010 m. ESS 2.117 punktas).

Subordinuotosios obligacijos, dažnai vadinamos subordinuotąja skola (Subordinated bonds, often referred to as subordinated debt) – papildomas reikalavimas institucijai emitentei, kuris gali būti įvykdytas tik įvykdžius visus aukštesnį statusą turinčius reikalavimus (pvz., dėl indėlių / paskolų ar viršesnių skolos vertybinių popierių) ir kuris tam tikrais atvejais gali būti apibūdinamas kaip „akcijos ir kita nuosavybė“.

Suskaidytos akcijų emisijos (Split share issues) – emisijos, kai bendrovės ar kvazibendrovės padidina akcijų skaičių tam tikru santykiu ar padaugindamos iš tam tikro koeficiento.

Tarptautinės įstaigos (International institutions) – tokios viršvalstybinės ir tarptautinės organizacijos, kaip Europos investicijų bankas, TVF ir Pasaulio bankas.

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (Short-term debt securities) – visos vienų metų arba trumpesnio pirminio termino skolos vertybinių popierių emisijos; trumpalaikiai vertybiniai popieriai dažniausiai išleidžiami diskontuoti. Į šią subpoziciją neįeina vertybiniai popieriai, kurių perleidžiamumas, nors teoriškai įmanomas, praktiškai yra labai apribotas.

Valdžios sektorių (General government) sudaro instituciniai vienetai, ne rinkos gamintojai, kurių produkcija skirta individualiam ir kolektyviniam vartojimui, ir kuriuos finansuoja privalomieji kitiems sektoriams priklausančių vienetų ir institucinių vienetų, kurie daugiausia verčiasi nacionalinių pajamų ir turto perskirstymu, mokėjimai (2010 m. ESS 2.111–2.113 punktai). Valdžios sektorius apima centrinę valdžią, vyriausybę, vietos valdžią ir socialinės apsaugos fondus (2010 m. ESS 2.114–2.117 punktai).

Vertybinių popierių emitentai (Issuers of securities) – bendrovės ir kvazibendrovės, leidžiančios vertybinius popierius bei tokiu būdu įgyjančios emisijos sąlygose numatytus teisinius įsipareigojimus šių priemonių turėtojams.

Vyriausybė ir vietos valdžia (State and local government) – viešojo administravimo tipai, kurie yra atskiri instituciniai vienetai, vykdantys kai kurias valdžios funkcijas, išskyrus socialinės apsaugos fondų administravimą, žemesniu nei centrinės valdžios lygmeniu ir aukštesniu nei vietos valdžios institucinių vienetų lygmeniu. Vietos valdžia – tų rūšių viešasis administravimas, kurio kompetencijai priklauso tik vietinė ekonomikos dalis, išskyrus socialinės apsaugos fondų vietos įstaigas (2010 m. ESS 2.115 ir 2.116 punktai).

(1) Jeigu pranešėjai susiduria su metodine problema, kuri nėra išsamiai išnagrinėta šiose gairėse, jie turėtų taikyti peržiūrėtą Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemą (toliau – 2010 m. ESS), nustatytą 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1) A priede.

(*1) Kitos valiutos – tai visos kitos valiutos, įskaitant euro zonai nepriklausančių valstybių narių nacionalines valiutas.

(*2) Skolos vertybiniai popieriai, kurie nėra akcijos, – tai vertybiniai popieriai, kurie nėra akcijos, išskyrus išvestines finansines priemones.

(*3) Grynosios emisijos privalomos tik tuo atveju, jeigu NCB negali pateikti bendrųjų emisijų ar išpirkimo duomenų.

((†)) Biržinės akcijos – tai biržinės akcijos, išskyrus investicinių fondų ir pinigų rinkos fondų akcijas / vienetus.

(2) Žr. 2010 m. ESS 2.07 punktą.

(3) 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

(4) Pinigų rinkos fondų sektoriaus duomenys nerenkami.

(5) Investicinių fondų sektoriaus duomenys nerenkami.

(6) Praktiškai pensijų fondai skolos vertybinių popierių neišleidžia.

(7) Žr. 2010 m. ESS 2.17–2.20 punktus.

(8) Žr. 2010 m. ESS 5.102 punktą.

(9) 2010 m. ESS F.3 kategorija.

(10) 2010 m. ESS F.511 kategorija.

(11) 2010 m. ESS F.512 kategorija.

(12) 2010 m. ESS F.519 kategorija.

(13) A blokas – NCB, B blokas – TAB.

(14) Nėra laikoma finansiniu sandoriu; žr. 2010 m. ESS 5.158 ir 6.59 punktus ir šio priedo 2 skirsnio 5 dalies b punktą.

(15) Sandoris antrinėje rinkoje, kai įvyksta savininko pasikeitimas, neįtraukiamas į šią statistiką.

(16) Laikoma dviem finansiniais sandoriais; žr. 2010 m. ESS 5.96 ir 6.25 punktus ir šio priedo 2 skirsnio 5 dalies a punkto ii papunktį.

(17) Sandoris antrinėje rinkoje, kai įvyksta savininko pasikeitimas, neįtraukiamas į šią statistiką.

(18) Išsamiau dėl sąvokų „nominalioji (angl. face) vertė“, „rinkos vertė“ ir „nominalioji (angl. nominal) vertė“ apibrėžčių žr. 2010 m. ESS 5.90, 7.38 ir 7.39 punktus.

(19) Nuo 1999 m. sausio 1 d. teikiant vidaus rezidentų eurais išleistų vertybinių popierių duomenis (A bloko dalis) vertinimo pagal valiutos kursą nereikia, o vidaus rezidentų eurais / nacionalinėmis valiutomis išleisti vertybiniai popieriai (likusi A bloko dalis) konvertuojami į eurus taikant 1998 m. gruodžio 31 d. neatšaukiamus perskaičiavimo kursus.

(20) Žr. 2010 m. ESS 6.64 punktą.