KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2014 m. kovo 19 d.

dėl 2014–2017 m. daugiametės LIFE darbo programos priėmimo

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/203/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (1), ypač į jo 24 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

be to, vadovaujantis kiekvienai prioritetinei sričiai nustatytais veiklos rodikliais ir konkrečiais tikslais, 2014–2017 m. daugiametėje programoje turėtų būti numatyti kiekvienos prioritetinės srities ir projektų rūšies kokybiniai ir kiekybiniai rezultatai, rodikliai ir užduotys, kad būtų lengviau įvertinti programos rezultatus ir poveikį. Remdamasi ex ante vertinimais, projektų finansavimui pagal Reglamento (ES) Nr. 1293/2013 17 straipsnio 4 dalį Komisija numatė dvi naujoviškas finansines priemones;

tos finansinės priemonės turėtų būti išbandytos per visą daugiametės darbo programos laikotarpį, kad būtų galima įsitikinti, ar jos turi didelį potencialą pritraukti investuotojų lėšų biologinės įvairovės ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse ir taip šalinti esamas projektų diegimo tose srityse finansines kliūtis;

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Daugiametė darbo programa

Priimama priede išdėstyta daugiametė 2014–2017 m. LIFE darbo programa.

2 straipsnis

Daugiametei darbo programai skiriamas Sąjungos įnašas

Didžiausias daugiametei 2014–2017 m. LIFE darbo programai skiriamas įnašas yra 1 796 242 000 EUR ir jis turi būti naudojamas toliau nurodytoms paprogramėms ir prioritetinėms sritims finansuoti.

c)

c)

3 straipsnis

Finansinės priemonės

1. Finansavimas pagal Reglamento (ES) Nr. 1293/2013 17 straipsnio 1 dalį skiriamas šioms finansinėms priemonėms:

2. Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonei ir Gamtos turtų finansavimo priemonei skiriamo įnašo įgyvendinimas patikimas Europos investicijų bankui.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja pirmą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2014 m. kovo 19 d.

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 185.

PRIEDAS

2014–2017 M. DAUGIAMETĖ LIFE DARBO PROGRAMA

1. ĮŽANGA

Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1293/2013 (toliau – LIFE reglamentas) 3 straipsniu, LIFE programa siekiama šių bendrųjų tikslų:

— padėti pereiti prie klimatui atsparios mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, aplinkos kokybės apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo, įskaitant paramą tinklui „Natura 2000“ ir kovą su ekosistemų nykimu,

— gerinti Sąjungos aplinkos ir klimato politikos bei teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, taip pat greitinti ir skatinti bei remti aplinkos ir klimato tikslų integravimą ir įtraukimą į kitas Sąjungos politikos sritis bei viešojo ir privačiojo sektorių praktiką, įskaitant šių sektorių pajėgumo didinimą,

— remti geresnį aplinkos ir klimato valdymą visais lygmenimis, įskaitant didesnį pilietinės visuomenės, NVO ir vietos subjektų dalyvavimą;

— remti 7-osios aplinkos veiksmų programos įgyvendinimą.

LIFE programą valdys pačios Komisijos tarnybos arba vykdomoji įstaiga (VĮ), kuriai ši užduotis perduota tiesioginio valdymo tvarka. VĮ veiks neperžengdama perduotos užduoties ribų, nustatytų Komisijos sprendime C(2013) 9414, ir prižiūrima Komisijos tarnybų. Visa atsakomybė už programą tenka Komisijai. Siekiant palengvinti Komisijos tarnybų ir (arba) VĮ darbą gali būti sudaromos sutartys su išorės ekspertais.

Vadovaujantis šiais bendraisiais tikslais pagal LIFE reglamento 24 straipsnio 1 dalį priimta ši daugiametė darbo programa (DDP). Tai padaryta įgyvendinimo aktu, laikantis nagrinėjimo procedūros, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (1) 5 straipsnyje ir nurodytos LIFE reglamento 30 straipsnyje.

Taikant papildomumo principą kitų Europos finansavimo programų, nurodytų LIFE reglamento 5, 11, 13 konstatuojamosiose dalyse ir 8 straipsnyje, atžvilgiu, įgyvendinant DDP konkrečiomis priemonėmis bus užtikrintas nuoseklumas ir sinergija ir kiek įmanoma išvengta kitos Sąjungos politikos ir finansinių priemonių, visų pirma Sąjungos 2014–2020 m. mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2) ir jos darbo programų (3), dubliavimo. Tai iš esmės bus pasiekta taikant finansavimo tinkamumo kriterijus, nustatytus įvairių rūšių projektams, ir rekomendacijas, pateiktas prie kvietimų pridedamose paraiškų teikimo gairėse. Dvigubo finansavimo bus išvengta atrankos etape atliekant kryžminius patikrinimus, taip pat atliekant ex post patikrinimą. Visų pirma, pagal LIFE programą negali būti finansuojami mokslinių tyrimų ar didžiulės infrastruktūros statybos projektai.

DDP struktūra atitinka LIFE reglamento 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą struktūrą, o Aplinkos ir Klimato politikos paprogramių veiksmai atskirai nurodomi tik prireikus.

Programos laikotarpis – nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d.

1.1. Aplinkos paprogramė

Aplinkos paprogramės prioritetinės sritys yra aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas, gamta ir biologinė įvairovė, aplinkos valdymas ir informavimas (LIFE reglamento 9–12 straipsniai). Kiekviena prioritetinė sritis apima kelis LIFE reglamento III priede išvardytus teminius prioritetus. Be to, šioje 2014–2017 m. DDP išsamiau apibrėžtos projektų temos, kuriomis vadovaujantis įgyvendinami teminiai prioritetai.

1.2. Klimato politikos paprogramė

Klimato politikos paprogramė – tai nauja ir unikali galimybė remti ES klimato politikos įgyvendinimą. Apskritai ji padės paskatinti ES perėjimą prie klimato kaitos poveikiui atsparios mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, strategiškai padės įgyvendinti 2020 m. klimato kaitos ir energetikos teisės aktų rinkinį bei ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, taip pat padės ES pasirengti spręsti iki 2030 m. nustatytus klimato politikos uždavinius. Be to, ji taip pat turėtų padėti visais lygmenimis, įskaitant geresnį pilietinės visuomenės, NVO ir vietos veikėjų įtraukimą, valdyti klimato sritį.

2. LĖŠŲ PASKIRSTYMAS PRIORITETINĖMS SRITIMS IR SKIRTINGOMS FINANSAVIMO RŪŠIMS. 24 STRAIPSNIO 2 DALIES A PUNKTAS

Remiantis LIFE reglamento 4 straipsniu, bendras 2014–2020 m. laikotarpio LIFE programos įgyvendinimo biudžetinis paketas yra 3 456 655 000 EUR, 75 % šios sumos skiriama Aplinkos paprogramei (2 592 491 250 EUR), 25 % – Klimato politikos paprogramei (864 163 750 EUR). LIFE reglamente taip pat nustatyta mažiausia viso biudžeto procentinė dalis, kuri turi būti skiriama projektams (81 %, LIFE reglamento 17 straipsnio 4 dalis), ir didžiausia biudžeto išteklių, skirtų veiksmų dotacijomis remiamiems projektams, procentinė dalis, kurią galima skirti integruotiesiems projektams (30 %).

Projektai turi būti finansuojami veiksmų dotacijomis arba prireikus finansinėmis priemonėmis (LIFE reglamento 17 straipsnio 4 dalis). DDP turi būti tiksliai nurodytos sumos, paskirstytinos pagal prioritetines sritis ir finansavimo rūšį.

Bendras biudžeto paskirstymas abiem paprogramėms pagal finansavimo rūšį

2014–2017 m. biudžetas mln. EUR Veiksmų dotacijos 1 317,9 Veiklos dotacijos 38,6 Finansinės priemonės 140,0 Viešieji pirkimai 204,0 Rėmimo išlaidos (techninė ir administracinė pagalba) 95,8 Bendra suma 1 796,3





Bendras biudžeto paskirstymas pagal prioritetines sritis

Prioritetinės sritys Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas Gamta ir biologinė įvairovė Aplinkos valdymas ir informavimas Klimato kaitos švelninimas Prisitaikymas prie klimato kaitos Klimato kaitos valdymas ir informavimas Iš viso sričiai (mln. EUR) 495,85 610,07 163,00 193,56 190,39 47,59 Tarpinė suma 1 700,45 Rėmimo išlaidos (techninė ir administracinė pagalba) 95,79 Bendra suma 1 796,3

Paskirstymas pagal prioritetines sritis ir finansavimo rūšis yra orientacinio pobūdžio. Veiksmų dotacijų atveju galutinis paskirstymas priklausys nuo faktinio finansuotinų projektų pasiūlymų kiekvienoje prioritetinėje srityje skaičiaus. Įgyvendinant LIFE programą biudžeto paskirstymas finansinėms priemonėms ir tarp jų gali būti koreguojamas atsižvelgiant į faktinį įgyvendinimą. Laikantis LIFE reglamente nustatytų ribų, tarp prioritetinių sričių gali būti perskirstyta ne daugiau kaip 5 % visų atitinkamoms prioritetinėms sritims skirtų lėšų.

2.1. Aplinkos paprogramė

Per šios DDP laikotarpį Aplinkos paprogramei skiriamas 1 347 mln. EUR biudžetas.

Bent 55 % biudžeto išteklių, numatytų projektams, kurie remiami veiksmų dotacijomis, skiriama projektams, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas, įskaitant susijusį informavimą ir valdymą (LIFE reglamento 9 straipsnio 3 dalis), techninę pagalbą ir parengiamuosius projektus. Likusi projektams skirto biudžeto dalis bus skirta prioritetinės srities „Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas“ projektams, įskaitant susijusį informavimą ir valdymą, techninę pagalbą ir parengiamuosius projektus.

Paskirstymas prioritetinėms sritims yra orientacinio pobūdžio ir priklauso nuo faktinio pasiūlymų dėl veiksmų dotacijų kiekvienoje prioritetinėje srityje skaičiaus, taip pat nuo to, kiek pagal kiekvieną finansinę priemonę skiriamų lėšų įsisavinama rinkoje.

Aplinkos paprogramės biudžeto paskirstymas pagal finansavimo rūšį

2014–2017 m. biudžetas mln. EUR Veiksmų dotacijos (4) — Gebėjimų ugdymo projektai 11,25 — Techninės pagalbos projektai 2,9 — Kitos veiksmų dotacijos (5) 1 053,8 Finansinės priemonės (6) Gamtos turtų finansavimo priemonė (GTFP) (7) 30,0 Veiklos dotacijos 30,0 Viešieji pirkimai 141,0 Rėmimo išlaidos (techninė ir administracinė pagalba) 78,2 Bendra suma 1 347,1

2.2. Klimato politikos paprogramė

Šioje daugiametėje darbo programoje Klimato politikos paprogramei skiriamas 449,2 mln. EUR biudžetas. Paskirstymas prioritetinėms sritims yra orientacinio pobūdžio ir priklauso nuo faktinio pasiūlymų dėl veiksmų dotacijų kiekvienoje prioritetinėje srityje skaičiaus, taip pat nuo to, kiek pagal kiekvieną finansinę priemonę skiriamų lėšų įsisavinama rinkoje.

Biudžeto paskirstymas pagal finansavimo rūšį pagal Klimato politikos paprogramę

2014–2017 m. biudžetas mln. EUR Veiksmų dotacijos (8) Gebėjimų ugdymo projektai – veiksmų dotacijos 3,75 Techninės pagalbos projektai – veiksmų dotacijos 2,4 Kitos veiksmų dotacijos 243,81 Finansinės priemonės (9) Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (EVEPFP) Finansinė priemonė 80,0 Gamtos turtų finansavimo priemonė (10) (GTFP) Finansinė priemonė 30,0 Veiklos dotacijos 8,6 Viešieji pirkimai 63,0 Rėmimo išlaidos (techninė ir administracinė pagalba) 17,6 Bendra suma 449,2

3. PROJEKTŲ TEMOS, KURIOMIS VADOVAUJANTIS ĮGYVENDINAMI III PRIEDE NUSTATYTI APLINKOS PAPROGRAMĖS TEMINIAI PRIORITETAI (LIFE REGLAMENTO 24 STRAIPSNIO 2 DALIES B PUNKTAS)

Remiantis LIFE reglamento 36 konstatuojamąja dalimi, DDP pateiktas nebaigtinis projektų temų, kuriomis vadovaujantis įgyvendinami teminiai prioritetai, sąrašas, daugiausia dėmesio skiriant konkretiems aplinkos politikos prioritetams bei veiksmų sritims pagal Aplinkos paprogramę. Nustačius šį sąrašą, apimantį visą DDP laikotarpį, užtikrinamas tiek lankstumas, būtinas norint įvykdyti LIFE programos užduotis ir pasiekti jos tikslus, tiek stabilumas, būtinas, kad galimi pareiškėjai galėtų planuoti, rengti ir teikti pasiūlymus. Remiantis LIFE reglamento 22 konstatuojamąja dalimi, vertindama pagal Aplinkos paprogramę teikiamų projektų ES pridėtinę vertę Komisija ypatingą dėmesį turėtų skirti jų indėliui įgyvendinant teminius prioritetus pagal projektų temas. Taigi projektų temos yra priemonė, kuria strategiškai svarbių politikos sričių projektams, turintiems didžiulę ES pridėtinę vertę, suteikiama papildomų balų, kartu išlaikomas atvirumas rimtiems kitų sričių pasiūlymams ir naujų idėjų, kaip reaguoti į naujus kylančius uždavinius, įtraukimui.

Projektų temos netaikomos projektų rūšims, kurių konkrečios temos (pvz., gebėjimų ugdymas, techninė pagalba, paruošiamieji, integruotieji ar kiti projektai, išsamiai apibrėžti ad hoc pagrindu) jau nustatytos dėl jų pobūdžio ir (arba) išsamaus jų konkretaus turinio aprašymo reglamente ir DDP.

Teisėkūros institucijos nusprendė, kad bent 55 % išteklių, skirtų projektams, remiamiems veiksmų dotacijomis, bus skirta projektams, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas aiškiai akcentuojant „Natura 2000“, nes pripažįstama, kad būtina kuo greičiau užtikrinti tinkamą tinklo finansavimą ir vykdyti Buveinių direktyvos 8 straipsnyje nustatytą bendro finansavimo įsipareigojimą. Dėl šių padidintų konkrečiai sričiai skirtų išteklių (palyginti su LIFE+ reglamentu) sumažėja kitiems Aplinkos paprogramės teminių prioritetų projektams skiriamas biudžetas, todėl tai dar viena priežastis tikslingiau suplanuoti lėšų panaudojimą šiose srityse.

Reikėtų pažymėti, kad projektų į šį sąrašą neįtrauktomis temomis finansavimas nėra neįmanomas. Aukštos kokybės projektams, atitinkantiems taikomus finansavimo tinkamumo ir atrankos kriterijus, finansavimas gali būti skirtas.

3.1. Prioritetinė sritis „aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas“

Pagal LIFE reglamento 10 straipsnio a punktą šią prioritetinę sritį atitinkančiomis projektų temomis ir susijusiais teminiais prioritetais, išvardytais LIFE reglamento III priede, siekiama konkretaus tikslo – „plėtoti, bandyti ir demonstruoti su aplinkos srities iššūkiais susijusią politiką arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus, įskaitant naujoviškų technologijų vystymą ir demonstravimą, kurie tinkami kartoti, perduoti ar integruoti (taip pat ir aplinkos ir sveikatos ryšio atžvilgiu), ir kuriuos taikant remiama efektyvaus išteklių naudojimo politika ir teisės aktai, įskaitant Efektyviai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą“. Todėl pagal LIFE reglamento 18 straipsnio a ir b punktus visi šios prioritetinės srities projektai yra bandomieji arba parodomieji, tačiau negali būti orientuoti į mokslinius tyrimus. Kalbant apie parodomuosius šios prioritetinės srities projektus, atitinkančius vieną iš toliau nurodytų projektų temų, pirmumas skiriamas projektams, kuriuos įgyvendinant praktiškai vykdomi, bandomi, vertinami ir skleidžiami nauji arba Sąjungos mastu nežinomi veiksmai, metodika ar principai.

LIFE reglamento III priedas a) su vandeniu, įskaitant jūrų aplinką, susiję teminiai prioritetai: veikla siekiant įgyvendinti konkrečius su vandeniu susijusius tikslus, nustatytus Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane ir 7-ojoje aplinkos veiksmų programoje, visų pirma: i) integruoti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB (11) įgyvendinimo principai; ii) veikla siekiant įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB (12); iii) veikla siekiant įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB (13) priemonių programą, kad būtų užtikrinta gera jūrų vandenų aplinkos būklė; iv) veikla, siekiant užtikrinti saugų ir veiksmingą vandens išteklių naudojimą, gerinti kiekybinę vandentvarką, išsaugoti aukštą vandens kokybės lygį ir vengti netinkamo vandens išteklių naudojimo ir jų būklės blogėjimo.

Ekonomiškai efektyvus su vandens kokybe, potvynių ir sausros valdymu susijusių problemų sprendimas – svarbus Europos Sąjungos uždavinys. Reaguojant į vandens sektoriaus uždavinius ir galimybes reikia, kad įvairūs subjektai laikytųsi holistinio požiūrio. Atsižvelgiant į Vandens pagrindų direktyvos (VPD), Potvynių direktyvos ir Vandens srities Europos inovacijų partnerystės prioritetų įgyvendinimą, projektuose daugiausia dėmesio turėtų būti skirta veiksmų, galinčių padėti valstybėms narėms pereiti prie tikrai integruoto vandens išteklių valdymo, prireikus skatinant taikyti ekosistema pagrįstus metodus, plėtojimui ir, ypač, vykdymui. Kalbant apie veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (JSPD), turėtų būti itin akcentuojamos naujos problemos ir poveikis, o taip pat skatinama geriau integruoti pakrantės zonų tvarkymą ir jūrų erdvės planavimą. Kalbant apie vandens pramonę, technologijos ir procesai, kuriais užtikrinamas vandens paslaugų (geriamojo vandens gamybos ar nuotekų valymo) teikimas, jau pasiekia reikiamą brandą. Vandens srities Europos inovacijų partnerystės prioritetinėse srityse dabar kyla dvejopas uždavinys: i) užtikrinti tinkamą įgyvendinimą, kad būtų gauta ekonomiškai efektyvių ir teisės aktus atitinkančių rezultatų, o ištekliai būtų naudojami efektyviai, ir ii) užtikrinti gebėjimą spręsti šioje srityje kylančias problemas.

Todėl pirmumas bus teikiamas šiems projektams:

Vanduo, potvyniai ir sausra. III priedo A dalies a punkto i–ii papunkčiai

1. Natūralių vandens sulaikymo priemonių, kuriomis gerinamas vandens įsisunkimas, laikymasis ir teršalų šalinimas natūraliais arba į natūralius panašiais procesais, planavimas ir diegimas miesto ir kaimo vietovėse, taip padedant siekti VPD ir Potvynių direktyvos (PD) tikslų ir valdyti sausras regionuose, kuriuose trūksta vandens.

2. Projektai, kuriais skatinamas potvynių ir sausros rizikos valdymas pasitelkiant a) ekstremalių atvejų prevencijos ir apsaugos priemones, skirtas politikai, žemės naudojimo planavimui ir nenumatytų atvejų valdymui paremti, ir b) atsparumu ir socialiniu pažeidžiamumu pagrįstus integruoto rizikos vertinimo ir valdymo metodus, kurie kartu yra priimtini visuomenei.

3. Projektai, kuriuos įgyvendinant galima pasiekti VPD tikslus sprendžiant hidromorfologines problemas, nustatytas upių baseinų valdymo planuose ir kylančias dėl žemės ar upių naudojimo.

4. Projektai, kuriuos įgyvendinant integruoto maistinių medžiagų valdymo, taip pat žmogaus ir žemės ūkio keliamos organinės taršos problemos sprendžiamos taip, kad tampa aišku, kokių reikia su upių baseinais ar jų dydžiu susijusių priemonių, kad būtų galima įvykdyti VPD ir JSPD reikalavimus, įskaitant Miesto nuotekų valymo direktyvos, Nitratų direktyvos, Maudyklų vandens direktyvos ir Požeminio vandens direktyvos reikalavimus.

5. Projektai, kuriuos įgyvendinant sprendžiamos cheminių teršalų vandens aplinkoje poveikio problemos ir siekiama sumažinti prioritetinių medžiagų išmetimą prie šaltinio, naudojant tinkamus pakaitalus ar taikant alternatyvias technologijas.

6. Upių, ežerų, upių žiočių ir pakrančių natūralios morfologijos atkūrimo ir (arba) susijusių buveinių, įskaitant salpas ir pelkes, atkūrimo projektai, kuriuos įgyvendinant būtų galima pasiekti VPD ir PD tikslus.

7. Projektai, kuriais diegiamos vandens taupymo priemonės, kuriomis, taikant hidroekonominius modelius, siekiama sumažinti kiekybinį ir kokybinį poveikį vandens telkiniams vandens baseinuose, kuriuose trūksta vandens.

Jūrų valdymas ir pakrančių tvarkymas. III priedo A dalies a punkto iii papunktis

1. Projektai, kuriais plėtojamos priemonės, technologijos ir būdai, kuriais siekiama užtikrinti su jūrų aplinka susijusios ekonominės veiklos tvarumą, prireikus įskaitant ekonominės veiklos poveikio jūrų aplinkai mažinimą, ir integruoti jūrų išteklių tvarumą į jūrų ekonomikos sektorius, sutelkiant dėmesį į povandeninį triukšmą, fizinį jūros dugno drumstimą ir giliavandenės kasybos ir akvakultūros poveikį. Tikimasi, kad projektai apims valdymo planų, kaip sumažinti ekonominės veikos poveikį aplinkai, rengimą.

2. Projektai, kuriais siekiama sumažinti jūras teršiančių šiukšlių ar mikrobinių teršalų kiekį ir jų išvengti tvarkant jūras teršiančių šiukšlių ir mikrobinių teršalų šaltinius.

3. Projektai, kuriais skatinama integruoto pakrančių tvarkymo ir jūrų erdvės planavimo sinergija, parodoma pridėtinė integruoto pakrančių tvarkymo ir jūrų erdvės planavimo koordinavimo vertė naujame jūrų kontekste, remiamas konkretus jūros baseino strategijų įgyvendinimas, įskaitant atitinkamų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą, arba kuriais integruotas pakrančių tvarkymas ir jūrų erdvės planavimas jungiamas su saugomų jūrų teritorijų arba „Natura 2000“ teritorijų nustatymo ir valdymo procedūromis.

Vandens pramonė. III priedo A dalies a punkto iv papunktis

1. Projektai, kuriais siekiama plėtoti geriamojo vandens technologijas ir miesto nuotekų valymo sistemas; įgyvendinant šiuos projektus, vandens paslaugoms teikti taikomi tausaus išteklių naudojimo procesai (pvz., kuriais siekiama sumažinti vandeniui valyti ir vandentvarkai reikalingos energijos suvartojimą, taip pat vandens nuostolius), o naujų teršalų ir patogenų, esančių nutekamuosiuose vandenyse, kiekis mažinamas arba jų išleidimas sustabdomas taikant įrenginių procedūras ir kontrolės procesus.

2. Projektai, kuriuos įgyvendinant diegiamos priemonės (pvz., planavimas, decentralizuotos sistemos, rizika pagrįsti metodai), kuriomis retai apgyvendintose vietovėse užtikrinamas veiksmingas vandens paslaugų, atitinkančių Geriamojo vandens direktyvą ir Miesto nuotekų valymo direktyvą, teikimas.

3. Projektai, kuriais siekiama rasti efektyvesnių ir veiksmingesnių naujoviškų sprendimų, susijusių su išvalytu ir (arba) perdirbtu vandeniu, ir (arba) tokio vandens valymo galimybių, plėtojant ir išbandant: — naujoviškas (alternatyvaus) vandens tiekimo, nuotekų valymo, pakartotinio išteklių naudojimo ir regeneravimo koncepcijas, — šaltinių kontrolės metodus ir ekonomiškai efektyvias įrenginiuose taikomas naujų teršalų ir patogenų išleidimo į nuotekų valymo sistemą technologijas, — vandenvalos inovacijų centrus regionuose, kuriuose dabar trūksta tinkamų kanalizacijos sistemų ir valymo bei sanitarijos įrenginių, taikant pažangiąsias technologijas ir decentralizuotas sistemas, dėmesį sutelkiant į alternatyvius vandens šaltinius, — sisteminius metodus, skirtus išvengti vandens, energijos ir išteklių nuostolių pramoninėje gamyboje ir vandens bei nuotekų infrastruktūroje.

LIFE reglamento III priedas b) su atliekomis susiję teminiai prioritetai: veikla siekiant įgyvendinti konkrečius su atliekomis susijusius tikslus, nustatytus Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane ir 7-ojoje aplinkos veiksmų programoje, pirmiausia: i) integruotus su atliekomis susijusių planų ir programų įgyvendinimo principus; ii) veikla siekiant įgyvendinti ir vystyti Sąjungos teisės aktus dėl atliekų, ypatingą dėmesį skiriant pirmiesiems žingsniams Sąjungos atliekų tvarkymo hierarchinės tvarkos srityje (prevencija, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas); iii) veikla, susijusi su išteklių veiksmingumu ir produktų gyvavimo ciklo poveikiu, vartojimo modeliais ir ekonomikos dematerializavimu.

Kalbant apie atliekas, Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane ir 7-ojoje aplinkos veiksmų programoje siekiama iki 2020 m. įvykdyti šiuos bendruosius tikslus:

— sumažinti atliekų susidarymą,

— maksimaliai padidinti perdirbimą ir pakartotinį naudojimą,

— deginti tik perdirbti netinkamas medžiagas,

— į sąvartynus vežti tik perdirbti ir naudoti netinkamas atliekas.

Todėl pirmumas bus teikiamas šiems projektams:

Teisės aktų dėl atliekų įgyvendinimas. III priedo A dalies b punkto i–ii papunkčiai

1. Projektai, kuriuos įgyvendinant taikomi naujoviški metodai, technologijos ir imamasi veiksmų pirmiausia atliekų susidarymo vietoje skatinant atliekų prevenciją, pakartotinį naudojimą ir atskirą komunalinių atliekų rinkimą.

2. Projektai, kuriuos įgyvendinant taikomi naujoviški metodai, technologijos ir imamasi veiksmų atliekų susidarymo vietoje skatinant šių atliekų srautų prevenciją, paruošimą pakartotinai naudoti arba pakartotinį naudojimą, perdirbimą ir atskirą rinkimą: — elektros ir elektroninės įrangos atliekų (EEĮA), baterijų ir akumuliatorių, eksploatuoti netinkamų transporto priemonių, pakuočių, statybos, griovimo ir medicininių atliekų, — biologinių atliekų, įskaitant maisto atliekas visoje maisto grandinėje.

3. Integruoto plastiko tvarkymo projektai, parengti taip, kad juos įgyvendinus daugiau atliekų būtų perdirbama, rūšiuojama, užtikrinamas aukštos kokybės perdirbimas, ekologinis projektavimas, ne pakuočių plastiko tvarkymas, vykdoma vienkartinio naudojimo plastikinių daiktų prevencija arba mažinama šiukšlių ir tvarkomos prišiukšlintos vietos.

4. Projektai, kuriais siekiama gerinti pavojingų buitinių atliekų tvarkymą.

Atliekos ir išteklių veiksmingumas. III priedo A dalies b punkto iii papunktis

Projektai, kuriais, siekiant palaikyti atliekų tvarkymo ir efektyvaus išteklių naudojimo politiką, įgyvendinamas ekonominių priemonių taikymas vietos, regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu.

LIFE reglamento III priedas c) su išteklių, įskaitant dirvožemį ir miškus, veiksmingumu, taip pat ekologiška ir antrinių žaliavų panaudojimu grindžiama ekonomika susiję teminiai prioritetai: veikla siekiant įgyvendinti Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planą ir 7-ąją aplinkos veiksmų programą, kurios neapima kiti šiame priede nurodyti teminiai prioritetai, visų pirma: i) veiksmus, susijusius su pramonės simbioze ir žinių perdavimu, taip pat naujų modelių vystymu siekiant pereiti prie antrinių žaliavų panaudojimu grindžiamos ir ekologiškos ekonomikos; ii) veikla siekiant įgyvendinti Dirvožemio apsaugos teminę strategiją (2006 m. rugsėjo 22 d. Komisijos komunikatas „Dirvožemio apsaugos teminė strategija“), ypatingą dėmesį skiriant dirvožemio švelninimui ir sandarinimui, taip pat geresniam žemės naudojimui; iii) veikla, susijusi su miškų stebėsenos ir informacinėmis sistemomis, taip pat su miško gaisrų prevencija.

Su išteklių, įskaitant dirvožemį ir miškus, naudojimo efektyvumu, taip pat ekologiška ir antrinių žaliavų naudojimu grindžiama ekonomika susijusių teminių prioritetų projektais bus siekiama įgyvendinti Efektyviai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą, Dirvožemio apsaugos teminę strategiją ir naująją ES miškų strategiją. Kalbant apie pramonės simbiozę, žinių perdavimą ir perėjimą prie antrinių žaliavų naudojimu grindžiamos ir ekologiškos ekonomikos, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas efektyviai išteklius naudojančiam, aplinkai nekenksmingam verslui, įskaitant vertės grandines, ir jų ekologinio pėdsako matavimo metodikos suderinimui. Kalbant apie dirvožemio apsaugą, reikia tobulinti dirvožemio valdymą ir, visų pirma, riboti ir mažinti dirvožemio sandarinimą. Pastaruosius kelerius metus miškų stebėsenos ir informacinės sistemos ir miško gaisrų prevencija gerokai pažengė į priekį, bet reikia įgyvendinti naująją ES miškų strategiją ir toliau plėsti Europos miškų gaisrų informacijos sistemą (angl. EFFIS) (14).

Todėl pirmumas bus teikiamas šiems projektams:

Efektyvus išteklių naudojimas, ekologiška ir antrinių žaliavų naudojimu grindžiama ekonomika. III priedo A dalies c punkto i papunktis

1. Projektai, kuriais įgyvendinama antrinių žaliavų naudojimu grindžiamos ekonomikos koncepcija imantis veiksmų, apimančių vertės grandinę ar užtikrinančių antrinių išteklių, metalo laužo arba atliekų naudojimą kitose pramonės šakose ar vertės grandinėse (ekologinis projektavimas, pakopinis medžiagų naudojimas, remontavimas, perdarymas, pakartotinis naudojimas, perdirbimas, naujos antrinių žaliavų naudojimu grindžiamo verslo koncepcijos, naujoviškos grąžinimo ir surinkimo sistemos).

2. Projektai, kuriais įgyvendinami nauji verslo modeliai, susiję su efektyviu išteklių naudojimu, įskaitant efektyvaus išteklių naudojimo praktikos diegimą mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ), dėmesį sutelkiant į jų produktų ir procesų poveikį aplinkai, patvarumą, pakartotinį naudojimą, remontavimą ir perdirbimą, įskaitant tai, kad užuot pardavus produktus, jais būtų dalijamasi arba jie būtų nuomojami. Tai turėtų apimti vieną iš pramonės sektorių, Efektyviai išteklius naudojančios Europos veiksmų plane laikomu prioritetiniu sektoriumi; naujo verslo modelio rezultatas turėtų būti mažėjantis medžiagų ir (arba) energijos bei vandens vartojimas.

3. Projektai, kuriais skatinama įgyvendinti Europos aplinkosauginio pėdsako nustatymo metodiką (15) pasitelkiant vartotojų ir suinteresuotųjų subjektų komunikaciją, duomenų prieinamumą, kokybę ir atsekamumą visoje vertės grandinėje, skaičiavimo supaprastinimą ir patikrą.

4. Projektai, kuriais reguliavimo, finansinės arba reputacijos paskatos siejamos su aplinkosauginiu veiksmingumu taikant Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą (EMAS) arba kitas išsamias, patikimas (t. y. trečiųjų šalių patikrintas) Sąjungos aplinkosaugos vadybos priemones.

5. Projektai, kuriais skatinamas žaliasis viešasis pirkimas, kai, bendradarbiaujant su bendrovėmis, plėtojamos ir taikomos bendros valdžios institucijų, turinčių panašių pirkimo poreikių (įskaitant rinkos konsultacijas ir faktinę pirkimo veiklą), konkursų specifikacijos ir sistemos, kurias taikant tiekėjai gali lengvai ir patikimai patikrinti ekologinius reikalavimus, taip pat tokių sistemų taikymas.

Dirvožemis. III priedo A dalies c punkto ii papunktis

1. Projektai, kuriais regioniniu, provincijos ar savivaldybės lygmeniu, laikantis Dirvožemio sandarinimo gairių (SWD(2012) 101 final/2) (16) ribojamas ar mažinamas dirvožemio sandarinimas arba siūlomi naujoviški dirvožemio sandarinimo kompensavimo metodai, visų pirma susiję su planavimo ir biudžeto sudarymo metodų persvarstymu siekiant regioninės arba savivaldybės plėtros neužimant dar daugiau žemės ar nesandarinant dar daugiau dirvožemio.

2. Projektai, kuriais siekiama geriau tvarkyti dirvožemį (mažinti eroziją, išsaugoti organines dirvožemio medžiagas, vengti tankinimo ir taršos, išsaugoti arba atkurti dirvožemį, gausų anglies, ir pan.) vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu. Taikomi metodai gali apimti stebėsenos priemones ir praktiką arba administracinės ir teisinės sistemos gerinimą. Itin patrauklūs bus projektai, kuriais bus pateikti ekonomiškai efektyvūs sprendimai, kaip pagerinti esamas priemones arba metodikas, ar palaikomos dirvožemio funkcijos, būdingos platesnei ekosistemai, pavyzdžiui, vandens sulaikymas.

3. Projektai, kuriais regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu plėtojamos ir diegiamos ekonomiškai efektyvios užterštų vietų nustatymo priemonės ir sistemos.

Miškai. III priedo A dalies c punkto iii papunktis

Į šią antraštinę dalį patenkantiems projektams pirmumas gali būti teikiamas tik tuo atveju, jeigu jais numatyta, kad visi su miškais susiję kokybiniai ir kiekybiniai duomenys, gaunami įgyvendinant projektus, bus įtraukti į Europos miškų duomenų centrą (angl. EFDAC), o vėliau – į Europos Komisijos Europos miškų informacijos sistemą (angl. FISE).

1. Projektai, kuriais iš nacionaliniuose duomenų registruose ir (arba) kituose miškų informacijos tinkluose surinktų duomenų padedama gauti visiškai suderintos informacijos ir kuriais įgyvendinamos pažangios metodikos, kurias taikant galima pademonstruoti tvarų miško valdymą regioniniu, nacionaliniu ar viršnacionaliniu lygmeniu pagal sutartus (Ministrų konferencija dėl Europos miškų apsaugos (17)) kriterijus ir rodiklius (pvz., miškų sveikata ir gyvybingumas, miškų ekosistemos paslaugos, miškai ir socialinės bei ekonominės funkcijos, susijusios su ES bioekonomika, ir miškas kintant klimatui), laikantis naujosios ES miškų strategijos (18) ir ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. (19) tikslų.

2. Projektai, kuriais papildoma informacija, surinkta esamuose nacionaliniuose arba regioniniuose miškų informacijos tinkluose, ir plėtojami bei diegiami nauji tvaraus miškų valdymo kriterijų ir rodiklių rinkimo ir teikimo metodai (20) nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu ir 14-oje kategorijų (šių kategorijų duomenys pranešami Ministrų konferencijai dėl Europos miškų apsaugos) pagal Europos aplinkos agentūros (EAA) Europos miškų tipų (21) klasifikaciją. Šie projektai turėtų apimti specifinius parodomuosius veiksmus, kuriais demonstruojama, kaip informacija ir nauji metodai gali būti naudojami miškų ekosistemų apsaugai pagerinti.

3. Projektai, kuriais padedama tobulinti Europos miškų gaisrų informacijos sistemą (angl. EFFIS). Šie projektai turėtų apimti specifinius parodomuosius veiksmus, kuriais atskleidžiama, kaip informacija ir nauji metodai gali būti naudojami siekiant ES biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m. nustatytų tikslų, susijusių su miškų ir miškų ekosistemų valdymu.

4. Projektai, kuriuos įgyvendinant naudojama nauja informacija apie miškus, siekiant padidinti jų atsparumą grėsmėms, kylančioms dėl gyventojų skaičiaus pokyčių, susijusių su urbanizacija, žemės apleidimu ar tradicinio žemės valdymo įgūdžių praradimu.

LIFE reglamento III priedas d) su aplinka ir sveikata, įskaitant chemines medžiagas ir triukšmą, susiję teminiai prioritetai: veikla siekiant paremti pagal 7-ąją aplinkos veiksmų programą numatytų konkrečių su aplinka ir sveikatos apsauga susijusių tikslų įgyvendinimą, visų pirma: i) veikla siekiant paremti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (REACH (22)) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 (23) (Biocidinių produktų reglamentas) įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas saugesnis, tausesnis ar ekonomiškesnis cheminių medžiagų (įskaitant nanomedžiagas) naudojimas; ii) veikla siekiant paremti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (24) (Triukšmo direktyva) įgyvendinimo palengvinimą ir užtikrinti tokį triukšmo lygį, kad nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir ja rizikuojama; iii) veikla siekiant paremti didelių nelaimių išvengimą, visų pirma palengvinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/18/ES (25) (Seveso III direktyva) įgyvendinimą.

Kalbant apie aplinką ir sveikatą, reikėtų tirti naujus metodus, kuriuos taikant būtų galima sumažinti cheminių medžiagų, triukšmo ir pramoninių avarijų poveikį aplinkai.

Todėl pirmumas bus teikiamas šiems projektams:

Cheminės medžiagos. III priedo A dalies d punkto i papunktis

1. Projektai, kuriais mažinamas cheminių medžiagų (įskaitant nanomedžiagas ir biocidinius produktus) poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai saugiau ar tausiau naudojant chemines medžiagas arba maksimaliai sumažinant produktuose arba aplinkoje esančių toksinių cheminių medžiagų poveikį jas pakeičiant saugesnėmis medžiagomis arba randant necheminių sprendimų.

2. Projektai, kuriuos įgyvendinant žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugai geriau naudojami cheminių medžiagų stebėsenos duomenys (pvz., aplinkos stebėsenos, žmogaus biologinės stebėsenos, produktų stebėsenos, patalpų oro stebėsenos) juos padarius prieinamais, pasiekiamais, palyginamais bei sąveikiais ir sudarius galimybes juos sieti su žmonių bei aplinkos sveikatos stebėsena ir vertinti cheminių medžiagų junginių poveikį, galintį pasireikšti įvairiais būdais.

Triukšmas. III priedo A dalies d punkto ii papunktis

Šioje antraštinėje dalyje pirmumas bus teikiamas miestų teritorijose įgyvendinamiems projektams, kuriais siekiama pagerinti kuo didesnio asmenų skaičiaus padėtį.

1. Projektai, kuriais siekiama miestų teritorijose nustatyti nuolatines mažos triukšmo taršos zonas, kuriose būtų leidžiami tik elektra varomi automobiliai arba taikomi kiti vienodai veiksmingi mažos triukšmo taršos zonos metodai.

2. Tankiai apgyvendintose miestų teritorijose įgyvendinami projektai, kuriais siekiama sumažinti kelių ir kitos transporto infrastruktūros keliamą triukšmą įrengiant nedaug triukšmo keliančius paviršius, kurių būvio ciklo sąnaudos būtų panašios į standartinių paviršių, bet gerokai sumažėtų triukšmo lygis.

Pramoninės avarijos. III priedo A dalies e punkto iii papunktis

Projektai, kuriais siekiama palengvinti Seveso III direktyvos (Direktyva 2012/18/ES) dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės įgyvendinimą plėtojant metodines rizikos zonų kartografavimo, įskaitant zonų, kuriose galima rizika aplinkai, kartografavimą, ir priemones, padedančias išvengti domino efekto.

LIFE reglamento III priedas e) su oro kokybe ir išlakomis, įskaitant miestų aplinkoje, susiję teminiai prioritetai: veikla siekiant paremti konkrečių su oru ir išlakomis susijusius Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plano ir 7-osios aplinkos veiksmų programos tikslų įgyvendinimą, visų pirma: i) integruotus teisės aktų dėl oro kokybės įgyvendinimo principus; ii) veikla siekiant paremti Sąjungos oro kokybės ir atitinkamų su išlakomis susijusių standartų, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/81/EB (26) (Atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva), laikymosi palengvinimą; iii) veikla siekiant paremti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES (27) (Pramoninių išmetamų teršalų direktyva) įgyvendinimo stiprinimą, ypatingą dėmesį skiriant geriausių prieinamų gamybos būdų apibrėžčiai ir įgyvendinimo procesui, lengvos prieigos prie informacijos užtikrinimui ir Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos indėliui į inovacijas.

Su oro kokybe ir išlakomis, įskaitant miestų aplinkoje, susiję teminiai prioritetai yra sutelkti į oro kokybės teisės aktų įgyvendinimą ir išsamų požiūrį į miestų aplinkosaugos problemas. Oro tarša Europoje tebėra didžiausia su sveikata susijusi aplinkosaugos problema, mirtingumo dėl jos koeficientas yra daugiau negu dešimt kartų didesnis už mirtingumo dėl eismo įvykių koeficientą, be to, ji daro didžiulį poveikį ekosistemoms (pvz., 70 % ES „Natura 2000“ teritorijų yra aktuali eutrofikacijos problema, kurią sukelia oro tarša). Ši problema turėtų būti sprendžiama laikantis būsimos ES oro kokybės strategijos, apimančios laikotarpį iki 2030 m.

Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva (PITD) – pagrindinė taršos iš didelių sutelktųjų šaltinių prevencijos ir kontrolės priemonė. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant PITD (ir jos pirmtakę Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės direktyvą), buvo galima nustatyti papildomus poreikius, susijusius su viešąja informacija, ir įdiegti naujus gamybos būdus.

Todėl pirmumas bus teikiamas šiems projektams:

Oro kokybės teisės aktai ir Atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva. III priedo A dalies e punkto i–ii papunkčiai

Tais atvejais, kai aiškiai nenurodyta kitaip, oro kokybės projektais dėmesys turėtų būti sutelktas į miestų teritorijas, kad apimtų kuo daugiau žmonių.

1. Vietos ir regioniniai energetikos projektai, kuriais siekiama pagerinti oro kokybę ir sumažinti atmosferoje esančių kietųjų dalelių išmetimą jų išmetimo vietose tose vietovėse, kuriose ir toliau naudojami šildymo įrenginiai, deginantys daug anglies ir biomasės.

2. Projektai, kuriais skatinama tinkamai naudoti aukštos kokybės biomasės deginimo įrenginius, taip pat kalnuotuose regionuose (pvz., ypač mažo dulkių kiekio technologijos, labai efektyvios ir švarios deginimo ir kontrolės technologijos, šilumos saugyklos).

3. Tvaraus judumo projektai, susiję su tais komponentais, kurie yra esminiai norint atitikti oro kokybės standartus; vykdant šiuos projektus daugiausia dėmesio skiriama švaresniam važiavimui realiomis sąlygomis, elektra varomų ar itin mažataršių transporto priemonių (28), nurodytų „Horizontas 2020“ darbo programoje, naudojimui, švarių alternatyvių degalų vartojimui, naujoviškoms viešojo transporto priemonių modifikavimo programoms, alternatyviai transmisijos technologijai (pvz. elektros energija arba vandeniliu varomos transporto priemonės), didelio poveikio mažos taršos zonų, taip pat kelių kainodaros sistemų taikant pažangius prieigos kriterijus ir vartojimo prekių etiketes (29) (didmiesčių teritorijos) plėtojimui ir nustatymui, ir naujoviškų logistikos platformų naudojimui prekių galutinio etapo pristatymui.

4. Projektai, kuriais būtų mažinamas amoniako ir kietųjų dalelių išmetimas vykdant žemės ūkio veiklą, palaikant atnaujinto JT Europos ekonomikos komisijos amoniako ir kietųjų dalelių išmetimo vykdant žemės ūkio veiklą gerosios patirties kodekso įgyvendinimą.

Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva. III priedo A dalies e punkto iii papunktis

Projektai, kuriais plėtojami ir bandomi taršos prevencijos ir mažinimo būdai, PITD vadinami naujais gamybos būdais.

Miestų aplinka. III priedo A dalies e punktas

Projektai, kuriais įgyvendinama integruota ir išsami tvaraus miestų planavimo ir projektavimo politika, taikant naujoviškus metodus, susijusius su viešuoju miesto transportu, tausiais pastatais, efektyviu energijos vartojimu ar miesto biologinės įvairovės išsaugojimu.

3.2. Prioritetinė sritis „gamta ir biologinė įvairovė“

Remiantis LIFE reglamento 11 straipsnio a punktu, šią prioritetinę sritį atitinkančiomis projektų temomis ir LIFE reglamento III priede išvardytais susijusiais teminiais prioritetais visų pirma turi būti siekiama konkretaus tikslo – „padėti plėtoti ir įgyvendinti Sąjungos politiką ir teisės aktus gamtos ir biologinės įvairovės srityje, įskaitant Sąjungos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., Tarybos direktyvą 92/43/EEB (30) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (31), visų pirma taikant, plėtojant, bandant ir demonstruojant principus, geriausią praktiką ir sprendimus “. Todėl įgyvendinant projektus šioje prioritetinėje srityje gali būti taikomi esami metodai, geriausia praktika ir sprendimai arba kuriami, bandomi ir demonstruojami nauji metodai, geriausia praktika ir sprendimai. Tačiau kalbant apie projektus, patenkančius į teminio prioriteto „ Biologinė įvairovė “ sritį, pirmumas paprastai bus teikiamas bandomiesiems ir parodomiesiems projektams , nebent prie atitinkamos projekto temos būtų nurodyta kitaip.

LIFE yra pagrindinė priemonė, kuria pastaruosius 20 metų remiamas Paukščių ir Buveinių direktyvų įgyvendinimas. Ši maža programa yra labai reikalinga, o kai kuriais atvejais net gyvybiškai svarbi norint užtikrinti tinklo „Natura 2000“ steigimą. Teisėkūros institucijos išreiškė neabejotiną norą, kad LIFE dėmesio centre ir toliau būtų šis strateginis klausimas, ypač atsižvelgiant į tai, kad iš visų valstybių narių reikalaujama užtikrinti gerą visų buveinių ir rūšių apsaugos būklę. Daugeliu atvejų tai galima pasiekti tik aktyviai valdant teritorijas arba atitinkamas rūšis ir jų ryšius. Dėl šios priežasties LIFE prioritetinėje srityje „Gamta ir biologinė įvairovė“ riboti finansiniai ištekliai ir toliau bus skiriami „Natura 2000“, kad būtų užtikrintas visiškas su Biologinės įvairovės strategijos 1 tikslu susijusių įsipareigojimų įvykdymas. Kartu, remiantis teigiama patirtimi įgyvendinant LIFE+, LIFE 2014–2020 m. programa bus skatinami biologinės įvairovės projektai, kurių tikslas dažniausiai yra naujų būdų įvairesnėms biologinėms problemoms spręsti bandymas ir demonstravimas. LIFE prioritetinės sritys „Gamta“ ir „Biologinė įvairovė“ turėtų papildyti viena kitą.

LIFE reglamento III priedas a) su gamta susiję teminiai prioritetai: veikla siekiant įgyvendinti direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, visų pirma: i) veiklą, kurios tikslas – gerinti Sąjungai svarbių buveinių ir rūšių, įskaitant jūrų buveines ir rūšis ir paukščių rūšis, išsaugojimo padėtį; ii) veikla siekiant paremti tinklo „Natura 2000“ biologijos ir geografijos seminarus; iii) integruoti prioritetinių veiksmų programų įgyvendinimo principai.

Pirmumas teikiamas šioms projektų, kuriais siekiama padėti pasiekti Biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 1 tikslą, kad būtų visiškai įgyvendintos Paukščių ir Buveinių direktyvos, temoms:

1. Projektai, kuriais siekiama pagerinti Bendrijos svarbos (32) buveinių tipų ar rūšių (įskaitant paukščių rūšis) apsaugos būklę, nukreipiant pastangas į „Natura 2000“ teritorijas, pasiūlytas ar paskirtas šiems buveinių tipams ar rūšims.

2. Projektai, kuriais siekiama pagerinti „Natura 2000“ Bendrijos svarbos buveinių tipų arba rūšių (įskaitant paukščių rūšis) apsaugos būklę, jei tik jų būklė nėra „gera ir (arba) patikimai saugoma ir nenykstanti“ arba „nežinoma“, remiantis naujausiais bendraisiais vertinimais, kuriuos valstybės narės pateikė atitinkamu geografiniu lygmeniu pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį, arba naujausiais vertinimais pagal Paukščių direktyvos 12 straipsnį ir ES lygmens paukščių vertinimais.

3. Projektai, kuriuos įgyvendinant vykdomas vienas ar keli veiksmai, numatyti atitinkamose valstybių narių atnaujintose prioritetinių veiksmų programose, ar konkretūs veiksmai, nustatyti ar rekomenduojami arba dėl kurių susitarta „Natura 2000“ biogeografiniuose seminaruose.

4. Projektai, kuriuos įgyvendinant dėmesys skiriamas Buveinių ir Paukščių direktyvų ir susijusių nuostatų įgyvendinimo pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvos pirmąjį deskriptorių jūrų komponentui, visų pirma, kai tokiais projektais siekiama atlikti vieną ar kelis iš šių veiksmų: a) užpildyti ir galutinai parengti nacionalinius aprašus, kad būtų galima jūrose steigti „Natura 2000“ teritorijų tinklą; b) atkurti ir valdyti „Natura 2000“ priklausančių jūrų teritorijas, įskaitant teritorijų valdymo planų rengimą ir įgyvendinimą; c) imtis veiksmų, kuriais siekiama spręsti su rūšimis, buveine arba teritorija susijusius jūrų apsaugos darbuotojų ir žvejų ar kitų „jūrų naudotojų“ konfliktus, taip pat veiksmų, kuriais apsaugos priemonės derinamos su tausiu „Natura 2000“ teritorijų naudojimu; d) taikyti parodomuosius arba naujoviškus žmogaus veiklos poveikio kritinėms jūrų buveinėms ir rūšims metodus kaip priemonę, pagal kurią orientuojamasi, kokių aktyvios apsaugos priemonių reikia.

5. Projektai, kuriuos įgyvendinant gerinama Bendrijos svarbos buveinių tipų ar rūšių (įskaitant paukščių rūšis) apsaugos būklė, taip pat kurių veiksmai atitinka atitinkamuose nacionaliniuose arba ES lygmens rūšių ar buveinių veiksmų planuose nustatytus veiksmus.

6. Projektai, kuriuos įgyvendinant remiamas „Natura 2000“ tinklas ir imamasi invazinių rūšių, kai jos gali pabloginti rūšių (įskaitant paukščius) arba Bendrijos svarbos buveinių tipų apsaugos būklę.

LIFE reglamento III priedas b) su biologine įvairove susiję teminiai prioritetai: veiksmai siekiant įgyvendinti Sąjungos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., visų pirma: i) veiksmai, kurių tikslas – prisidėti prie 2 užduoties įgyvendinimo; ii) veiksmai, kurių tikslas – prisidėti prie 3, 4 ir 5 užduočių įgyvendinimo.

Šios projektų temos yra susijusios su Biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 2, 3, 4 ir 5 tikslais, jei tik jie gali būti finansuojami pagal LIFE programą.

Pirmumas bus teikiamas šioms projektų temoms:

1. Projektai, kuriais siekiama įgyvendinti Biologinės įvairovės strategijos 2 tikslą, į viešojo ar privataus sektoriaus veiklą integruojant ekosistemų ir jų funkcijų išlaikymo ir stiprinimo veiksmus, kaip antai kurti žaliąją, taip pat mėlynąją infrastruktūrą ir atkurti nualintas ekosistemas. Vykdant šiuos projektus turėtų būti bandomi ir taikomi metodai, kuriais siekiama: a) kartografuoti ir vertinti (įskaitant vertės nustatymą) ekosistemas, įskaitant jūrų ekosistemas, ir jų funkcijas, siekiant padėti nustatyti atkūrimo, žaliosios ar mėlynosios infrastruktūros ar iniciatyvos „jokių grynųjų nuostolių“ prioritetus; b) atkurti ekosistemas, įskaitant pakrančių ir jūrų ekosistemas ir jų funkcijas, taikant Atkūrimo prioritetų programą; c) sukurti ekosistemų funkcijų (įskaitant materialiąsias ir nematerialiąsias funkcijas) vertės nustatymo ir mokėjimo už jas metodiką; d) naujoviškų valdymo sistemų, visų pirma skirtų su vandeniu susijusių ekosistemų funkcijoms, galinčių užtikrinti potencialius finansavimo mechanizmus, kad būtų pasiekti Biologinės įvairovės strategijos tikslai ir padedama siekti Vandens pagrindų direktyvos ir Potvynių direktyvos tikslų.

2. Projektai, kuriuos įgyvendinant vykdomi veiksmai, susiję su invazinėmis rūšims (pagal Biologinės įvairovės 5 tikslą arba siekiant padėti pasiekti apsaugos lygį, nustatytą Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje (33) 2-uoju deskriptoriumi, apibrėžiančiu nevietines rūšis), imantis veiksmų, kuriais bandomi ir taikomi metodai, kuriais siekiama: a) užkirsti kelią invazinių rūšių introdukcijai, visų pirma per netyčinės introdukcijos kelius; b) sukurti ankstyvo įspėjimo ir skubaus reagavimo sistemą; c) tinkamu erdviniu mastu likviduoti arba kontroliuoti įsitvirtinusias invazines rūšis tinkamo dydžio teritorijose. Pagal šiuos projektus vykdomais veiksmais laikantis išsamios sistemos turi būti aprėpiamos trys pakopos (prevencija; ankstyvas įspėjimas ir skubus reagavimas; likvidavimas ir (arba) kontrolė) arba, kai viena iš pakopų jau įvykdyta, jų veiksmai turi būti bent jau aiškiai išdėstyti laikantis platesnės sistemos, siejančios visas tris pakopas. Veiksmai turi būti parengti taip, kad atitinkamu lygmeniu būtų tobulinama esama (arba diegiama nauja) techninė, administracinė ar teisinė sistema; jais turi būti siekiama užkirsti kelią platesniam invazinių rūšių įsitvirtinimui ES.

3. Projektai, skirti rūšims, kurioms gresia išnykimas ir kurios neįtrauktos į Buveinių direktyvos priedus, bet nurodytos kaip nykstančios ar dar prastesnės būklės rūšys Europos raudonosiose nykstančių gyvūnų knygose (http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/index_en.htm) arba Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos (angl. IUCN) raudonojoje nykstančių gyvūnų knygoje (http://www.iucnredlist.org/), jei nėra įtrauktos į Europos raudonąsias knygas.

4. Bandomieji ar parodomieji projektai, kuriuos įgyvendinant taikomi naujoviški su biologine įvairove susijusios veiklos viešajame ir privačiame sektoriuose tiesioginio arba netiesioginio finansavimo būdai (įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, mokestines priemones, žalos biologinei įvairovei kompensavimą).

5. Bandomieji ar parodomieji projektai, kuriais bandomi ir vykdomi žaliosios infrastruktūros veiksmai, dėmesį sutelkiant į: a) naujoviškas technologijas ir su jomis susijusių techninių standartų rengimą ir taikymą; b) ekosistemų išsaugojimą ar atkūrimą siekiant su žmonių sveikata susijusios naudos; c) ekonomiškai efektyvias technologijas ir metodus, kuriais būtų maksimaliai sumažinamas esamos energetikos ir transporto infrastruktūros poveikis didinant erdvėje susietų ekosistemų funkcionalumą.

3.3. Prioritetinė sritis „aplinkos valdymas ir informavimas“

Remiantis LIFE reglamento 12 straipsnio a punktu, šią prioritetinę sritį ir susijusius teminius prioritetus, išvardytus LIFE reglamento III priede, atitinkančiomis projektų temomis turi būti siekiama konkretaus tikslo – „skatinti didesnį informuotumą aplinkos klausimais, be kita ko, skatinti visuomenę ir suinteresuotuosius subjektus remti Sąjungos politikos kūrimą aplinkos srityje, taip pat skatinti žinias tvarios plėtros srityje ir naujus tausaus vartojimo modelius“.

LIFE reglamento III priedas Prioritetinė sritis „Aplinkos valdymas ir informavimas“: a) informavimo, komunikacijos ir informuotumo didinimo kampanijos vadovaujantis 7-osios aplinkos veiksmų programos prioritetais; b) veikla siekiant paremti veiksmingos kontrolės procesą, atitikties skatinimo priemones, susijusias su Sąjungos aplinkos teisės aktais ir remti informavimo sistemas bei informavimo priemones, susijusias su Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimu.

Informavimo, komunikacijos ir informuotumo didinimo kampanijos. III priedo C dalies a punktas

Vertinant siūlomų projektų ES pridėtinę vertę bus atsižvelgta į informavimo, komunikacijos ir informuotumo didinimo geografinę aprėptį.

Vanduo

1. Informuotumo didinimas Vandens pagrindų direktyvoje nustatytų prievolių ir galimybių temomis, nukreiptas į institucijas ar kitus veikėjus, galinčius padėti rasti ekonomiškai efektyvių sprendimų, įtrauktinų į upių baseinų valdymo planus, taip pat susijusių su apsauga nuo potvynių, nuosėdų tvarkymu, hidroenergija, navigacija, transportu, erdvės planavimu, chemijos pramone ir žemės ūkiu.

2. Projektai, kuriais plėtojama ir bandoma vandens kainų nustatymo politika, pagrįsta naujoviškais metodais, kai principas „moka švaistytojas“ taikomas kartu su principu „moka teršėjas“, kiekvienoje veiklos srityje atitinkamu lygmeniu apibrėžiant aiškius ir išmatuojamus vartojimo efektyvumo tikslus.

3. Projektai, kuriais siekiama inicijuoti paplūdimių ir jūros valymo programas, kaip priemonę didinti informuotumą jūrą teršiančių šiukšlių poveikio klausimu ir kartu didinti informuotumą klausimais, susijusiais su jūrų aplinkos apsauga ir įtrauktais į Jūrų strategijos pagrindų direktyvą.

4. Informuotumo didinimas JSPD nustatytų prievolių ir galimybių (išskyrus jūrą teršiančias šiukšles, žr. 3 punktą) klausimais, nukreiptas į institucijas ar kitus suinteresuotuosius subjektus (visų pirma iš žuvininkystės ir jūrų sektorių), galinčius padėti rasti ekonomiškai efektyvių sprendimų, įtrauktinų į jūrų strategijas ir priemonių programas, kad būtų pasiekta „gera aplinkos būklė“ pagal vienuolika deskriptorių, nustatytų JSPD I priede.

5. Projektai, kuriuos įgyvendinant institucijos ir suinteresuotieji subjektai įgyvendindami jūrų baseinų strategijas bendradarbiauja tarptautiniu mastu ir peržengdami nacionalinės jurisdikcijos ribas.

Atliekos

1. Informuotumo didinimas ir mokymas sąvartynuose laipsniškai nebešalinti perdirbti arba naudoti tinkamų atliekų (siekiant sąvartynuose šalinti tik perdirbti arba naudoti netinkamas atliekas).

2. Informacinės kampanijos, kuriomis siekiama didinti informuotumą pagrindiniais su atliekomis susijusiais klausimais ir skatinti elgsenos pokyčius, daugiausia dėmesio skiriant atliekų, visų pirma elektros ir elektroninės įrangos atliekų ir plastiko atliekų, mažinimui.

Efektyvus išteklių, įskaitant dirvožemį ir miškus, naudojimas, ekologiška ir antrinių žaliavų naudojimu grindžiama ekonomika:

1. Informuotumo didinimas ir rekomendacinės medžiagos, skirtos genetinių išteklių naudotojams Europos šalyse, visų pirma mokslininkams ir MVĮ, rengimas siekiant palengvinti Reglamento dėl galimybės naudotis ir naudos pasidalijimo reikalavimų laikymąsi, taip pat veikla, kuria remiami su Europos genetinių išteklių rinkiniais susiję veiksmai, pavyzdžiui, siekiant pagerinti pavyzdžių organizavimą ir dokumentavimą.

2. Informuotumo didinimo kampanijos, per kurias skatinamas tausus vartojimas, dėmesį sutelkiant į maisto švaistymą ir optimalų maisto laikymą.

3. Informuotumo didinimo kampanijos, per kurias skatinamas tausus vartojimas, sutelkiant dėmesį į dirvožemio ir žemės išteklių naudojimą.

4. Informuotumo didinimo ir aktyvios intervencijos informacinės kampanijos (tiek aktyvi intervencija, tiek bendrasis informuotumo didinimas), per kurias informuojama apie ekonominę ir finansinę efektyvaus išteklių, įskaitant dirvožemį, naudojimo naudą.

5. Gebėjimų ugdymo kampanijos, kuriomis siekiama, kad būtų galima koordinuoti aktualią ir ES būdingą informaciją apie miškus ir miškų gaisrus ir teikti su ja susijusias rekomendacijas. Šiais projektais turėtų būti siekiama koordinuoti nacionalinę ir tarptautinę su miškų gaisrais susijusią informaciją apie miškų gaisrų sukeltą taršą, gaisro nuostolių įvertinimą, įskaitant rekomendacijas, kaip ekonomiškai efektyviai naudoti išteklius miškų gaisrų prevencijai, taip pat apie išdegusias teritorijas, visų pirma „Natura 2000“ teritorijas. Šiuose projektuose taip pat turėtų būti pateikiamos rekomendacijos dėl bendro metodo Sąjungos lygmeniu.

Oro kokybė ir išlakos, įskaitant miestų aplinkoje

1. Informuotumo didinimas ir mokymas oro kokybės miestuose ir jo poveikio sveikatai, kai žmonės ir ekosistemos yra veikiami didžiulės taršos, klausimu.

2. Informuotumo didinimas skatinant nebrangias oro kokybės stebėsenos ir vertinimo sistemas.

3. Integruotų sistemų, suteikiančių lengvą prieigą prie viešai prieinamos informacijos apie pramoninius įrenginius, įskaitant leidimus, taršos duomenis ir patikrinimų ataskaitas, plėtojimas ir demonstravimas.

Aplinka ir sveikata, įskaitant chemines medžiagas ir triukšmą

1. Piliečių ir vartotojų informuotumo didinimas, susijęs su informacija apie gaminiuose esančių cheminių medžiagų pavojingumą.

2. Piliečių ir vartotojų informuotumo didinimas, susijęs su įspėjimu dėl saugos ženklu pažymėtuose produktuose esančių cheminių medžiagų saugaus vartojimo.

3. Bendrovių (importuotojų, gamintojų, tolesnių naudotojų, mažmenininkų, įskaitant MVĮ) informuotumo didinimas jų prievolių, nustatytų REACH, klausimu, siekiant informuoti apie tai, kad jų gaminamuose arba importuojamuose gaminiuose yra labai didelį susirūpinimą keliančių medžiagų, ir (arba) bendrovių pareigų, tenkančių pagal biocidinių produktų reglamentus ir susijusių su apdorotais gaminiais, klausimu.

4. Komunikacinės kampanijos, susijusios su aplinkos triukšmo duomenimis ir triukšmo poveikiu gyventojų sveikatai, kaip reikalaujama Aplinkos triukšmo direktyvoje.

Gamta ir biologinė įvairovė

1. Nacionalinės ar tarptautinės informuotumo didinimo kampanijos, per kurias siekiama visuomenę geriau informuoti apie „Natura 2000“. Šios kampanijos turėtų būti sumanytos taip, kad būtų užtikrintas pastebimai geresnis supratimas apie gamtos vertybes (įskaitant ekosistemų paslaugas), dėl kurių parengtas „Natura 2000“ projektas, ir galbūt paskatintų teigiamus didžiulės dalies tikslinių visuomenės ir (arba) specifinių socialinių, administracinių ar ekonominių sektorių elgsenos pokyčius.

2. Kampanijos, per kurias siekiama geriau informuoti apie didelius mėsėdžius atitinkamų rūšių populiacijos lygmeniu.

3. Nacionalinės ir tarptautinės informacinės ir informuotumo didinimo kampanijos ES biologinės įvairovės strategijos klausimais, kuriomis siekiama didinti piliečių ir pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant politikos formuotojus, verslo įmones, vietos, regionines ir nacionalines institucijas, informuotumą ir padėti jiems daugiau sužinoti apie strategijos tikslus ir uždavinius.

4. Nacionalinės ir tarptautinės informuotumo didinimo kampanijos, susijusios su invazinėmis rūšimis, skirtos plačiajai visuomenei ir pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant politikos formuotojus, verslo įmones, vietos, regionines ar nacionalines institucijas.

5. Informuotumo didinimo kampanijos, susijusios su žaliąja infrastruktūra, skirtos pagrindinių suinteresuotųjų subjektų grupėms, per kurias skelbiami geriausios patirties pavyzdžiai ir (arba) gerinamas techninių ir erdvinių duomenų, reikalingų plėtojant žaliąją infrastruktūrą, gavimas, analizė ir sklaida.

Valdymas ir prievolių vykdymo užtikrinimas

1. Teisėjams, už teisingumo vykdymą atsakingiems subjektams, viešosioms administracijoms ir viešojo intereso teisininkams skirtos informuotumo didinimo kampanijos ir mokymai siekiant juos geriau informuoti apie galimybes kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais, įskaitant informaciją, kaip užtikrinti ir išmatuoti teisminės kontrolės veiksmingumą ir efektyvumą.

2. Informuotumo didinimas Direktyvos dėl atsakomybės už žalą aplinkai klausimais, skirtas pramoninės veiklos vykdytojams, žalos nustatymo ekspertams, rizikos valdymo ekspertams, decentralizuotoms kompetentingoms institucijoms (valstybėse narėse, kuriose kompetentingos institucijos skiriamos vietos ar regioniniu lygmeniu), aplinkos apsaugos NVO, kiekvieną suinteresuotųjų subjektų grupę informuojant apie jų teises ir prievoles.

3. Informuotumo didinimas ir rekomendacinės medžiagos, skirtos mokslininkams, MVĮ ir viešojo sektoriaus institucijoms, kurios yra genetinių išteklių naudotojos Europos šalyse, rengimas siekiant palengvinti Reglamento dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo reikalavimų laikymąsi, taip pat veikla, kuria remiami su Europos genetinių išteklių rinkiniais susiję veiksmai siekiant pagerinti pavyzdžių organizavimą ir dokumentavimą.

Veikla, kuria remiamas veiksmingos kontrolės procesas ir atitikties skatinimo priemonės. III priedo C dalies b punktas

Prievolių vykdymo užtikrinimas, patikrinimai ir stebėjimas

1. Projektai, kuriais siekiama padidinti aplinkosauginio tikrinimo ir stebėjimo veiksmingumą ir efektyvumą šiomis priemonėmis: — strategiškai taikant rizikos kriterijus siekiant analizuoti, vertinti ir švelninti sunkiausius ES aplinkosaugos teisės reikalavimų nesilaikymo atvejus, — skatinant įvairių tikrinimo ir stebėjimo įstaigų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą siekiant modernizuoti ir optimizuoti naudojimąsi tikrinimo ir stebėjimo ištekliais, — kuriant ir naudojant elektroninį tikrinimo ir stebėjimo veiklos registrą siekiant sudaryti galimybes lengviau išmatuoti ir įvertinti tokios veiklos veiksmingumą ir efektyvumą ir (arba) — optimizuojant pranešimą apie tikrinimo ir stebėjimo veiklos rezultatus ir jų aktyvią sklaidą visuomenei.

2. Projektai, kuriais siekiama padidinti kovos su nusikaltimais aplinkai veiksmų veiksmingumą ir efektyvumą šiomis priemonėmis: — skatinant viešojo sektoriaus institucijas, atsakingas už nusikaltimų aplinkai tyrimą, patraukimą baudžiamojon atsakomybėn ir nubaudimą už juos, dalytis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, — optimizuojant viešojo sektoriaus institucijų, atsakingų už nusikaltimų aplinkai, būtent nusikaltimų, susijusių su tarptautiniu atliekų judėjimu, laukiniais gyvūnais, prekyba mediena ar cheminėmis medžiagomis, tyrimą, dalijimąsi žvalgybos ir kita informacija, įskaitant teisėsaugos pareigūnų, finansinių tyrimų padalinių, muitinės pareigūnų, policijos pareigūnų, kurių darbas susijęs su nusikaltimais aplinkai, prokurorų ir teisėjų mokymą.

Dalijimasis geriausios praktikos pavyzdžiais

1. Projektai, kuriais remiamas keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais ir „Natura 2000“ teritorijų valdytojų įgūdžių gerinimas, laikantis naujų „Natura 2000“ biogeografinių seminarų rekomendacijų.

2. Projektai, kuriais siekiama plėtoti ir remti tinklų savanorių vaidmenį siekiant užtikrinti jų ilgalaikę pagalbą aktyviai valdant „Natura 2000“ tinklą.

3. Projektai, kuriais stiprinama mokslo ir politikos integracija perduodant rezultatus ir (arba) geriausios praktikos pavyzdžius, kad būtų užtikrintas tvirtas techninis REACH, Bandymų metodų reglamento (34) ar kitų su cheminėmis medžiagomis susijusių teisės aktų arba Mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos direktyvos (35) palaikymo pagrindas.

4. Projektai, kuriais skatinama keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su oro kokybės teisės aktais, daugiausia dėmesio skiriant stebėsenai ir modeliavimui, išmetamųjų teršalų inventoriams, valdymo praktikai, šaltinių išaiškinimui, dalijimuisi informacija, koordinavimui ir palaikymui.

5. Valdžios institucijų keitimasis žiniomis ir gerosios praktikos pavyzdžiais žaliųjų viešųjų pirkimų srityje, apimantis bent du iš šių elementų: žalieji elementai konkurso dokumentacijoje; žaliųjų kriterijų patikrinimo vertinimas; žaliojo pirkimo sąnaudos ir nauda; darbas su esamais tiekėjais siekiant sumažinti poveikį aplinkai ir jau pasirašytų sutarčių sąnaudas; žaliųjų viešųjų pirkimų veiklos stebėsena; rinkos konsultacijos; informacija apie rinkos galimybes; centrinių perkančiųjų organizacijų, turinčių specifinės su žaliaisiais viešaisiais pirkimais susijusios kompetencijos, steigimas ir veikimas.

Neteisminio konfliktų sprendimo skatinimas

Projektai, kuriais siekiama skatinti neteisminį konfliktų sprendimą, kaip būdą rasti draugiškus ir veiksmingus aplinkosaugos srityje kylančių konfliktų sprendimus, pavyzdžiui, imantis veiklos ir organizuojant renginius, kuriais siekiama mokyti specialistus ir dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais, taip pat dalytis patirtimi, susijusia su naudojimusi tarpininkais aplinkosaugos srityje.

4. BENDRŲJŲ TIKSLŲ SIEJIMAS SU VEIKSMŲ DOTACIJOMIS PAGAL KLIMATO POLITIKOS PAPROGRAMĘ

Teminiai prioritetai ir projektų temos nėra numatyti kaip dalis veiksmų dotacijų, įgyvendinamų pagal Klimato politikos paprogramę. Tačiau laikantis bendrojo LIFE reglamento tikslo, t. y. pagerinti Sąjungos klimato politikos ir teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir jų vykdymo užtikrinimą ir suteikti reikalaujamą ES pridėtinę vertę, veiksmų dotacijų įgyvendinimas bus siejamas su trimis prioritetinėmis sritimis – klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos valdymo bei informavimo, taip pat su konkrečiais tikslais, nurodytais LIFE reglamento 14, 15 ir 16 straipsniuose.

LIFE programa padės transformuoti Sąjungą į mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenę, o tai yra svarbiausia „Europa 2020“ klimato ir energetikos dokumento rinkinio tema. Kurti naują klimato kaitos švelninimo technologiją bus lengviau pasitelkiant plačius bandomuosius ir integracinius parodomuosius projektus. ES klimato politika bus glaudžiai siejama su vietos entuziazmu ir iniciatyvomis, taip pat parodomaisiais naujų ir geresnių metodų, taikomų įgyvendinant šį perėjimą, pavyzdžiais. Taip pat bus plėtojamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ir klimato kaitos švelninimo įgyvendinimas žemės naudojimo sektoriuje (36). LIFE galiausiai bus remiamas ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos įgyvendinimas, siekiant padėti kurti klimato kaitos poveikiui atsparesnę Sąjungą (37).

Remiantis šiomis aplinkybėmis, dabartinę ir būsimą ES politiką galėtų palaikyti šių sričių projektai:

— Prisitaikymo strategijų įgyvendinimo rėmimas. Tai apimtų konkretaus pažeidžiamumo vertinimą regioniniu ar tarpvalstybiniu lygmeniu, sutelkiant dėmesį į labai pažeidžiamas teritorijas, nurodytas ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, pavyzdžiui, miestų, pakrančių, kalnuotas ir salų teritorijas, jūrų ekosistemas, teritorijas ar upių baseinus, kuriems būdingos sausros, taikant naujoviškus prisitaikymo metodus ir rengiant konkrečius investicinius planus.

— Novatoriškos anglies dioksido neišmetančios visuomenės rėmimas. Pradininkai ir sektini pavyzdžiai yra labai svarbūs, kaip perėjimo į mažai anglies dioksido į aplinką išmetančią ekonomiką ir visuomenę proceso gairės. Daugybė technologijų, gyvenimo būdų ar valdymo modelių prieš tapdami vyraujančia tendencija yra išbandomi socialinėse grupėse, mažose bendruomenėse ir novatorių. Naujų gamybos, vartojimo ar valdymo modelių (pavyzdinių miestų ar regionų), turinčių transformuojantį poveikį, diegimo rėmimas turėtų visiškai atspindėti ES klimato ir energetikos dokumentų rinkinio arba Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. tikslus. Kad pasisektų, dabartinė mažo anglies dioksido kiekio technologija taip pat turėtų būti nagrinėjama ieškant su technologijomis nesusijusių kliūčių, neleidžiančių skverbtis į rinką.

— Mažo anglies dioksido kiekio strategijų ar žemės naudojimo valdymo planų demonstravimas regioniniu ir subregioniniu lygmeniu. Tai apimtų įvairių taršos mažinimo ir efektyvaus išteklių naudojimo priemonių populiarinimą įvairiuose sektoriuose ir imantis įvairių priemonių, skatinančių elgsenos pokyčius. Tai taip pat apimtų žemės valdymo būdų, turinčių poveikį taršai ir taršos šalinimui, pavyzdžiui, priemonių, kuriomis papildomos priemonės, remiamos Europos struktūrinių ir investicinių fondų, plėtojimo rėmimą.

5. PROJEKTŲ ATRANKOS PROCEDŪROS TECHNINĖ METODIKA, TAIP PAT ATRANKOS IR DOTACIJŲ SKYRIMO KRITERIJAI (LIFE REGLAMENTO 24 STRAIPSNIO 2 DALIES D PUNKTAS)

Toliau aprašyta projektų atrankos procedūros techninė metodika, taip pat pagrindiniai konkretūs tinkamumo finansuoti (38) ir dotacijų skyrimo kriterijai pagal LIFE reglamento 2 ir 19 straipsnius. Kadangi abiejų paprogramių tos pačios rūšies projektams taikoma iš esmės ta pati metodika ir kriterijai, aiški nuoroda į vieną iš paprogramių pateikiama tik tuo atveju, kai yra skirtumų.

Visų rūšių dotacijų atveju ES finansavimo papildomumas ir optimalus panaudojimas, įskaitant papildančią pagal kitas Sąjungos finansines priemones vykdomą veiklą, kaip nustatyta LIFE reglamento 8 straipsnyje, bus vertinamas ir į jį bus atsižvelgiama taikant skyrimo kriterijų „ES pridėtinė vertė. Kiti aspektai“. Norint išvengti nepageidaujamo dubliavimo, pareiškėjai turi pagrįsti, kodėl pasirinko kreiptis dėl LIFE, o ne dėl kito Sąjungos finansavimo, jei panašūs projektai ar veiksmai gali būti remiami ir pagal kitas programas.

Pagal vieną prioritetinę sritį finansuojami projektai, kuriais gali būti pakenkta kitos prioritetinės srities aplinkos ar klimato politikos tikslams, nebus finansuojami, jei šis poveikis pasiūlyme nebus aiškiai apibrėžtas ir pateisintas ir nebus teisingai suplanuotos galimos alternatyvos ir poveikio mažinimo bei prisitaikymo prie jo priemonės.

Išsamesnės informacijos bus pateikta paraiškų teikimo ir vertinimo gairėse, kurios bus paskelbtos kartu su susijusiais kvietimais teikti paraiškas. Nepažeidžiant LIFE reglamento, nedarant poveikio orientaciniam nacionalinio biudžeto paskirstymui ir siekiui supaprastinti administracines procedūras, kasmet skelbiant kvietimą teikti paraiškas projektų atrankos techninė metodika gali būti adaptuojama ir paprastinama.

Pagal Aplinkos paprogramę finansuojamiems projektams, išskyrus integruotuosius projektus, šios DDP laikotarpio orientacinis nacionalinio biudžeto paskirstymas nustatytas remiantis LIFE reglamento I priedu ir 2013 m. gruodžio mėn. turėtais duomenimis. Jais bus remiamasi šiuos projektus skirstant pagal svarbą.

Jei vienas iš I priede išvardytų kriterijų vienos iš valstybių narių atveju padidės arba sumažės 10 arba daugiau procentų arba jei į Europos Sąjungą įstos nauja valstybė narė, tai bus laikoma reikšmingu skaičiavimo pagrindo pasikeitimu. Reikšmingo pasikeitimo atveju visoms valstybėms narėms likusio laikotarpio orientacinis nacionalinio biudžeto paskirstymas bus perskaičiuotas. Prieš kiekvieną kvietimą teikti paraiškas Komisija patikrins, ar nebuvo reikšmingo pasikeitimo.

Pagal Aplinkos paprogramę finansuojamų projektų, išskyrus integruotuosius projektus, orientacinis nacionalinio biudžeto paskirstymas 2014–2017 m.

Valstybė narė Biudžeto %. Valstybė narė Biudžeto % Valstybė narė Biudžeto % Valstybė narė Biudžeto % BE 2,05 EL 3,27 LT 1,02 PT 2,51 BG 3,04 ES 9,33 LU 1,05 RO 4,29 CZ 2,03 FR 9,80 HU 2,42 SI 1,85 DE 10,82 HR 2,52 MT 0,90 SK 2,15 DK 1,61 IT 8,44 NL 2,94 FI 2,45 EE 1,20 CY 1,32 AT 1,85 SE 3,10 IE 1,43 LV 0,96 PL 6,37 UK 9,27

5.1. Veiksmų dotacijos

Bus užtikrinta, kad pareiškėjų, kurie turi būti pašalinti arba atitinka ne visus bendruosius finansavimo tinkamumo kriterijus pagal Finansinio reglamento 131 straipsnį, pasiūlymai nebūtų saugomi.

Be to, pasiūlymai turi atitikti priimtinumo reikalavimus (pvz., kai kurių projektų paraiškos teikiamos tik elektroniniu būdu) ir finansavimo tinkamumo kriterijus (pvz., atitikti Gaires dėl Izraelio subjektų ir jų vykdomos veiklos po 1967 m. birželio mėn. Izraelio okupuotose teritorijose atitikties ES nuo 2014 m. finansuojamų dotacijų, premijų ir kitų finansavimo priemonių teikimo reikalavimams (39)), taikomus visoms LIFE veiksmų dotacijoms, tai taip pat bus aiškiai nurodyta atitinkamose paraiškų teikimo gairėse. Įvairių rūšių projektams taikomi tinkamumo kriterijai yra nurodyti kiekvienoje antraštinėje dalyje. Skirtingų rūšių projektams vienodai taikomi kriterijai bus paminėti tik 5.1.1 dalyje (Projektai pagal LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ir h punktus).

Remiantis LIFE reglamento 6 straipsnio 2 dalimi, ne Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys gali dalyvauti LIFE reglamento 18 straipsnyje nurodytuose projektuose, jeigu projektą koordinuojantis lėšų gavėjas yra įsikūręs Sąjungoje, o visa ne Sąjungoje vykdytina veikla atitinka LIFE reglamento 6 straipsnio 1 dalies reikalavimus.

Remiantis LIFE reglamento 7 straipsniu, įgyvendinant LIFE programą gali būti bendradarbiaujama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, jų institucijomis ir įstaigomis, jei to reikia LIFE reglamento 3 straipsnyje nustatytiems bendriesiems tikslams įgyvendinti.

Be to, pasiūlymai bus atrinkti, tik tuo atveju, jei, remiantis konkrečiais patvirtinamaisiais dokumentais, susijusiais su pareiškėjo ankstesnių metų veiklos rezultatais, bus galima įrodyti:

— veiklos pajėgumus – pareiškėjas turi turėti profesinę kompetenciją ir kvalifikaciją, reikalingą projektui įvykdyti,

— finansinius pajėgumus – pareiškėjas privalo turėti stabilius ir pakankamus finansavimo šaltinius, kad galėtų vykdyti savo veiklą visą projekto trukmės laikotarpį ir dalyvauti finansuojant projektą.

Atrenkant viešąsias įstaigas ir tarptautines organizacijas ir tikrinant jų finansinius pajėgumus bus taikomas Finansinio reglamento 131 straipsnis.

5.1.1. Projektai pagal LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ir h punktus

Bandomųjų, parodomųjų, geriausios praktikos ir informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai, nurodyti LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ir h punktuose, bus atrenkami taikant tokią pat projektų atrankos techninę metodiką, jiems bus taikomi panašūs finansavimo tinkamumo ir skyrimo kriterijai, kaip išdėstyta toliau.

5.1.1.1. Projektų atrankos procedūros techninė metodika

Projektų atrankos procedūra bus organizuojama taip:

— Pasiūlymų vertinimas

Komisija ir (arba) VĮ patikrins kiekvieno pasiūlymo atitiktį finansavimo tinkamumo ir atrankos kriterijams ir įvertins pasiūlymus remdamasi skyrimo kriterijais.

— Preliminaraus ilgojo pasiūlymų sąrašo sudarymas

Komisija ir (arba) VĮ tinkamus finansuoti pasiūlymus suskirstys pagal svarbą remdamasi jų vertingumu ir laikydamasi taisyklės, kad bent 55 % biudžeto išteklių, skirtų projektams, kurie pagal Aplinkos paprogramę remiami veiksmų dotacijomis, skiriama projektams, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas (LIFE reglamento 9 straipsnio 3 dalis). Komisija ir (arba) VĮ taip pat stengsis užtikrinti, kad bent 15 % projektams skirtų biudžeto išteklių būtų skirta tarptautiniams projektams (LIFE reglamento 19 straipsnio 7 dalis). Be to, kalbant apie Aplinkos paprogramės projektus, Komisija ir (arba) VĮ užtikrins geografinę pusiausvyrą (LIFE reglamento 19 straipsnio 5 dalis). Į preliminarų ilgąjį sąrašą svarbos mažėjimo tvarka bus įtraukti visi pasiūlymai, kad visa siūlomų projektų biudžetų suma būtų lygi maždaug 130 % turimo biudžeto.

— Galutinio finansuotinų projektų sąrašo ir rezervo sąrašo sudarymas

Po peržiūros etapo bus pasiūlyta finansuoti sėkmingus projektus, atsižvelgiant į turimą biudžetą. Į rezervo sąrašą bus įtraukti geriausiai įvertinti projektai, kurių nebuvo galimybių finansuoti dėl turimo biudžeto. Rezervo sąrašas apims papildomai 20 % turimo LIFE biudžeto.

— Susitarimo dėl dotacijos pasirašymas

5.1.1.2. Finansavimo tinkamumo ir skyrimo kriterijai

Bus taikomi šie finansavimo tinkamumo ir skyrimo kriterijai:

a) Finansavimo tinkamumo kriterijai

LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ar h punkte nurodyto projekto pasiūlymas nebus saugomas ir nebus atliekamas jo vertingumo vertinimas, jei projekto pasiūlyme nebus įrodyta, kad:

— įgyvendinant projektą padedama siekti vieno ar kelių bendrųjų tikslų, nustatytų LIFE reglamento 3 straipsnyje, ir taikomų konkrečių tikslų, nustatytų LIFE reglamento 10, 11, 12, 14, 15 ir 16 straipsniuose,

— projektas patenka į LIFE paprogramės prioritetinę sritį, nustatytą LIFE reglamento 9 ir 13 straipsniuose, ir yra pateiktas kaip tos srities projektas,

— projektas atitinka vieną iš šių projekto rūšių, apibrėžtų LIFE reglamento 2 straipsnio a, b, c ir h punktuose:

Bandomieji projektai – projektai, kuriuos įgyvendinant taikoma dar netaikyta arba neišbandyta technika ar metodas arba jie nebuvo taikyti ar išbandyti kitur, taip pat kuriuos įgyvendinant gali būti užtikrinta nauda aplinkos ar klimato srityje, palyginti su esama geriausia praktika, ir kuriuos vėliau didesniu mastu galima taikyti panašiose situacijose.

Parodomieji projektai – projektai, kuriuos įgyvendinant praktiškai vykdomi, bandomi, vertinami ir skleidžiami nauji arba įgyvendinant konkretų projektą (pvz., geografinėmis, ekologinėmis ar socialinėmis arba ekonominėmis aplinkybėmis) nežinomi veiksmai, metodika ar principai ir kurie galėtų būti taikomi kitais atvejais panašiomis aplinkybėmis.

Geriausios praktikos projektai – projektai, kuriuos įgyvendinant taikoma tinkama, ekonomiškai efektyvi ir pažangiausia technika, metodai ir principai, atsižvelgiant į konkrečias projekto aplinkybes.

Pastaba. Gamtos apsaugos ir biologinės įvairovės srities bandomųjų, parodomųjų ir geriausios praktikos projektų atveju bent 25 % biudžeto turi būti skirta konkretiems apsaugos veiksmams (ribotos išimtys bus galimos atsižvelgiant į konkrečius politikos poreikius ir bus aiškiai įvardytos paraiškų teikimo gairėse).

Informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai – projektai, kuriais siekiama palaikyti ryšius, skleisti informaciją ir didinti informuotumą aplinkos ir klimato politikos paprogramių srityse.

Pastaba. Projektai, orientuoti į mokslinius tyrimus (40) ar skirti didelės infrastruktūros plėtojimui, nepatenka į LIFE programos taikymo sritį, todėl neatitinka finansavimo reikalavimų.

b) Skyrimo kriterijai

Visų finansavimo reikalavimus atitinkančių pasiūlymų, tenkinančių finansavimo tinkamumo kriterijus, vertingumas vertinamas ir balai skiriami pagal šiuos skyrimo kriterijus ir balų skyrimo sistemą:

— Techninis nuoseklumas ir kokybė Taikant šį kriterijų dėmesys bus kreipiamas į pasiūlyme siūlomų veiksmų aiškumą, įgyvendinamumą ir tvarumą. Projekto rezultatų vidutinės trukmės ir ilgalaikis tvarumas – tai gebėjimas juos išlaikyti įgyvendinus projektą. Sėkmingas tvarumas reiškia, kad yra strategija, įskaitant užduotis, kuria užtikrinama būtinų projekto veiksmų ir susijusio finansavimo tąsa projektui pasibaigus.

— Finansinis nuoseklumas ir kokybė Bus vertinamas siūlomas biudžetas ir jo derėjimas su siūlomais veiksmais ir taikomomis taisyklėmis, taip pat siūlomo metodo ekonominis efektyvumas.

— ES pridėtinė vertė: indėlio siekiant abiejų LIFE paprogramių prioritetinių sričių konkretaus tikslo mastas ir kokybė Bus vertinama, koks kiekvieno pasiūlymo indėlis siekiant abiejų LIFE paprogramių prioritetinių sričių vieno ar kelių konkrečių tikslų, nustatytų LIFE reglamento 10, 11, 12 (LIFE Aplinkos paprogramė) ir 14, 15, 16 (LIFE Klimato politikos paprogramė) straipsniuose, ir to indėlio kokybė.

— ES pridėtinė vertė: daugiatiksliškumas, sinergija ir integracija Daugiausia balų bus skiriama projektams, kurie (sutelkti į konkrečią sritį) yra pagrįsti gerai parengtu daugiatiksliu vykdymo mechanizmu ir kuriais pagerinamas konkrečių aplinkos tikslų integravimas į kitas politikos sritis ir užtikrinama sinergija su kitomis Sąjungos politikos sritimis, nekeliant pavojaus tikslams, kurių siekiama LIFE reglamentu.

— ES pridėtinė vertė: galimybė kartoti ir perkelti Galimybė kartoti ir perkelti – tai galimybė projektą kartoti ir perkelti tuo metu, kai jis įgyvendinamas, ir jį įgyvendinus. Kad galimybė kartoti ir perkelti būtų sėkminga, reikia strategijos, taip pat užduočių, kad būtų padaugintas projektų sprendimų poveikis ir užtikrintas platesnis jų panaudojimas, pasiekiant kritinę masę projekto metu ir (arba) trumpalaikėje ir vidutinės trukmės perspektyvoje LIFE projektą jau įgyvendinus. Tai daugiau negu žinių perdavimas ir tinklų kūrimas, ir reikia, kad vykdant projektą parengtą ar taikomą techniką, metodus ar strategiją būtų galima praktiškai taikyti ir kitur.

— ES pridėtinė vertė: kiti aspektai Tarptautiniai. Tarptautiniai pasiūlymai bus palankiai vertinami, jei tarptautinis bendradarbiavimas yra būtinas norint užtikrinti, kad būtų pasiekti projekto tikslai. Remiantis šiuo kriterijumi pasiūlymui gali būti skirta papildomų balų, jei pakanka įrodymų, kad tarptautinis projektas turės pridėtinės vertės. Žalieji viešieji pirkimai. Daugiau balų bus skirta pasiūlymams, kuriais numatomi aiškūs vykdymo mechanizmai, užtikrinantys platų žaliųjų viešųjų pirkimų sąvokos pritaikymą. ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų rezultatų panaudojimas. Daugiau balų bus skirta pasiūlymams, kuriais numatoma panaudoti su aplinka ir klimatu susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų, finansuotų pagal programą „Horizontas 2020“ arba ankstesnes bendrąsias programas, rezultatus, jei bus pakankamai įrodymų, kad dėl tokio panaudojimo projektas turės pridėtinės vertės.

— Konkretūs aplinkos projektų kriterijai ir balų skyrimo sistema Aplinkos paprogramės konkretūs kriterijai ir balų skyrimo sistema atspindi tai, kad teminiai prioritetai ir susijusios projektų temos (2 antraštinė dalis) buvo apibrėžti tik pagal Aplinkos paprogramę (LIFE reglamento III priedas).

— ES pridėtinė vertė: projektų temų įgyvendinimas Taikant šį kriterijų papildomų balų bus skirta LIFE pasiūlymams, aiškiai atitinkantiems projektų temas, kuriomis įgyvendinami teminiai prioritetai, nustatyti III priede (Aplinkos paprogramė), kaip apibrėžta daugiametėje darbo programoje. Skyrimo kriterijai Mažiausias pereinamasis balas (41) Didžiausias balas 1. Techninis nuoseklumas ir kokybė 10 20 2. Finansinis nuoseklumas ir kokybė 10 20 3. ES pridėtinė vertė: indėlio siekiant LIFE Aplinkos paprogramės prioritetinių sričių konkretaus tikslo mastas ir kokybė 10 20 4. Projektų temų įgyvendinimas — 10 5. ES pridėtinė vertė: daugiatiksliškumas, sinergija ir integracija 7 15 6. ES pridėtinė vertė: galimybė kartoti ir perkelti 5 10 7. ES pridėtinė vertė: tarptautiškumas, žalieji pirkimai, panaudojimas — 5 Bendras (pereinamasis) balas 55 100

— Konkretūs klimato politikos projektų kriterijai ir balų skyrimo sistema

— ES pridėtinė vertė: indėlis didinant atsparumą klimato kaitos poveikiui ir (arba) mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį Reikia įrodyti, kad pagal Klimato politikos paprogramę teikiami projektai turi transformuojantį poveikį, didinantį atsparumą klimato pokyčiams ir (arba) mažinantį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tai turėtų padėti pereiti prie klimatui atsparios mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos. Tai bus vertinama paties projekto lygmeniu ir galimybės projekto rezultatus plačiau kartoti ir (arba) perkelti projektą įgyvendinant ar jį jau įgyvendinus lygmeniu. Skyrimo kriterijai Mažiausias pereinamasis balas (42) Didžiausias balas 1. Techninis nuoseklumas ir kokybė 10 20 2. Finansinis nuoseklumas ir kokybė 10 20 3. ES pridėtinė vertė: indėlio didinant atsparumą klimato kaitos poveikiui ir (arba) mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį mastas ir kokybė 7 15 4. ES pridėtinė vertė: indėlio siekiant konkretaus LIFE Klimato politikos paprogramės prioritetinių sričių tikslo mastas ir kokybė 7 15 5. ES pridėtinė vertė: daugiatiksliškumo, sinergijos ir integracijos kokybė 7 15 6. ES pridėtinė vertė: galimybė kartoti ir perkelti 5 10 7. ES pridėtinė vertė: tarptautiškumas, žalieji pirkimai, panaudojimas — 5 Bendras (pereinamasis) balas 55 100

5.1.2. Integruotieji projektai pagal LIFE reglamento 18 straipsnio d punktą

Integruotųjų projektų (toliau – IP) teikimo ir atrankos procesas yra pagrįstas dviejų etapų procedūra, kaip numatyta LIFE reglamente. Tai turėtų palengvinti potencialių pareiškėjų darbą ir užtikrinti, kad proceso metu iš Komisijos jie gautų geriausias galimas gaires. Darbo srautas suformuotas taip, kad kiekvieną pasiūlymą būtų galima laipsniškai plėtoti ir tiksliai parengti. Taikant LIFE reglamente nustatytomis teminio ir geografinio pasiskirstymo taisyklėmis leidžiamas ribas, visiems pasiūlymams visuose vertinimo proceso etapuose bus griežtai taikomas vienodo požiūrio principas.

5.1.2.1. Projektų teikimo techninė metodika ir atrankos procedūra

1 etapas

— Kvietimas teikti paraiškas

— Koncepcijos aprašo pateikimas Pareiškėjas pateikia trumpą koncepcijos aprašą, kuriame trumpai apibūdinamas projekto turinys, taip pat planas arba strategija, kurią jis ketina įgyvendinti, ir plano arba strategijos bendro įgyvendinimo finansinį planą.

— Koncepcijos aprašo vertinimo ir klausimų bei atsakymų etapas Remdamasi koncepcijos aprašu Komisija nustato, kurie pasiūlymai atitinka finansavimo tinkamumo kriterijus, ir sudaro jų sąrašą. Šiuos kriterijus atitinkančius pasiūlymus teikiantys pareiškėjai bus pakviesti dalyvauti rašytiniame klausimų ir atsakymų etape, per kurį galės teikti su išsamaus pasiūlymo rengimu susijusius klausimus. Šio etapo pabaigoje Komisija viešai, tačiau anonimiškai, paskelbs visus klausimus ir atsakymus, kad visiems pareiškėjams vienodai padėtų parengti išsamius pasiūlymus. Prireikus Komisija klausimus ir atsakymus papildys rekomendacijomis dėl tipinių sunkumų, su kuriais pareiškėjai gali susidurti ir kurie tapo akivaizdūs iš koncepcijų aprašų.

2 etapas

— Išsamaus pasiūlymo pateikimas Pareiškėjai, pateikę reikalavimus atitinkančius koncepcijų aprašus, kviečiami pateikti išsamų pasiūlymą.

— Išsamaus pasiūlymo vertinimas Komisija, remdamasi išsamiu vertinimu, parengia preliminarų ilgąjį pasiūlymų, kurių finansavimas galėtų būti svarstomas, sąrašą. Skirstymas pagal svarbą grindžiamas vertingumu, o Aplinkos paprogramės atveju taip pat atsižvelgiama į tai, ar laikomasi taisyklės, kad 55 % veiksmų dotacijai skirtų išteklių turi būti skirta gamtos apsaugai ir biologinei įvairovei, taip pat į geografinio pasiskirstymo kriterijus, kaip nustatyta LIFE reglamento 19 straipsnio 4 dalyje. Komisija taip pat vertina pareiškėjų finansinius ir veiklos pajėgumus įvykdyti projektą.

— Galutinio finansuotinų projektų sąrašo ir rezervo sąrašo sudarymas Po peržiūros etapo sėkmingus projektus bus pasiūlyta finansuoti, atsižvelgiant į turimą biudžetą. Į rezervo sąrašą bus įtraukti geriausiai įvertinti projektai, kurių nebuvo galimybių finansuoti dėl turimo biudžeto. Rezervo sąrašas apims papildomai 20 % turimo LIFE biudžeto.

— Susitarimo dėl dotacijos pasirašymas

Nors dviejų etapų metodas bus taikomas per visą daugiametės darbo programos trukmę, Komisija aprašytą procesą gali koreguoti remdamasi įgyta patirtimi.

Vertindama IP Komisija turi užtikrinti geografinę pusiausvyrą per šios DDP trukmę preliminariai skirdama vieną ar du IP kiekvienai valstybei narei, siekdama užtikrinti, kad per visą 2014–2020 m. finansavimo laikotarpį būtų laikomasi LIFE reglamento 19 straipsnio 4 dalies.

5.1.2.2. Finansavimo tinkamumo ir skyrimo kriterijai

Tiek koncepcijos aprašui, tiek išsamiam pasiūlymui bus taikomi šie finansavimo tinkamumo kriterijai.

a) Finansavimo tinkamumo kriterijai

Pasiūlymas atmetamas, jei neatitinka vieno ar kelių šių kriterijų:

1. Plati teritorinė aprėptis.: Sąjungos plano arba strategijos, kurios imamasi, įgyvendinimas turi apimti didelę teritoriją, visų pirma, veikla turi būti regioninė, daugiaregionė, nacionalinė arba tarptautinė. Priimtinas gali būti ir daugelį miestų apimantis oro kokybės valdymo srities IP, taip pat Klimato politikos paprogramės IP.

2. Kitų lėšų sutelkimas.: Sąjungos planui ar strategijai, kurios imamasi, įgyvendinti be paties IP ir konkretaus bendro finansavimo, reikalaujamo pagal LIFE reglamentą (20 straipsnio 1 dalies a ir c punktai), bus sutelktas dar bent vienas aktualus Sąjungos, nacionalinis arba privatus finansavimo šaltinis.

3. Pagrindinių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas.: Įgyvendinant Sąjungos planą ar strategiją, kurios imamasi, dalyvaus pagrindiniai suinteresuotieji subjektai.

i) Konkretūs Aplinkos paprogramės projektams taikomi finansavimo tinkamumo kriterijai IP neatitinka reikalavimų, jei juo nesiekiama įgyvendinti vieno iš šių planų ar strategijų, reikalaujamų konkrečiais Sąjungos aplinkos teisės aktais, parengtų pagal kitus Sąjungos aktus arba parengtų valstybių narių valdžios institucijų: a) prioritetinių veiksmų bendrųjų priemonių programos pagal Buveinių direktyvos 8 straipsnį; b) atliekų tvarkymo planų pagal Atliekų pagrindų direktyvos 28 straipsnį; c) upės baseino valdymo planų pagal Vandens pagrindų direktyvos VII priedą; d) oro kokybės planų pagal Oro kokybės direktyvą.

ii) Konkretūs Klimato politikos paprogramės projektams taikomi finansavimo tinkamumo kriterijai IP turi būti siekiama įgyvendinti vieną iš šių planų ar strategijų, reikalaujamų konkrečiais Sąjungos aplinkos teisės aktais, parengtų pagal kitus Sąjungos aktus arba parengtų valstybių narių valdžios institucijų vienoje iš šių sričių: a) nacionalinę, regioninę ar vietos konkrečią prisitaikymo strategiją ar veiksmų planą; b) miesto ar bendruomenės veiksmų planą, pagal kurį žengiami pirmieji žingsniai pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ir (arba) klimato kaitos poveikiui atsparios ekonomikos; c) nacionalinę, regioninę ar pramoninę (sektoriaus) konkrečią šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo strategiją arba mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos planą.

b) Skyrimo kriterijai

Šie skyrimo kriterijai taikomi tik išsamiems pasiūlymams. Visi finansavimo tinkamumo (ir atrankos) kriterijus atitinkantys pasiūlymai priimami ir skyrimo etape atliekamas išsamus jų kokybės vertinimas. Į šį etapą patekusiems pasiūlymams balai bus skiriami pagal šiuos skyrimo kriterijus:

Skyrimo kriterijai Mažiausias pereinamasis balas (43) Didžiausias balas 1. Techninis nuoseklumas ir kokybė 10 20 2. Finansinis nuoseklumas ir kokybė 10 20 3. ES pridėtinė vertė – indėlio siekiant tikslų mastas ir kokybė 15 20 4. ES pridėtinė vertė: kitų lėšų, visų pirma iš Sąjungos fondų, sutelkimo mastas ir kokybė — 10 5. ES pridėtinė vertė: daugiatiksliškumo, sinergijos ir integracijos kokybė 7 15 6. ES pridėtinė vertė: galimybė kartoti ir perkelti 5 10 7. ES pridėtinė vertė: tarptautiškumas, žalieji pirkimai, panaudojimas — 5 Bendras (pereinamasis) balas 55 100

Šie skyrimo kriterijai yra būdingi integruotiesiems projektams arba juos sudaro elementai, būdingi integruotiesiems projektams:

— ES pridėtinė vertė: indėlio siekiant tikslų mastas ir kokybė Bus vertinama, kiek kiekvienu pasiūlymu prisidedama siekiant vieno ar kelių bendrų ar konkrečių LIFE tikslų, nustatytų naujojo LIFE reglamento 3, 10, 11, 12 (LIFE Aplinkos paprogramė) ir 3, 14, 15, 16 (LIFE Klimato politikos paprogramė) straipsniuose. Atsižvelgiant į prioritetines sritis, į kurias patenka projektas, bus tikrinami šie konkretūs aspektai: — Aplinkos paprogramės projektams taikomi konkretūs kriterijai — IP, susiję su prioritetinių veiksmų bendrųjų priemonių programų įgyvendinimu „NATURA 2000‟ srityse: ES pridėtinė vertė turės būti įrodyta vertinant tai, kiek projektu prisidedama siekiant ES biologinės įvairovės strategijos 1 tikslo ir Buveinių bei Paukščių direktyvų bendrųjų tikslų, visų pirma, kiek prisidedama siekiant pagerinti Bendrijos svarbos (Buveinių direktyva) rūšių ir buveinių ir (arba) paukščių rūšių (Paukščių direktyva) apsaugos būklę. — IP, kuriais įgyvendinami upių baseinų valdymo planai: ES pridėtinė vertė turės būti įrodyta vertinant tai, kiek projektu prisidedama siekiant Vandens pagrindų direktyvos tikslų. Siūlomi veiksmai turėtų būti nukreipti į konkretų poveikį aplinkos pajėgumui išlaikyti vandenį ir mažo poveikio priemonių naudojimui taršai šalinti (pvz., žalioji infrastruktūra). Toks poveikis turėtų būti įvardytas valstybių narių atliktuose vertinimuose rengiant atitinkamų ES teisės aktų ir politikos sričių (pvz., Vandens pagrindų direktyvos, Jūrų strategijos pagrindų direktyvos, Miesto nuotekų valymo direktyvos, Geriamojo vandens direktyvos, Potvynių direktyvos ir (arba) Sausros planų) įgyvendinimo planus. Projektai turi būti sutelkti į didelio masto (pvz., pabaseinio ar upės baseino) priemonių planavimą ir diegimą siekiant padidinti vandens išlaikymą miesto ir kaimo teritorijose, pagerinti įsisunkimą, padidinti vandens laikymo pajėgumus ir pašalinti teršalus natūraliais ar į natūralius panašiais procesais. Projektais turėtų būti siekiama sinergijos įgyvendinant veiksmus, kuriais kompensuojamas hidromorfologinis poveikis, didinama biologinės įvairovės ir gamtinė vertė. — IP, kuriais įgyvendinami atliekų valdymo planai: IP siekiama paremti atliekų valdymo planų, kaip reikalaujama Atliekų pagrindų direktyvos 2008/98/EB (44) (APD) 28 straipsnyje, ir (arba) atliekų prevencijos programų, kaip reikalaujama APD 29 straipsnyje, įgyvendinimą. Jų ES pridėtinė vertė bus nustatyta atsižvelgiant į tai, kiek jais prisidedama įgyvendinant atliekų hierarchiją (APD 4 straipsnis), siekiant perdirbimo tikslų, nustatytų APD 11 straipsnyje, ir papildomų tikslų, įtrauktų į ES atliekų teisės aktus, taip pat įgyvendinant priemones, būtinas paremti šiuos siekius. — IP, kuriais įgyvendinami oro kokybės planai ir programos: IP yra parengti taip, kad būtų remiamas vietos ir regioninių oro kokybės planų įgyvendinimas ir stebėsena, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/50/EB (45), siekiant svarbiausio tikslo – padėti įgyvendinti nacionalines oro taršos mažinimo programas. Jei projektai yra pagrįsti vietos oro kokybės planais, jie turi apimti bent penkių miestų, įgyvendinančių tokius planus, veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą; jei projektai yra pagrįsti regioniniu oro kokybės planu, projektai turėtų apimti visų vietos administracijų ir regioninės administracijos veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą. Palankiai bus vertinami didelio masto projektai. — Klimato politikos projektams taikomi konkretūs kriterijai — IP, kuriais įgyvendinamos klimato kaitos švelninimo strategijos, planai ir gairės: IP remiamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo strategijų, planų ar mažo anglies dvideginio kiekio ekonomikos gairių įgyvendinimas; IP yra susiję su konkrečiomis savivaldybėmis ar regionais (pvz., paskelbta merų pakte), pramonės ar žemės ūkio sektoriais (analizuojant žemės naudojimą regioniniu mastu, socialiniame ir ekonominiame kontekste) ar kitais ekonomikos sektoriais tvariai ir naujoviškai diegiant technologijomis ir paslaugomis pagrįstus metodus. IP galėtų būti papildyti būtinomis infrastruktūros investicijomis ar naujoviškų technologijų ir paslaugų plėtojimu ir diegimu miestuose, regionuose ir (arba) bendruomenėse, remiamu pagal kitas susijusias Sąjungos finansavimo programas, taip pat nurodytas strategijoje, plane ar gairėse. Jų ES pridėtinė vertė bus nustatyta atsižvelgiant į IP indėlį mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, integravimo į įvairias politikos sritis lygį, tiesioginį plataus spektro suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir tai, kokiu mastu IP yra veiksminga strategijos, plano ar gairių dalis. — IP, kuriais įgyvendinamos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos, planai ir gairės: IP parengti taip, kad būtų įgyvendinamos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos, planai ar atkreipiamas dėmesys į kitas specifines klimato kaitai jautrias vietas (pvz., pakrančių teritorijas, teritorijas, kurioms būdingos sausros, ir kitas prioritetines sritis, nustatytas ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos 2 veiksme). Priemonės, finansuojamos iš nacionalinių šaltinių, arba priemonės, finansuojamos pagal kitas susijusias Sąjungos finansavimo programas, turėtų papildyti priemones, kurios bus finansuojamos pagal LIFE programą, siekiant įgyvendinti bendrą prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją ar planą. Galėtų būti remiamas, pavyzdžiui, potvynių valdymas tarpvalstybinėje upės ar pakrantės teritorijoje arba miesto prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės, apimančios kelis miestus. Sinergija su kitomis aplinkos ir klimato politikos sritimis turėtų būti pagrindinė prisitaikymo prie klimato pokyčių projektų tema, pavyzdžiui, turėtų būti skatinamas prisitaikymas prie klimato kaitos ir biologinė įvairovė, jei tai aktualu. ES pridėtinė vertė taip pat bus nustatyta atsižvelgiant į IP indėlį siekiant ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos tikslų (46), integravimo į įvairius sektorius lygio ir plataus spektro suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo.

— ES pridėtinė vertė: kitų lėšų, visų pirma iš Sąjungos fondų, sutelkimo mastas ir kokybė. Ar IP pagal šį kriterijų bus skirta papildomų balų, lems derinimo su kitu (-ais) finansavimo mechanizmu (-ais) kokybė ir kitų lėšų, papildančių LIFE numatytas lėšas, sutelkimo (viršijant mažiausią būtiną sumą siekiant atitikti finansavimo reikalavimus) lygis, taip pat tų lėšų faktinio sutelkimo tikimybė ir jų funkcinis ryšys su planu, kurį reikia įgyvendinti. Daugiausia balų bus skirta IP, kuriuos įgyvendinant tikėtina, kad bus sutelkta Sąjungos lėšų ir bus funkcinis ryšys su planu, kurį reikia įgyvendinti, ir kuriuose numatytas patenkinamas koordinavimo mechanizmas.

— ES pridėtinė vertė: daugiatikslio mechanizmo, sinergijos ir integracijos kokybė. IP pasiūlymuose turės būti pristatyti itin aukštos kokybės daugiatiksliai įgyvendinimo mechanizmai (pvz., kuriais siekiama naudos aplinkai ir klimatui ir ugdomi gebėjimai), kuriuos taikant galima pasiekti rezultatų kitose politikos srityse (47), užtikrinti sinergiją su šiomis politikos sritimis ir integruoti į jas aplinkos ir klimato veiksmų tikslus.

5.1.3. Techninės pagalbos projektai pagal LIFE reglamento 18 straipsnio e punktą

Techninės pagalbos projektais veiksmų dotacijų forma teikiama finansinė parama, kuria siekiama padėti pareiškėjams parengti integruotuosius projektus. Techninės pagalbos projektams gali būti skirta ne daugiau kaip 1 % IP skirto metinio biudžeto. Didžiausias ES įnašas vienam techninės pagalbos projektui yra 100 000 EUR.

5.1.3.1. Projektų atrankos procedūros techninė metodika

Atrenkant techninės pagalbos projektus bus taikoma tokia pat techninė metodika, kaip ir atrenkant abiejų paprogramių projektus. Bus taikomas paspartintas metodas.

Projektų atrankos procedūra bus organizuojama taip:

— Pasiūlymų vertinimas Komisija patikrins kiekvieno pasiūlymo atitiktį finansavimo tinkamumo ir atrankos kriterijams ir įvertins pasiūlymus remdamasi skyrimo kriterijais.

— Galutinio finansuotinų projektų sąrašo ir rezervo sąrašo sudarymas Po peržiūros etapo sėkmingus projektus bus pasiūlyta finansuoti, atsižvelgiant į turimą biudžetą. Į rezervo sąrašą bus įtraukti geriausiai įvertinti projektai, kurių nebuvo galimybių finansuoti dėl turimo biudžeto. Rezervo sąrašas apims papildomai 20 % turimo LIFE biudžeto.

— Susitarimo dėl dotacijos pasirašymas

5.1.3.2. Finansavimo tinkamumo ir skyrimo kriterijai

Bus taikomi šie pagrindiniai konkretūs finansavimo tinkamumo ir skyrimo kriterijai:

a) Finansavimo tinkamumo kriterijai

Pasiūlymą dėl techninės pagalbos projekto imama vertinti taikant skyrimo kriterijus, jei:

— projekto pasiūlymu siekiama parengti būsimą IP pasiūlymą,

— pareiškėjas nėra valstybė narė, gaunanti gebėjimų ugdymo projekto, apimančio bent dalį laikotarpio, kurį apims techninės pagalbos projektas, finansavimą.

b) Skyrimo kriterijai

Visų reikalavimus atitinkančių pasiūlymų vertingumas bus vertinamas ir balai skiriami pagal šiuos skyrimo kriterijus ir balų skyrimo sistemą:

Skyrimo kriterijai Mažiausias pereinamasis balas (48) Didžiausias balas 1. Techninis nuoseklumas ir kokybė 30 60 2. Finansinis nuoseklumas ir kokybė 20 40 Bendras (pereinamasis) balas 55 100

— Techninis nuoseklumas ir kokybė Bus vertinamas pasiūlymo aiškumas, nuoseklumas ir įgyvendinamumas atsižvelgiant į projekto tikslus ir laukiamą rezultatą. Bus atsižvelgiama į būsimo IP pobūdį ir aprėptį.

— Finansinis nuoseklumas ir kokybė Bus vertinamas siūlomas biudžetas ir jo derėjimas su siūlomais veiksmais ir taikomomis taisyklėmis, taip pat siūlomo metodo ekonominis efektyvumas. Bus vertinama pasiūlymo ekonominė vertė.

5.1.4. Gebėjimų ugdymo projektai pagal LIFE reglamento 18 straipsnio f punktą

Gebėjimų ugdymo projektais teikiama finansinė parama veiklai, kurios reikia valstybių narių gebėjimams ugdyti, įskaitant LIFE nacionalines ar regionines ryšių palaikymo institucijas, siekiant įgalinti valstybes nares veiksmingiau dalyvauti įgyvendinant LIFE programą.

Tokie intervenciniai veiksmai gali apimti toliau nurodytuosius, tačiau vien jais neapsiriboja:

— naujų darbuotojų įdarbinimą ir LIFE nacionaliniams ar regioniniams kontaktiniams punktams skirtus mokymus,

— palankesnių sąlygų patirties ir geriausios praktikos mainams užtikrinimą bei projektų pagal LIFE programą rezultatų sklaidos ir panaudojimo skatinimą,

— mokytojų mokymo metodus,

— valstybių narių viešosios valdžios institucijų tarpusavio mainų ir komandiruočių programas, visų pirma geriausių darbuotojų mainus.

Intervenciniai veiksmai, įtraukti į gebėjimų ugdymo planą, gali apimti ekspertų samdymą ad hoc techninių ir su procesais susijusių gebėjimų spragoms užpildyti, tačiau neapima ekspertų, kurių pagrindinė funkcija – rengti pasiūlymų, susijusių su kasmetiniais kvietimais teikti paraiškas, projektus, samdymo.

5.1.4.1. Projektų atrankos procedūros techninė metodika

Gebėjimų ugdymo projektų paraiškoms bus taikoma paspartinta skyrimo procedūra. Atsižvelgiant į tai, kad pagal 19 straipsnio 8 dalį gali būti finansuojami tik iš anksto nustatyto skaičiaus valstybių narių gebėjimų ugdymo projektai ir kad gali būti subsidijuojamas tik vienas vienos valstybės narės projektas, konkurencijos tarp gautų paraiškų nėra. Todėl paraiškas galima teikti nuolat nuo kvietimo teikti paraiškas dėl LIFE veiksmų dotacijų paskelbimo 2014 m. dienos; paskelbus kvietimą bus pateiktas ir gebėjimų ugdymo projektų paraiškos dokumentų rinkinys. Kad paraiškos būtų apsvarstytos 2014–2017 m. finansin