30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/369 
 Tarybos sprendimas 
2006 m. gruodžio 19 d. 
dėl Specialiosios programos,  
kurią vykdys Jungtinis tyrim ų centras  
savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos  
mokslinių tyrimų, technologin ės plėtros  
ir demonstracin ės veiklos septint ąją bendrąją program ą (2007–2013 m.) 
(2006/975/EB) 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 166 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę 1, 
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę 2, 
                                                 
1 2006 m. lapkri čio 30 d. nuomon ė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 
2 OL C 185, 2006 8 8, p. 10. 
L 400/370 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 kadangi: 
(1) Pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dal į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos sprendimas Nr. 967/2006/EB d ėl Europos bendrijos mokslini ų tyrimų, 
technologin ės plėtros ir demonstracin ės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–
2013 m.)1 (toliau – Bendroji programa) turi b ūti įgyvendinamas vykdant speciali ąsias 
programas, kuriose nustatytos išsamios j ų įgyvendinimo taisykl ės, apibrėžta trukm ė ir 
numatytos reikiamos priemon ės. 
(2) Jungtinis tyrim ų centras (JTC) tur ėtų vykdyti vadinam ąją tiesioginę mokslinių tyrimų ir 
technologin ės plėtros veikl ą pagal JTC speciali ąją programą, kuria įgyvendinama EB 
bendroji programa. 
(3) Vykdydamas savo misij ą, JTC turėtų teikti užsakovo interesus atitinkan čią mokslinę ir 
techninę paramą ES politikos formavimo procesui, užtikrindamas param ą esamos politikos 
įgyvendinimui ir steb ėsenai bei reaguodamas į naujus politikos poreikius. Kad įgyvendint ų 
savo misij ą, JTC turėtų vykdyti aukš čiausios palyginamos europin ės kokybės mokslinius 
tyrimus, be kita ko išlaikydamas savo mokslin ės kompetencijos lyg į. 
(4) JTC vykdoma tiesiogin ė veikla tur ėtų būti įgyvendinama pagal ši ą Specialiąją programą. 
Įgyvendindamas savo misij ą atitinkančią šią Specialiąją programą, JTC turėtų ypač daug 
dėmesio skirti S ąjungai labiausiai r ūpimoms sritims: žini ų visuomen ės klestėjimui, 
solidarumui, tvarumui ir atsakingam ištekli ų valdymui, saugumui ir  laisvei bei Europai 
kaip pasaulinei partnerei. 
                                                 
1 OL L 391, 2006 12 30, p. 19. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/371 
 (5) Ši Specialioji programa tur ėtų būti įgyvendinama lanks čiai, veiksmingai ir skaidriai, 
atsižvelgiant į atitinkamus JTC klient ų poreikius ir Bendrijos polit ikos kryptis bei siekiant 
apsaugoti Bendrijos finansinius interesus. Pagal ši ą programą vykdoma mokslini ų tyrimų 
veikla tam tikrais atvejais tur ėtų būti pritaikoma prie ši ų poreikių ir mokslo bei 
technologij ų pokyčių, ja turėtų būti siekiama pagerinti mokslin ę kompetencij ą. 
(6) Įmonių, mokslini ų tyrimų centrų ir universitet ų dalyvavimo bei mokslini ų tyrimų rezultatų 
skleidimo taisykl ės, skirtos su tiesiogine veikla susijusiai Bendrajai programai (toliau – 
dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisykl ės) taip pat tur ėtų būti taikomos pagal ši ą 
Specialiąją programą vykdomai mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros veiklai. 
(7) Siekiant įgyvendinti ši ą programą, be bendradarbiavimo pagal Europos ekonomin ės erdvės 
susitarimą ar Asociacijos susitarim ą, būtų tikslinga bendradarbiau ti tarptautiniu mastu, 
ypač remiantis Sutarties 170 straipsniu, su tre čiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis 
organizacijomis. 
(8) Teikdamas param ą ES plėtrai ir integracijai, JTC siekia skatinti nauj ųjų valstybių narių 
organizacij ų ir mokslo darbuotoj ų integracij ą į centro veikl ą, visų pirma įgyvendinant 
mokslines ir technologines Bendrijos acquis  sudedam ąsias dalis, bei didesn į 
bendradarbiavim ą su šalių kandidačių organizacijomis ir mokslo darbuotojais.  Taip pat 
numatoma vis daugiau bendradarbiauti su kaimynin ėmis šalimis, vis ų pirma prioritetiniais 
Europos kaimynyst ės politikos klausimais. 
L 400/372 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 (9) Pagal ši ą Specialiąją programą vykdant mokslini ų tyrimų veiklą, turėtų būti laikomasi 
pagrindini ų etikos princip ų, įskaitant tuos, kurie įtraukti į Europos S ąjungos pagrindini ų 
teisių chartiją. 
(10) JTC, dalyvaudamas konkurencin ėje veikloje, ir toliau tur ėtų kurti papildomus išteklius; 
tokią veiklą sudaro dalyvavimas netiesiogin ėje Bendrosios programos veikloje, tre čiųjų 
šalių veikloje ir – mažesniu mastu – intelektin ės nuosavyb ės išnaudojimas. 
(11) Reik ėtų užtikrinti patikim ą Bendrosios programos finans ų valdymą ir jos įgyvendinim ą 
kuo veiksmingesniu ir vartotojui priimtinesniu b ūdu, užtikrinant teisin į tikrumą ir sąlygų 
visiems dalyviams dalyvauti programoje sudarym ą laikantis 2002 m. birželio 25 d. 
Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio reglamento1 ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 
2342/20022, nustatan čio išsamias to finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kit ų 
vėlesnių pakeitimų nuostatų. 
                                                 
1 OL L 248, 2002 9 16, p.1. 
2 OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pake itimais, padarytais Ko misijos reglamentu 
(EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/373 
 (12) Pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglament ą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 d ėl 
Europos Bendrij ų finansinių interesų apsaugos 1, 1996 m. lapkri čio 11 d. Tarybos 
reglament ą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 d ėl Komisijos atliekam ų patikrinim ų ir 
inspektavim ų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrij ų finansinius interesus nuo 
sukčiavimo ir kit ų pažeidim ų 2 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (EB) 
Nr. 1073/1999 d ėl Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) atliekam ų tyrimų 3 taip 
pat reikėtų imtis atitinkam ų Europos bendrij ų finansinius interesus atitinkan čių priemoni ų, 
kad būtų stebimas tiek suteiktos finansin ės paramos, tiek ši ų lėšų panaudojimo 
veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidim ų ir sukčiavimo, ir reik ėtų imtis reikiam ų 
veiksmų siekiant susigr ąžinti prarastas, neteisingai išmok ėtas ar netinkamai panaudotas 
lėšas.  
(13) Komisija tur ėtų laiku imtis priemoni ų, kad būtų atliktas šios programos apimamose srityse 
vykdomos veiklos nepriklausomas įvertinimas. 
(14) Su JTC Valdytoj ų taryba konsultuotasi d ėl šios Specialiosios programos mokslinio ir 
technologinio turinio, 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
                                                 
1 OL L 312, 1995 12 23, p. 1.  
2 OL L 292, 1996 11 15, p. 2. 
3 OL L 136, 1999 5 31, p. 1. 
L 400/374 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 1 straipsnis 
Specialioji programa, susijusi su tiesiogine veikla mokslini ų tyrimų, technologin ės plėtros ir 
demonstracin ės veiklos srityje, kuri ą vykdys Jungtinis tyrim ų centras (toliau – Specialioji 
programa) yra patvirtinama 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 
2 straipsnis 
Specialiojoje programoje nustatoma Jungtinio tyrim ų centro nebranduolin ė veikla, apimanti 
užsakovo interesus atitinkan čios mokslin ės ir technin ės paramos teikim ą Bendrijos politikos 
formavimo procesui, paramos esamos politikos įgyvendinimui ir steb ėsenai užtikrinim ą bei 
reagavimą į naujas politikos reikmes.  
Šios veiklos tikslai ir pagrindin ės kryptys yra nurodyti priede.  
3 straipsnis 
Pagal Bendrosios programos II pried ą Specialiosios programos vykdym ui reikalinga suma yra 
1 milijardas 751 milijonas EUR. 
4 straipsnis 
1. Visa pagal ši ą Specialiąją programą vykdoma mokslini ų tyrimų veikla atliekama laikantis 
pagrindini ų etikos princip ų. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/375 
 2. Pagal ši ą programą nefinansuojamos šios mokslini ų tyrimų sritys: 
– mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama klonuoti žmones reprodukcijos tikslais, 
– mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus genetini am paveldui pakeisti, kai šie 
pakeitimai gali b ūti paveldimi 1, mokslini ų tyrimų veikla, skirta žmogaus 
embrionams kurti tik mokslini ų tyrimų ar kamienini ų ląstelių įsigijimo tikslais, 
įskaitant somatini ų ląstelių branduoli ų perkėlimą. 
3. Žmogaus kamienini ų ląstelių – tiek suaugusi ų žmonių, tiek embrion ų – moksliniai tyrimai 
gali būti finansuojami atsižvelgiant į mokslinių pasiūlymų turinį ir į susijusios (-i ų) 
valstybės (-ių) narės (-ių) teisinę sistemą. 
Paraiškoje d ėl žmogaus embrionini ų kamienini ų ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo 
prireikus pateikiama išsami inform acija apie licencijavimo ir kontrol ės priemones, kuri ų 
imsis valstybi ų narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami informacija apie etin į 
patvirtinim ą (-us), kuris (-ie) bus suteiktas (-i). 
Dėl žmogaus embrionini ų kamienini ų ląstelių gavimo institucijoms, organizacijoms 
ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir kontrol ės tvarka pagal 
atitinkamos (- ų) valstybės (-ių) narės (-ių ) teisinę sistemą. 
                                                 
1 Moksliniai tyrimai, susij ę su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali b ūti finansuojami. 
L 400/376 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 4. Pirmiau nustatytos mokslini ų tyrimų sritys antrame šios pr ogramos etape (2010–2013 m.) 
peržiūrimos atsižvelgiant į mokslo pažang ą. 
5 straipsnis 
1. Specialioji programa įgyvendinama vykdant Bendrosios programos III priede nustatyt ą 
tiesioginę veiklą. 
2. Šiai Specialiajai programai taikomos dal yvavimo ir informacijos skleidimo taisykl ės, 
susijusios su tiesiogine veikla. 
6 straipsnis 
1. Komisija sudaro daugiamet ę Specialiosios programos įgyvendinimo darbo program ą, 
kurioje išsamiau išd ėstomi priede nurodyti tikslai be i moksliniai ir technologiniai 
prioritetai bei įgyvendinimo tvarkaraštis. 
2. Daugiamet ėje darbo programoje atsižvelgiama į atitinkam ą mokslini ų tyrimų veiklą, kurią 
vykdo valstyb ės narės, asocijuotosios valstyb ės bei Europos ir tarptautin ės organizacijos. 
Prireikus ji atnaujinama. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/377 
 7 straipsnis 
Komisija imasi priemoni ų, kad būtų atliktas Bendrosios progra mos 7 straipsnyje nurodytas 
Specialiosios programos apimamose srity se vykdomos veiklo s nepriklausomas įvertinimas. 
8 straipsnis 
Šis sprendimas įsigalioja tre čią dieną po jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 19 d. 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
                                                                       J. KORKEAOJA 
 
L 400/378 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 PRIEDAS  
1. Tikslas 
Teikti užsakovo interesus atitinkan čią mokslinę ir technin ę paramą Bendrijos politikos formavimo 
procesui, užtikrinant param ą esamos politikos įgyvendinimui ir steb ėsenai bei reaguojant į naujas 
politikos reikmes. 
2. Poži ūris 
JTC stiprins vartotoj o interesus atitinkant į požiūrį ir aktyvų bendradarbiavim ą su mokslo 
bendruomene specialiu augimo, tvaraus vystymosi ir saugumo poži ūriu šiais b ūdais: 
– lanksčiai reaguodamas į kintančius Europos politik ą formuojan čių subjektų poreikius ir 
reikalavimus; 
– daugiau d ėmesio skirdamas visuomenei svarbiems klausimams, kurie yra susij ę su 
moksliniais tyrimais ir kuriuos e dominuoja Bendrijos aspektas; 
– kurdamas partnerystes su valstybi ų narių mokslinių tyrimų centrais, universitetais, 
pramone, valdžios institucijomis ir reguliavimo įstaigomis, taip pat su tre čiosiomis šalimis 
ir tarptautin ėmis įstaigomis; 
– tobulindamas savo kompetencij ą ir infrastrukt ūrą; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/379 
 – JTC sutelk ė savo išteklius, kad išspr ęstų mokslo ir technologij ų (MT) uždavinius, 
atsirandan čius dėl sudėtingų ir įvairialypi ų su Bendrijos politika susijusi ų klausimų 
aspektų. Šio tikslo JTC siekia organizuodamas savo veikl ą pagal pagrindines politikos 
sritis ir kurdamas s ąsajas su kitais MT paramos šaltiniais valstyb ėse narėse. Jis toliau 
stiprins paj ėgumus šioje srityje, be kita ko bendradarbiaudamas su ES agent ūromis, 
kitomis ES institucijomis, vis ų pirma su Europos Parlamentu, ir valstybi ų narių valdžios 
institucijomis; 
– didindamas skaidrum ą nustatant savo mokslini ų tyrimų prioritetus, viešai paskelbdamas ši ų 
prioritetų nustatymo kriterijus. 
Integruotas poži ūris į MT param ą politikos sritims yr a pagrindinis šios Specialiosios programos 
bruožas. Iš ties ų, įvairiose srityse ypa č svarbu suvokti technologini ų pokyčių, mokslo pasiekim ų, 
inovacijų, konkurencingumo ir skirting ų reguliavimo bei politikos metod ų (pvz., ekonomini ų 
priemonių, savanorišk ų schemų ir lanksčių mechanizm ų) sąsajas. Tvirta mokslini ų tyrimų bazė 
padės siekti šių tikslų. Dalyvaujant tiesiogin ėje Bendrosios programos veikloje bus siekiama kuo 
labiau papildyti institucin ę programą, išdėstytą 3 skirsnyje. 
JTC stiprins savo pozicij ą Europos mokslini ų tyrimų erdvėje, sudarydamas palankesnes s ąlygas 
Europos ir ne Europos šali ų mokslo darbuotojams, įskaitant karjer ą pradedan čius mokslininkus, 
naudotis savo priemon ėmis. Jis stiprins bendradarbiavim ą su kitomis viešosiomis ir priva čiosiomis 
mokslinių tyrimų organizacijomis, nuolatos tobulins savo veiklos mokslin ę kokybę ir labiau 
moksliniu poži ūriu prisidės prie mokymo, kuris ir toliau iš liks svarbus JTC prioritetas. 
L 400/380 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Žinių skleidimas įvairiems šiame procese dalyvaujantiems su interesuotiems subjektams taip pat bus 
svarbus šios programos bruožas; reik ėtų stengtis didinti MV Į dalyvavim ą mokslini ų tyrimų 
veikloje. Vykdoma veikla taip pat bus siekiama remti teis ės aktų įgyvendinim ą ir stebėseną bei 
geriausios praktikos skleidim ą ES 25 valstyb ėse narėse, šalyse kandidat ėse ir kaimynin ėse šalyse. 
Į naujoje Lisabonos darbotvark ėje numatyt ą „geresnio reglamentavimo“ raginim ą JTC atsilieps 
skatindamas ex-ante  ir ex-post  politikos vertinim ą ir remdamas Komisijos įrodymais pagr įstas 
politines iniciatyvas. Be to, su moksliniais  tyrimais susijusiems nustatytiems politikos 
įgyvendinimo ir steb ėsenos reikalavimams patenkinti bus parengti konkre čiam tikslui skirti paramos 
veiksmai. 
Nauji uždaviniai, susij ę su didėjančiu poreikiu reaguoti į krizes, ekstremalias situacijas ir 
neatidėliotinus politinius reikalavimus, bus sprendžiami stiprinant paj ėgumus ir gerinant priemones 
pasirinktose srityse, siek iant suteikti tinkam ą paramą ES mastu. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/381 
 Septintosios bendrosios programos metu JTC bus iškelti nauji reikalavimai Bendrijos išor ės ir 
saugumo politikos srityse. Šiose srityse darb ą palengvins vidin ės saugios informacin ės (analizės) 
sistemos, kurios sudarys galimybes reaguoti nedelsiant. Be to, įgyvendinant ši ą programą bus toliau 
plėtojami pasauliniai ir tarptautiniai JTC veiklos aspektai. 
Tam tikra JTC ištekli ų dalis yra skirta bandomiesiems moksliniams tyrimams, siekiant įgyti naujų 
žinių ir kompetencijos. Į bandomuosius mokslinius tyrimus investuojami ištekliai yra pradin ės 
investicijos, kurios gali v ėliau duoti praktini ų rezultatų ir sėkmės atveju prisid ėti prie JTC veiklos 
vidutinės trukmės ir ilgalaik ėje perspektyvoje. 
Prireikus, siekdamas remti temines politikos sritis, JTC vykdys konkre čias užduotis, kurios sudarys 
galimybes geriau panaudoti ( įskaitant, kai įmanoma, informacijos skleidim ą) atitinkamus ES 
mokslinių tyrimų rezultatus. Tokiu b ūdu JTC padidins žini ų visuomen ės teikiamą naudą. Prireikus 
ir tinkamais atvejais JTS atliekami moksliniai tyrimai tur ėtų būti koordinuojami su moksliniais 
tyrimais, vykdomais pagal Specialiosios programos  „Bendradarbiavimas“ temas, siekiant išvengti 
sutapimų ir dubliavimosi. 
L 400/382 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 3. Veiklos sritys 
3.1. 1 politikos tema: Žini ų visuomen ės klestėjimas 
3.1.1. 1.1 darbotvark ė – Konkurencingumas ir inovacijos 
ES konkurencingumas, vidaus rinkos ir prekybos skai drumas bus skatinami rengiant ir skleidžiant 
tarptautiniu mastu pripažintus st andartus bei remiant Europos bendr ą matavimo sistem ą. Matavimo 
rezultatų palyginamumas bus skatinamas pateikiant kokyb ės užtikrinimo priemones, pavyzdžiui, 
etalonines medžiagas, pamatinius matavimus, įteisintus metodus ir duomenis įvairiose atitinkamos 
politikos srityse: 
– cheminių medžiagų ir produkt ų, įskaitant kosmetik ą, saugos didinimas s ukuriant integruoto 
cheminių medžiagų rizikos vertinimo etalonin ę sistemą ir teikiant MT param ą chemines 
medžiagas reglamentuojan čių teisės aktų srityje, įskaitant param ą (mokymą) Europos 
cheminių medžiagų agentūros (ECMA) įsteigimui pasirengti; 
– alternatyv ūs (nenaudojant gyv ūnų) bandym ų metodai ir pažangios bandym ų strategijos; 
– maisto sauga, kokyb ė ir autentiškumas; pašar ų sauga; biotechnologija; 
– energetika (švaresni ir atsinaujinantie ji energijos ištekliai ir perdavimo b ūdai); 
– saugumas ir pilie čių apsauga; 
– aplinka ir sveikata. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/383 
 Šis pamatinis darbas bus atliekamas gl audžiai bendradarbiaujant su valstybi ų narių institucijomis, 
tarptautin ėmis standartizacijos įstaigoms (ISO, CEN, Codex Alimentarius , AOAC), reguliavimo 
institucijomis ir pramone. JTC išlieka Bendrijo s etalonine laboratori ja (BEL) genetiškai 
modifikuoto maisto ir pašar ų, su maistu besilie čiančių medžiagų ir pašarų priedų srityje bei imasi 
BEL vaidmens kitose atitinkamo se jo kompetencijai priklausan čiose srityse. 
JTC toliau tobulins pažangaus  ekonometrinio modeliavimo ir jautrumo tyrim ų metodus įvairiose 
politikos srityse, makroekonominio modeliavimo, trumpalaik ės finansinio ir verslo ciklo analiz ės 
srityse bei sud ėtinių rodiklių nustatymo ir vertinimo srityje. 
JTC taip pat toliau taikys finans ų ekonometrijos ir statisti kos priemones finansini ų paslaugų srityje 
(pvz., tarpuskaitos ir atsiskaitym ų, bankininkyst ės direktyv ų). JTC toliau dalyvaus įvairiose 
iniciatyvose teikdamas param ą ex ante  ir ex post  vertinimų srityje (įskaitant poveikio vertinim ą) 
parengdamas konkre čius rodiklius ir atlikdamas analizes. 
JTC didins param ą Bendrijos tarptautin ės prekybos politikos pl ėtojimui, ypa č pabrėždamas 
prekybos politikos poveik į tvariam vystymuisi ir konkurencingumui. 
L 400/384 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Lisabonos darbotvark ės augimo ir darbo viet ų kūrimo tikslai bus remiami atliekant tiesiogin ę 
kiekybinę socialinę ekonomin ę analizę (taip pat atsižvelgiant į „geresnio reglamentavimo“ princip ą) 
įvairiose politikos srityse: makroekono minio stabilumo ir augimo, finansini ų paslaugų, 
konkurencingumo aspekt ų, Lisabonos strategijoje nu matytose mokymosi vis ą gyvenimą ir 
žmogiškojo kapitalo srityse, žem ės ūkio, klimato kaitos, tvari ų energijos ir transporto sistem ų 
srityse. JTC veikla pad ės geriau suprasti ryš į tarp švietimo program ų ir žinių visuomen ės poreikių, 
taip pat geriau suprasti žini ų judėjimą ir tai, kokie veiksniai turi įtakos vienodoms galimyb ėms 
švietimo srityje ir kaip veiksmingiau panaudoti švietimo išteklius. 
Konkurencingumo ir aplinkos tiksl ų pagrindą sudaro ekologiškai veiksm ingos technologijos, kurias 
toliau pripažins ir vertins Europos ta ršos integruotos prevencijos ir kontrol ės biuras, taip pat 
Aplinkosaugos technologij ų veiksmų plano įgyvendinimas ir steb ėsena. Šių technologij ų kūrimo 
sąlygos bus stebimos tam, kad galima b ūtų nustatyti toki ų technologij ų skleidimo kli ūtis, įvertinti 
siektinus rezultatus ir panaudojim ą bei ieškoti b ūdų jas geriau pritaikyti. 
Parama konkurencingumo srityje ta ip pat bus teikiama tokiais b ūdais: 
– teikiant param ą Europos standart ų, pavyzdžiui, Eurokod ų, Euronorm ų, IEC, ISO standart ų 
ir Europos etalonini ų medžiagų nustatymui ir taikymui; 
– rengiant standartus, reglamentuojan čius aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistemas bei 
suderintą prieigą prie duomen ų naudojant INSPIRE (Erdvin ės informacijos infrastrukt ūra 
Europoje) ir GMES (Pasaulin ė aplinkos ir saugumo steb ėjimo sistema); 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/385 
 – tobulinant Europos matavim ų infrastrukt ūrą atliekant tarplabora torinius palyginimus 
akreditavimo (sertifikavim o) procesams paremti. 
JTC taip pat teiks mokslin ę ir (arba) technin ę paramą kuriant rizikos vertinimo ir valdymo 
procedūras, kurios b ūtų Europos sprendim ų priėmimo priemon ės. 
3.1.2. 1.2 darbotvark ė – Europos mokslini ų tyrimų erdvė 
JTC tiesiogiai teiks param ą Europos mokslini ų tyrimų erdvei sustiprindamas savo mokslini ų tyrimų 
tinklus, mokslo darbuotoj ų mokymą ir mobilum ą, galimybes pasinaudoti mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūra ir bendrai atliekamais moksliniais tyrimais. JTC da lyvaus Europos technologij ų 
platformų veikloje, bendrose technologij ų iniciatyvose ir atitinkamais  atvejais – 169 straipsnyje 
numatytoje veikloje. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas partneriams iš nauj ųjų valstybių narių ir 
šalių kandidačių įtraukimui į šią veiklą. 
JTC teiks param ą įrodymais pagr įstos mokslini ų tyrimų politikos formavimui Bendrijos ir valstybi ų 
narių lygiais. 
Šią strateginę paramą mokslini ų tyrimų politikos formavimui papildys mokslini ų tyrimų prioritetų 
technologij ų vertinimas atskirose temin ėse srityse. 
Europos lygiu taip pat bus skatinamas mokslo ir technologij ų prognozavimo metod ų 
konsolidavimas, tobulinimas ir skleidimas. 
L 400/386 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 3.1.3. 1.3 darbotvark ė – Energetika ir transportas 
Energetikos srityje vykdomoje veikloje JTC daugiausia d ėmesio skirs sklandžiam per ėjimui prie 
mažai anglies dioksido išskirian čių ir atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų bei perdavimo sistem ų 
(įskaitant vandenil į), taip pat sieks padi dinti energijos sistem ų veiksmingum ą ir energijos tiekimo 
patikimum ą bei saugum ą. Energetikos srityje JTC tikslai yra: 
– parengti tvarios energijos etalonin ę sistemą, kurios d ėka būtų galima pasinaudoti Bendrijos 
politikos poreikius atitinkan čia MT patirtimi technologini ų inovacijų ir plėtros srityse (vis ų 
energijos ištekli ų ir galutinio energijos va rtojimo efektyvumo atveju); 
– vykdyti etaloninio centro funkc ijas atliekant pasirinkt ų technologij ų (t. y. švaresnio 
iškastinio kuro, biomas ės, fotogalvanini ų, kuro element ų ir vandenilio) ikinormatyvini ų 
rezultatų patvirtinim ą ir sertifikavim ą; 
– teikti informacij ą apie energijos tiekimo patikimum ą Europoje ir apie turimus 
atsinaujinan čiuosius energijos išteklius. Be  to, JTC sudarys palankesnes s ąlygas faktais 
pagrįstai diskusijai ir sprendim ų dėl tinkamo energijos r ūšių derinio, kuris patenkint ų 
Europos energetikos poreikius, pri ėmimui turint vis ą reikiamą informacij ą. 
JTC prisid ės prie tvaraus transporto k ūrimo Europoje sutelkdamas d ėmesį šiose srityse: 
– aplinkos – atlikdamas mokslin ius tyrimus emisijos kontrol ės ir atitinkamo poveikio 
ekosistemoms srityje; galimybi ų sumažinti emisijas panaudojan t naujas technologijas pagal 
skirtingas politikos schemas; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/387 
 – technologini ų ir ekonomini ų aspektų – atlikdamas mokslinius tyrimus išor ės veiksnių, 
patobulinto kuro ir varikli ų, alternatyvi ų transporto priemoni ų koncepcij ų įvertinimo, 
inovacijų poveikio konkurencingumui bei ekonomini am augimui, taip pat transporto 
politikos galimybi ų įvertinimo srityje; 
– socialinių aspektų – atlikdamas mokslinius tyrimus geografinio ir miest ų planavimo, 
poveikio sveikatai ir informuotumo di dinimo srityse. Taip pat daug d ėmesio bus skiriama 
oro, sausumos ir j ūrų transporto saugumo ir saugos aspektams. 
Energetikos ir transporto sektor iams tenka didžiausia atsakomyb ė už taršą, turinčią įtakos oro 
kokybei. JTC parems ES temin ę oro taršos strategij ą (CAFE – Švarus oras Europoje), ypa č daug 
dėmesio skirdamas iš įvairių šaltinių išmetamų teršalų apibūdinimui ir pasiskirstymui, taip 
padėdamas kurti emisij ų sumažinimo strategijas. Bus derinami (norminami) pamatiniai bandymai ir 
emisijų matavimo metodikos. 
L 400/388 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 3.1.4. 1.4 darbotvark ė – Informacin ė visuomen ė 
JTC padės formuoti informacin ės visuomen ės technologij ų politiką ir priemones, kurios prisid ės 
kuriant konkurencing ą Europos žini ų visuomen ę, rengdamas su žini ų visuomene susijusias 
perspektyvines analizes ir strategijas. Daug d ėmesio bus skiriama augimui, solidarumui, įtraukčiai ir 
tvarumui. JTC taip pat pad ės įgyvendinti Bendrijos politikos kryptis, kurios yra glaudžiai susijusios 
su informacin ės visuomen ės technologij ų pokyčiais ar kurioms tokie poky čiai yra ypa č svarbūs. Ši 
sritis apima taikom ąsias programas el. verslo, el. sveikatos, asmens saugumo, nam ų aplinkos, 
el. mokymosi, el. valdžios ir aplinkos srityse, taip pat nauj ų pokyčių potencialo nustatym ą siekiant 
įgyvendinti bendras Europos augimo, įtraukties ir gyvenimo kokyb ės strategijas bei pasitik ėjimui 
skirtas informacines ir ryši ų technologijas. 
JTC taip pat t ęs darbą informacin ės visuomen ės technologij ų (IVT) „konvergen cijos“ srityje, 
siekdamas įvertinti galim ą poveikį visuomenei konkurencingumo, privatumo, nuosavyb ės ir 
socialinės įtraukties poži ūriu. Su konvergencin ėmis taikomosiomis programomis susijusi veikla bus 
vykdoma sveikatos apsaugos (bioju tikliai, nanotechnologijos ir pa žintiniai mokslai), saugumo 
(jutikliai, visuomen ės saugumas ir asmens nelie čiamybė) ir aplinkos (steb ėsenos technologijos ir 
tvarus aplinkosaugos valdymas) srityse. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/389 
 3.1.5. 1.5 darbotvark ė – Gyvosios gamtos moksla is ir biotechnologija 
Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija yra susij ę su daugeliu politikos sri čių ir gali labai 
prisidėti prie Bendrijos tiksl ų įgyvendinimo. Šios galimyb ės yra plačiai pripažįstamos sveikatos 
apsaugos, žem ės ūkio, maisto, aplinkos ir kituos e sektoriuose, kuriuose spar čiai kuriamos 
taikomosios programos. Kad galima b ūtų pateikti etalonines medžiagas ir įteisintus metodus, b ūtina 
turėti galimyb ę naudotis daugeliu pažangi ų biotechnologini ų priemoni ų ir jas kontroliuoti. 
Bendradarbiaudamas su kompetentingomis nacionalin ėmis organizacijomis, JTC toliau pl ės savo 
kompetencij ą šioje srityje atsižvelgdamas į teisės aktų ir reguliavimo kontekst ą. 
Būsimiems teis ės aktams remti JTC vis ų pirma atliks pasirinkt ų biotechnologij ų ir gyvosios gamtos 
mokslų taikomųjų programų socialinio ir ekonominio poveikio tyrimus. Integruotomis pastangomis, 
dedamomis aptikimo metodams ta ikant nanobiotechnologijas, fizik ą, biologiją ir chemij ą, JTC 
prisidės kuriant naujas aplinkos ir sveikatos steb ėsenos, (eko) toksikologini ų tyrimų, maisto ir 
pašarų grandinės kontrolės bei saugos strateg ijas ir technologijas. 
Veikla bus vykdoma inter alia  šiose srityse: 
1) Biotechnologijos ir su sveikata susij ę aspektai: 
– kokybės užtikrinimo priemoni ų pateikimas genetiniams tyrimams; 
L 400/390 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – tyrimai, susij ę su genomais grindžiamomis diagnostin ėmis priemon ėmis ir vaist ų 
kūrimu (pvz., farmakogenomika); 
– pažangių metodų kūrimas ir įteisinimas siekiant patobul inti, sumažinti ir pakeisti 
bandymus su gyv ūnais kuriant biotechnologinius farmacijos produktus, nustatant 
cheminių medžiagų toksiškum ą ląstelių kultūrų in vitro  tyrimais, didelio našumo 
metodais ir toksikogenomika; 
– naujų bioinformatikos metodik ų nustatymas ir įvertinimas remiant „-omikos“ 
metodus, integruojant fiziologines reakcija s, kurios koreguojamos pagal individual ų 
jautrumą ir gyvenimo b ūdo veiksnius; 
– metodinės sistemos parengimas, siekiant tinkamai atsižvelgti į veiksnius, turin čius 
įtakos atliekant pavojaus žm ogaus sveikatai vertinim ą; 
– nanotechnologij ų, įskaitant nanotoksikologij ą, poveikio aplinkai ir sveikatai 
vertinimas. 
2) Biotechnologijos ir žem ės ūkis, maisto produktai bei pašarai: 
– naujų biotechnologij ų pritaikymo maisto produkt ų gamybai perspektyviniai tyrimai 
(pvz., funkcinis maistas, klonuoti ūkio gyvūnai ir genetiškai modifikuot ų javų 
naudojimas vaist ų gamybai ( molecular pharming ); 
– GMO aptikimas, identifikavimas ir kiekybinis įvertinimas ( įskaitant aukšto našumo 
peržiūros metod ų ir naujos kartos GMO kokyb ės užtikrinimo priemoni ų įteisinimą); 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/391 
 – genetiškai modifikuot ų ir nemodifikuot ų javų koegzistavimo tyrimai; genetiškai 
modifikuot ų javų ekonomini ų aspektų tyrimai. 
3.2. 2 politikos tema: Solidaru mas ir atsakingas ištekli ų valdymas 
3.2.1. 2.1 darbotvark ė – Kaimo pl ėtra, žemės ūkis ir žuvininkyst ė 
JTC, atlikdamas mokslinius tyrimus, rems Europos kaimo pl ėtros, žemės ūkio ir žuvininkyst ės 
politiką, siekdamas vis ų trijų aspektų tvarumo: 
– Gamybos aspektai: parama BŽ ŪP (bendrosios išmokos schemos, kompleksinio paramos 
susiejimo ir ūkių konsultavimo sistemos) įgyvendinti, kontroliuoti ir steb ėti, įskaitant 
integruotą administravimo ir kontrol ės sistemą žemės ūkio paskirties žemei ir nuolatiniam 
javų registrui ir kaimo (miesto) ka dastro, kurio tikslas – remti rink ą ir investicijas 
(naudojant pad ėties nustatymo (navigacijos) metodus), įsteigimą. Žemės ūkio produkcijos 
prognozavimas pasinaudojant augimo imitav imo modeliais, nuotoliniais teritorijos 
tyrimais, nuotolinio steb ėjimo ir agrofenologiniais tinklais. Parama ES ūkininkų draudimo 
sistemai įgyvendinti. Parama metodo loginiams naujosios ES žem ės ūkio statistikos 
sistemos aspektams ( įskaitant LUCAS). 
L 400/392 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Aplinkos aspektai: ger ų žemės ūkio ir aplinkos s ąlygų poveikio vertinimas ir ekologiško 
ūkininkavimo priemoni ų veiksmingumo ir poveikio dirvožemio ir vandens b ūklei, 
biologinei įvairovei ir Europos krašto vaizdžiui tyrimas. Žem ės ūkio, kaimo pl ėtros ir 
regioninės politikos ir jos poveikio žem ėnaudos poky čiams Europoje s ąsajų analizavimas 
pasitelkus rodiklius ir erdvinius modelius. Priemoni ų, kuriomis siekiama skatinti maž ų 
sąnaudų ir ekologin ę žemdirbyst ę bei dirvožemio derlingum ą, raida. Parama kaimo pl ėtros 
programoms įgyvendinti skirt ų tikslinių teritorinių strategijų rengimui. Klimato kaitos 
poveikio žem ės ūkiui vertinimas atsižvelgiant į padedančias prisitaikyti priemones. Veikla 
siekiant mažinti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas naudojant energetinius augalus 
ir gaminant energij ą iš žemės ūkio atliek ų. 
– Gamintojo (vartotojo) aspektai: strategin ės politikos analiz ės šiose srityse: BŽ ŪP reformos 
poveikis ūkininkavimo sistem ų tvarumui; žem ės ūkio sektoriaus geb ėjimas reaguoti į 
vartotojo poreikius: maisto apib ūdinimas ir kontrol ė, tiekimo grandin ėje valdom ų kokybės 
užtikrinimo ir sertifikavimo schem ų poveikis, geb ėjimas laikytis aplinkos apsaugos ir 
gyvūnų gerovės standart ų; pagrindini ų Europos žem ės ūkio produkt ų prognozavimo ir 
politikos poveikio analiz ė gamybos, pasaulin ės rinkos, kain ų, pajamų ir vartotoj ų gerovės 
atžvilgiais; poky čių prekybos politikoje ir pasaulio preki ų rinkose poveikis; žem ės ūkio 
politika ir kitos politikos kryptys kaimo pl ėtros srityje. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas 
BŽŪP reformos poveikiui naujosiose valstyb ėse narėse ir šalyse kandidat ėse bei kaimo 
plėtros politikos įtakos ir poveikio analizei. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/393 
 Bendrosios žuvininkyst ės politikos tiksl ų bus siekiama gerinant mokslo duomen ų kokybę 
ir savalaikiškum ą ir kuriant procesus valdymo b ūdų ekonominiam ir socialiniam poveikiui 
įvertinti. Neatitikimams nustatyti bus naudojamos naujos technologijos, įskaitant žuv ų 
kilmės nustatym ą remiantis DNR analize. Daugiau d ėmesio bus skiriama metodams, 
sudarantiems palankias s ąlygas dalyvauti suinteresuotiems subjektams. Remiantis nauja 
Bendrijos j ūrų politika, žuvininkystei skirto s paslaugos, pavyzdžiui, laiv ų stebėjimas 
nuotoliniu b ūdu ir elektroniniai pranešimai , bus teikiamos ir komercini ų laivų 
identifikavimui. Bus įvertintas augan čio akvakult ūros sektoriaus poveikis, be kita ko 
aplinkai ir jo socialinis bei ekonominis poveikis. 
3.2.2. 2.2 darbotvark ė – Gamtos ištekliai 
Šiuo metu JTC dalyvauja veikloje, ku ria siekiama sukurti visa apimant į metodą, kurio tikslas – 
stebėti pokyčius, analizuoti poveik į ir įtaką gamtos ištekliams, kad b ūtų užtikrinta integruota tvaraus 
vystymosi koncepcija. Pagal 2.1 darbotvark ę vykdomi moksliniai tyri mai bus suderinti su 
septyniomis ES temin ėmis aplinkos strategijomis. Daug d ėmesio bus skiriama keitimuisi 
informacija apie aplink ą ir GMES pl ėtojimui, vaidinant svarb ų vaidmenį jos mokslini ų tyrimų 
veikloje. Taikomosios programos  atitiks INSPIRE principus. 
Konkrečiai pagrindinis d ėmesys bus skiriamas šioms sritims: 
– Vandentvarkai pagal Vandens pagrind ų direktyvą ir jūrų politiką, kreipiant d ėmesį į 
Europos vidaus ir pakrant ės vandenų ekologin ę kokybę, taršos ciklus, suderint ą cheminių 
ir biologini ų teršalų matavimo sistem ą, dinamišk ą modeliavim ą ir visos Europos 
informacines sistemas. 
L 400/394 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Dirvožemio apsaugos iniciatyvoms, numatytoms Dirvožemio pagrind ų direktyvoje, 
daugiausia d ėmesio skiriant informacijos apie dirvožem į srautų suderinimui Europoje, 
bendrų kriterijų ir metodų, kuriais remiantis b ūtų apibrėžiamos dirvožemio rizikos zonos, 
nustatymui ir dirvožemio steb ėsenos metodams. 
– Gyvavimo ciklo analiz ės metodams, kuriais remiantis galima steb ėti išteklius visais etapais 
nuo jų išgavimo, naudojimo, perdirbimo iki galutinio šalinimo. Tvariai gamtos ištekli ų ir 
medžiagų gavybai ir naudojimui, produkt ų poveikiui aplinkai ir ekologiniam tvarumui 
pagal skirtingus technologij ų ir politikos veiksm ų planus. 
– Miškininkystei; Bendrijos miškams steb ėti bus įdiegta sistema, kurioje bus saugoma 
informacija apie mišk ų gaisrus, mišk ų ekologin ę būklę ir išteklius. Vykdoma veikla apims 
biologinės įvairovės rodiklius, gaisr ų poveikio analiz ės priemones, mišk ų gaisrų, 
dirvožemio ir klimato kaitos s ąveikos analiz ę ir valstybi ų narių turimos informacijos, 
susijusios su mišk ų ištekliais, integravim ą. 
– Nuolatiniam technin ės pagalbos teikimui diegiant INSPIRE: įnašas į bendrą ES 
aplinkosaugos informacin ę sistemą (glaudžiai bendradarbiaujant su Europos aplinkos 
agentūra ir ESTAT). 
– Struktūrinių ir sanglaudos program ų poveikio vertinimui ir paramai apibr ėžiant ir vertinant 
Bendrijos regionin ės politikos kryptis taikant teritorinius rodiklius region ų ir miestų lygiu. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/395 
 3.2.3. 2.3 darbotvark ė – Aplinka ir sveikata 
Ryšys tarp aplinkos ir sveikatos – nauja srit is, kuriai Europos lygiu skiriama nemažai d ėmesio. JTC 
prisidės plėtojant šią naują politikos srit į tokiais būdais: 
– metodų, skirtų poveikio b ūdams steb ėti ir poveikiui įvertinti, parengimas ir patvirtinimas: 
aplinkos oras (oro kokyb ė), oras patalpose (produktai, tabako d ūmai), geriamasis vanduo ir 
maistas (įskaitant su maistu besilie čiančias medžiagas, teršalus maisto grandin ėje). 
Numatoma prisid ėti formuojant poži ūrį į bendrą aplinkos poveik į žmogui, ypa č cheminių 
medžiagų srityje; 
– poveikio sveikatai vertin imas vykdant eksperimentin ę veiklą, biologin ę stebėseną, 
toksikogenomin ę analizę, naudojantis informacin ėmis technologijomis ir analitin ėmis 
priemonėmis; 
– žinių, įgytų vykdant min ėtą veiklą, panaudojimas siekiant prisid ėti prie būsimos 
integruotos aplinkos ir sveikatos sistemos k ūrimo pagal informacijos apie aplink ą ir 
sveikatą politikos pagrindus, rengiamus remiantis ES veiksm ų planu. 
3.2.4. 2.4 darbotvark ė – Klimato kaita 
Pagrindinis Kioto prot okolo tikslas – mažinti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas. Tod ėl 
įvertinti galimybes mažinti šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas (mažinimo priemon ės) 
remiantis bendraisiais pagrinda is yra vienas iš pagrindini ų JTC darbotvark ės tikslų. Bus atliekamas 
duomenų apie šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų emisijas kokyb ės vertinimas, patikrinimas ir 
analizė, ypač problematiškuose sektoriuose, pavyzdžiui, žem ės ūkio ir miškininkyst ės. Panašaus 
pobūdžio patikrinimo darbas bus atliekamas pre kybos leidimais teršti an glies dioksidu srityje. 
L 400/396 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Prisitaikymas prie klimato kaitos tapo b ūtinybe, tod ėl JTC toliau rinks ir vertins duomenis, 
susijusius su klimato poveikiu įvairiems pažeidžiamiems Europos ekonomikos sektoriams. Tai 
apima žem ės ūkį, miškininkyst ę, vandens išteklius ir gamtinius pa vojus. Vertinant su klimato kaita 
susijusius pavojus, daugiausia d ėmesio bus skiriama potvyni ų, sausrų, miškų gaisrų, audrų 
dažnumui, oro kokyb ės pablogėjimui ir pakran čių bei jūrų procesams Europos lygiu. 
Būtina turėti pakankamai žini ų apie klimato kaitos požymius ir poveik į visame pasaulyje. Tod ėl bus 
toliau plėtojamos pasaulin ės stebėsenos sistemos, skirtos įvertinti poky čius atmosferoje, 
vandenynuose ir žem ės biosferoje, kuriuos sukelia klimato ka ita arba kurie paty s skatina klimato 
kaitą. Šis darbas – dalis Europos įnašo į pasaulines steb ėjimo sistemas, kurios oficialiai buvo 
patvirtintos pagal JT bendr ąją klimato kaitos konvencij ą (įnašas į pasaulinę klimato steb ėjimo 
sistemą). Panaši veikla bus vykdoma prekybos leidimai s teršti anglies dioksidu tikrinimo srityje, 
kuri susijusi su lanks čiais Kioto protokolo mechanizmais (bendro įgyvendinimo ir švarios pl ėtros 
mechanizmas) ir b ūsimais mechanizmais po 2012 met ų. JTC dalyvaus TREES (Tropin ės 
ekosistemos aplinkos steb ėjimas iš palydov ų) programos 3 etape, siekda mas atnaujinti ankstesnius 
miškų užimamo ploto pasaulyje vertinimus. 
JTC bendradarbiaus su kitais modeliavimo centr ais Europoje, siekdamas parengti suderintus 
veiksmų planus ir ekonomin ės naudos analizes. Septintaja i bendrajai programai yra ypa č svarbi 
galimybių analizė pasibaigus Kioto protokolo galiojimui, kuri duos pradži ą diskusijoms d ėl klimato 
politikos integravimo į kitų sektorių politiką. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/397 
 3.3. 3 politikos tema: Laisv ė, saugumas ir teisingumas 
3.3.1. 3.1 darbotvark ė – Vidaus saugumas 
JTC teiks MT param ą Bendrijos politikos kryptims, susijusioms su laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdvės sukūrimu, ir muit ų politikai, vis ų pirma vykdydamas mokslini ų tyrimų veiklą. Daugiausia 
dėmesio bus skiriama IT ir sistem ų analizavimo kompetencijos pritaikymui apsaugos nuo 
nusikalstamumo ir suk čiavimo, kontrabandos ir neteis ėtos prekybos srityje, pilie čių ir svarbių 
infrastrukt ūrų apsaugai nuo terorizmo, migr acijos ir pasienio kontrol ės srityse. Taip pat bus 
teikiama technin ė parama integruotai pasienio kontro lei (pvz., suderinamumo tikslais). 
Bus teikiama parama šiose srityse: – gebėjimų aptikti ir steb ėti sukčiavimo atvejus, susijusius su Bendrijos biudžetu ir l ėšų 
nukreipimu, stiprinimas pasitelkiant automatin į duomenų kaupimą ir pažangius analiz ės 
metodus, taikomus didel ės apimties duomen ų bazėms; 
– pavojų, kylančių ypač svarbioms S ąjungos infrastrukt ū
roms, ir tų infrastrukt ūrų silpnųjų 
vietų įvertinimas (pavyzdžiui, informacini ų sistemų, finansų sistemų, pramonės įmonių, 
viešųjų pastatų, transporto sistem ų ir infrastrukt ūros, ryšių tinklų, finansini ų tinklų, 
navigacijos sistem ų, elektros ir duj ų (naftos) infrastrukt ūrų, maisto paskirstymo sistem ų ir 
kt.); 
– tyčinių veiksmų (pramonės įrenginių sabotažas, sprogdinimas, biologini ų ir chemini ų 
medžiagų panaudojimas, fizinis poveikis, veiksmai , nukreipti prieš maisto sistemas), 
nukreiptų prieš infrastrukt ūras, prevencija, pasirengimas jiems ir rizikos valdymo veiksm ų 
planai atsitikus tokiems įvykiams; 
L 400/398 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – pasienio saugumas ir kontrol ė pasitelkus biometrini ų jutiklių standartus ir bandymus, 
stebėsenos sistemas neteis ėtos prekybos atvejams nustatyti, migracijos sraut ų stebėjimą; 
– informacijos kaupimas preki ų vežimo oru, j ūra ir sausumos keliais srityje naudojant 
įvairias steb ėjimo technologijas; 
– ES krizių centras (ARGUS) ir reagavimo į krizes mechanizmai. 
3.3.2. 3.2 darbotvark ė – Nelaim ės ir reagavimas į jas 
Įvykus stichin ėms ir technologin ėms nelaim ėms, JTC stiprins geb ėjimus suprasti ir valdyti 
silpnąsias vietas, rizik ą, išankstinio įspėjimo ir įspėjimo apie pavoj ų sistemas, žalos nustatym ą ir 
įvertinimą, prevencijos ir sušvelninimo priemones. Vis ų prima JTC pad ės sustiprinti Bendrijos 
reagavimo ir krizi ų valdymo geb ėjimus greito reagavimo, steb ėsenos ir žalos įvertinimo srityse 
(pvz., civilin ės saugos mechanizmo ir solidarumo fondo srityje). 
Stambių avarijų pavojaus biuras prisid ės prie saugos valdym o užtikrindamas avarij ų ir nelaiming ų 
atsitikimų stebėseną ir remdamasis įgyta patirtimi, ypa č Seveso II įrenginių atveju. 
Stichinių nelaimių klausimu JTC daugiausia d ėmesio skirs išankstinio įspėjimo sistem ų plėtrai, 
įvairioms situacijoms Europoje ( įskaitant potvynius, sausras, na ftos išsiliejimo atvejus, žem ės 
drebėjimus, mišk ų gaisrus, gri ūtis, nuošliaužas ir audras),  pasitelkdamas modelius, žem ės stebėjimo 
technologijas ir matavimo sistemas. Bus tiriama įvairių avarijų rizika Viduržemio ir Juodosios j ūros 
baseinuose ir Atlanto vandenyno pakraš čiuose. Taip pat toliau bus  rengiamos ataskaitos apie 
stichines nelaimes ir mokomasi iš ankstesn ės patirties. Pagal ši ą darbotvark ę taip pat bus vykdoma 
veikla teikiant param ą GMES paslaug ų, susijusių su krizėmis ir avarijomis, pl ėtrai. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/399 
 3.3.3. 3.3 darbotvark ė – Maisto ir pašar ų sauga ir kokyb ė 
Veikla bus vykdoma vadovaujantis koncepcija „nuo šakut ės iki ūkio“. JTC pateiks daugelio maisto 
ir pašarų tipų patvirtinimo metodus ir suderintas proced ūras. JTC taip pat stiprins savo geb ėjimus 
valdyti su maistu ir pašarais susijusias kritines situacijas remdamasis savo patirtimi maisto ir pašar ų 
analizės srityje ir, jei reikia, pl ėsdamas savo kompetencij ą naujose srityse. JTC glaudžiai 
bendradarbiaus su Europos maisto saugos tarnyba. 
Bus vykdoma veikla konkre čiose srityse: 
– molekulin ės biologijos ir jungtini ų metodų maisto ir pašar ų kontrolei patvirtinimas, pvz., 
alergenų, funkcinio ir ekologiško maisto srityse; 
– su maistu ir sveikata susijusios srit yse, kuriose numatoma priimti naujus teis ės aktus (pvz., 
mikrobiologija, funkcinis ir ekologi škas maistas, alergenai, produkt ų etiketėse pateikiama 
su sveikata susijusi informacija); 
– esami teis ės aktai su pašar ų sauga susijusiose srityse (pvz., leidimai pašar ų priedams); 
– mikrobiologijos taikymas maistui ir pašarams, biomolekulini ų aptikimo metod ų taikymo 
mikroorganizmams patvirtinimas, ypa č patogenams maiste ir vandenyje; 
– draudžiam ų medžiagų, teršalų, pašarų priedų ir protein ų aptikimo, direktyv ų, 
reglamentuojan čių ženklinim ą, laikymosi kontrol ės ir kilmės nuorodų pateikimo analitini ų 
metodų patvirtinimas (pvz., izotopiniai metodai); 
– elektroninis atsekamumas maisto ir pašar ų grandinėje. 
L 400/400 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 3.4. 4 politikos tema: Europa – pasaulin ė partnerė 
JTC teiks param ą Bendrijos sprendim ų priėmimo procesui išor ės politikos (vystomojo 
bendradarbiavimo, prekybos ir reagavimo į krizes bei taikios konflikt ų prevencijos priemoni ų 
srityse, įskaitant stabilumo ir humanitarin ės pagalbos priemones). 
3.4.1. 4.1 darbotvark ė – Saugumas pasaulyje 
JTC, atlikdamas mokslinius tyrimus, stiprins param ą Bendrijos rekonstrukc ijos ir humanitarin ės 
pagalbos programoms pasitelkdamas naujas technologijas ( įskaitant erdvin ę, geografin ę analizę, 
interneto duomenis, realaus laiko info rmacines sistemas) ir pritaikydamas jas įvairiuose 
intervencijos etapuose ( nuo pasirengimo iki greito reagavimo ir operacij ų) tokiais tikslais: krizi ų 
identifikavimui, išankstiniam įspėjimui apie galimas krizes, humanitarin ės pagalbos poreiki ų 
įvertinimui ir pagalbai, integruotam reagavimui į krizes ir žalos įvertinimui po kriz ės. Glaudžiai 
bendradarbiaujant su JT agent ūromis (ypa č JT humanitarini ų reikalų koordinavimo biuru), parama 
humanitarin ės pagalbos srityje taip  pat bus teikiama pla čiau pritaikant Visuotin ės įspėjimo apie 
nelaimes ir reagavimo į jas sistemos funkcijas, siekiant apimti įvairias humanitarines nelaimes. 
JTC sudarys pasaulin ę geografini ų duomenų bazę ir teiks param ą (greitoji kartografija) krizi ų ir 
saugumo valdymui, sistem ų ir standart ų suderinamumui siekdamas sudaryti geresnes s ąlygas 
pasikeitimui duomenimis tarp sistem ų, ypač su Tarybos SitCen ir ES palydov ų centru. Ši veikla 
susijusi su b ūsimų GMES bandom ųjų paslaugų kūrimu. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/401 
 JTC teiks MT param ą, susijusią su numatomos stabilumo priemon ės, kuria siekiama spr ęsti 
tarpvalstybinius uždavinius ir ilgalaikius stabilumo ir saugumo pasaulyje klausimus, įgyvendinimu. 
JTC vykdys veikl ą masinio naikinimo ginklo ir dvejopo naudojimo preki ų ir technologij ų platinimo 
srityje, įskaitant eksporto kontrol ę, pasienio kontrol ę, tiekimo grandin ės saugumą ir šalių 
profiliavim ą. Šiuo tikslu toliau pl ėtojamos sistemos apima eksporto kontrol ės klasifikavimo 
sistemas, surinktais duomenimis paremtas sistemas, duomen ų saugojimo ir daugiakalb ės 
informacijos paieškos internete pr iemones. Numatoma susieti veikl ą pagal šią programą su 
atitinkama JTC veikla pagal Euratomo speciali ąją programą. 
Šiuo poži ūriu ypač svarbios nuotolinio steb ėjimo analiz ės technologijos ir duomen ų iš įvairių 
šaltinių integravimo bei analiz ės sistemos ( įskaitant žem ės stebėjimo informacij ą ir informacij ą iš 
viešai prieinam ų šaltinių); jos bus naudojamos remiant Bendrijos išor ės politikos veiksm ų 
įgyvendinim ą, pavyzdžiui, veiksm ų, susijusių su Kimberley procesu ir neteis ėtos prekybos, įskaitant 
prekybą mediena ir dvejopo naudojimo objektais, steb ėsenos mechanizmus. Ši veikla prisid ės 
plėtojant pasaulinius GMES iniciatyvos aspektus. 
3.4.2. 4.2 darbotvark ė – Vystomasis bendradarbiavimas 
Tvaraus vystymosi ir aplinkosaugos  observatorija bus iš pradži ų įsteigta Afrikos, Karib ų jūros ir 
Ramiojo vandenyno regiono šalyse. Aplinkos diagnostika ir šali ų profiliai, veiksm ų planų kūrimas 
ir politikos sri čių sąveika – tai trys pagrindini ai komponentai, kuriems pl ėtoti bus naudojama 
observatorijos informacijos kaupimo ir ryši ų sistema. Ilgalaikis ištekli ų ir aplinkos parametr ų 
stebėjimas (pvz., žem ės dangos, mišk ų užimamo ploto, gaisr ų, biologin ės įvairovės, pakrant ės zonų, 
klimato pažeidžiamumo ir kt.) pad ės analizuoti tendencijas. Veik la bus suderinta su GMES 
iniciatyva ir Afrikos aplinkos  ir tvaraus vystymosi steb ėsenos programa. 
L 400/402 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Pasėlių stebėsenos komponentas observat orijos sistemoje bus pl ėtojamas maisto saug os ir Bendrijos 
iniciatyvos d ėl skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi srit yje. Mokslini ų tyrimų veikla bus sutelkta į 
naujus maisto tiekimo ir poreiki ų vertinimo metodus, maisto saugos informacines sistemas ir 
pažeidžiamumo vertinimus. 
Galutiniai produktai bus „orientuoti į klientą“, t . y. šiuo konkre čiu atveju sukurti taip, kad atitikt ų 
poreikius ir b ūtų pritaikyti besivystan čioms šalims. 
Bus stiprinamas bendradarbiavimas su pagrindi niais dalyviais (UNEP, FAO, EUMETSAT, WFP, 
ESA GMES-GMFS). 
Etiniai aspektai 
Įgyvendinant ši ą specialiąją programą ir joje numatyt ą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis 
pagrindini ų etikos princip ų. Jie apima inter alia  ES pagrindini ų teisių chartijoje nurodytus 
principus, įskaitant žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvyb ės apsaugą, asmens duomen ų ir privatumo 
apsaugą, gyvūnų ir aplinkos apsaug ą pagal Bendrijos teis ę ir naujausias atitinkam ų tarptautini ų 
konvencij ų bei elgesio kodeks ų redakcijas, pavyzdžiui Helsinkio deklaracij ą, Europos Tarybos 
žmogaus teisi ų ir biomedicinos konvencij ą, pasirašyt ą 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede, ir jos 
papildomus protokolus, JT Vaiko teisi ų konvencij ą, UNESCO priimt ą Visuotinę žmogaus genomo 
ir žmogaus teisi ų deklaracij ą, JT Biologini ų ir toksini ų ginklų konvencij ą (BTGK), Tarptautin ę 
augalų genetinių išteklių maistui ir žem ės ūkiui sutart į bei atitinkamas Pasaulio sveikatos 
organizacijos (PSO) rezoliucijas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/403 
 Taip pat bus atsižvelgta į Europos patar ėjų grupės etinių biotechnologij ų padarinių klausimais 
(1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir nauj ųjų technologij ų etikos grup ės (nuo 1998 m.) nuomones. 
Laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į Europoje egzistuojan čius požiūrių 
skirtumus, mokslini ų tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teis ės aktais ir etikos taisykl ėmis, 
galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi mokslinia i tyrimai. Bet kokiu atveju taikomos 
nacionalin ės nuostatos, ir jokie moksliniai tyri mai, uždrausti kurioje nors valstyb ėje narėje ar kitoje 
šalyje, nebus finansuojami iš Bendrijos l ėšų toje valstyb ėje narėje ar šalyje. 
Tam tikrais atvejais mokslini ų tyrimų projektų įgyvendintojai, prieš prad ėdami MTTP veikl ą, 
privalo prašyti atitinkam ų nacionalini ų ar vietos etikos komitet ų pritarimo. Komisija sistemingai 
etiniu poži ūriu apsvarstys pasi ūlymus, kurie susij ę su etikos poži ūriu opiais klausimais arba 
kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į etinius aspektus. Tam tikrais atvejais etin į svarstym ą galima 
atlikti projekto įgyvendinimo metu. 
L 400/404 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Prie Sutarties prid ėtame Protokole d ėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės reikalaujama, kad Bendrija ir 
valstybės narės, formuodamos ir įgyvendindamos Bendrijos politik ą, įskaitant mokslini ų tyrimų 
politiką, visapusiškai atsižvelgt ų į gyvūnų sveikatos ir gerov ės reikalavimus. 1986 m. lapkri čio 
24 d. Tarybos direktyvoje 86/609/EEB d ėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su 
eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojam ų gyvūnų apsauga, suderinimo1 reikalaujama, 
kad visi eksperimentai b ūtų planuojami taip, kad b ūtų išvengta bandom ųjų gyvūnų baimės, 
nereikalingo skausmo bei kan čių, kad būtų naudojamas minimalus gyv ūnų skaičius, kad b ūtų 
naudojami mažiausiai neurofiziologiškai jautr ūs gyvūnai, kad b ūtų sukeliama kuo mažiau skausmo, 
kančių, baimės ar ilgalaik ės žalos. Gyv ūnų genetinio paveldo keitimas ir gyv ūnų klonavimas gali 
būti svarstomas tik tuomet, kai tikslai yra etikos poži ūriu pateisinami, o s ąlygos užtikrina gyv ūnų 
gerovę bei laikomasi biologin ės įvairovės principų. 
Įgyvendinant ši ą programą, Komisija nuolat steb ės mokslo pažang ą ir nacionalines bei tarptautines 
nuostatas, kad b ūtų atsižvelgta į visus poky čius. 
 
                                                 
1 OL L 358, 1986 12 18, p. 1. Direktyva su pakeitim ais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2003/65/EB (OL L 230, 2003 9 16, p. 32).