ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(10)

patvirtintos pensijų reformos priemonės yra nepakankamos, kad būtų išspręsta pensijų sistemos tvarumo vidutiniu laikotarpiu problema. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius laipsniškai didinamas iki 2026 m., tačiau pensijų sistemoje neatsižvelgiama į tikėtinos gyvenimo trukmės rodiklius. Be to, pensijų indeksavimui taikomos taisyklės yra neaiškios. Žemas dalyvavimo savanoriško pensijų kaupimo sistemose lygis ir profesinių pensijų sistemų nebuvimas kelia pensijų neadekvatumo ateityje riziką. Vyriausybė ketina įgyvendinti visapusišką pensijų sistemos reformą, kuri būtų platesnio naujojo socialinio modelio dalis. Tačiau ši strategija dar iki galo neparengta ir nepriimta, be to, pirmiausia būtina užbaigti konsultacijas su socialiniais partneriais. Lietuva pradėjo taikyti pagyvenusiems žmonėms skirtas finansinės paramos priemones ir finansines paskatas įdarbinti vyresnio amžiaus darbuotojus. Tačiau visapusiškos aktyvaus senėjimo strategijos dar nėra;
(11)

aukštas ilgalaikio nedarbo lygis ir darbo rinkos segmentacija tebestabdo produktyvumo augimą ir daro neigiamą poveikį darbo sąlygoms Ispanijoje. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į labai didelį nedarbo lygį, kai kuriuose sektoriuose ir kai kuriose įmonėse trumpuoju laikotarpiu darbo užmokestį gali tekti didinti ne tiek daug, kiek produktyvumą, siekiant kurti darbo vietas ir dar labiau didinti konkurencingumą. Socialiniai partneriai iš anksto susitarė dėl išsamaus 2015–2017 m. tarpprofesinio susitarimo. Šiame išankstiniame susitarime nurodoma, kaip svarbu per sektorių ir įmonių derybas nustatyti principą, kad darbo užmokestis turėtų augti atsižvelgiant į įmonių produktyvumo skirtumus. Nepaisant reguliavimo reformų, laikinai įdarbintų darbuotojų dalis išliko didelė; dėl to ypač kenčia jaunimas ir žemos kvalifikacijos darbuotojai. Be to, dar nėra išnaudotos visos MVĮ darbuotojams skirtų naujų darbo sutarčių tipų ir paskatų darbdaviams už darbuotojų įdarbinimą pagal neterminuotas sutartis teikiamos galimybės. Ispanijos valdžios institucijos paskelbė, kad iki 2016 m. gegužės mėn. bus atliktas darbdaviams už naujų darbuotojų įdarbinimą siūlomų subsidijų vertinimas. Valstybinės užimtumo tarnybos ir įstaigų, kurioms buvo užsakyta suteikti paslaugas, veiklos rezultatai yra labai svarbus aspektas norint užtikrinti efektyvią ir tikslingą aktyvios darbo rinkos ir aktyvumo skatinimo politiką, įskaitant efektyvų perkvalifikavimą, kad žmonėms būtų sudarytos sąlygos pereiti į tuos sektorius, kuriuose sukuriama daugiau darbo vietų. Ispanijoje nedaug pasistūmėta spartinant valstybinių užimtumo tarnybų modernizavimą ir mažinant regionų skirtumus;
(7)

pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, kad ji per nurodytą laikotarpį ištaisytų perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinį deficitą Taryba turi reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso neįtraukiant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP;
(8)

2014 m. konvergencijos programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2015 m. sumažinti deficitą tiek, kad jis neviršytų Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės, ir iki 2018 m. pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą. Vidutinio laikotarpio tikslas (1 % BVP struktūriniu požiūriu) yra griežtesnis, nei reikalaujama pagal Stabilumo ir augimo paktą. 2014 m. konvergencijos programoje pateikti nominalaus deficito tikslai atitinka perviršinio deficito padėties ištaisymo laiku tikslą. Be to, 2014 m. (perskaičiuotas) struktūrinis koregavimas atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą, tačiau yra mažesnis už reikalaujamą koregavimą 2015 m. Po to, kai perviršinis deficitas, kaip planuojama, bus panaikintas, numatoma (perskaičiuota) metinė pažanga siekiant vidutinio laikotarpio tikslo yra mažesnė už reikalaujamą Stabilumo ir augimo pakte. Taigi programos tikslai iš dalies atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skola per visą programos laikotarpį išliks mažesnė už 60 % BVP. Lenkijos valdžios institucijos prognozuoja, kad ji smarkiai sumažės nuo 57,1 % BVP 2013 m. iki 49,5 % 2014 m., daugiausiai dėl didelio vienkartinio pensijų fondo turto pervedimo, ir išliks tokio dydžio 2015 m. 2014 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra įtikinamas, o 2015 m. optimistinis – numatomas didesnis realiojo BVP augimas (3,8 %), palyginti su 3,4 % augimu Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje. Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir Komisijos prognoze pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 Taryba mano, kad nors Lenkija turėtų neviršyti 2014 metams Tarybos rekomenduoto nominalaus deficito ribos, kyla rizika dėl tvaraus perviršinio deficito panaikinimo 2015 m., o vėlesniu laikotarpiu – dėl tinkamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo;
(9)

2014 m. konvergencijos programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – 2015 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą; šis tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus, ir jį toliau išlaikyti tokio lygio. Rumunija naudojasi galimybe 2014 m. bendrai finansuojamų projektų atveju laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Laikinas nukrypimas kitais metais turi būti kompensuotas. Pagal konvergencijos programą planuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas 2014 m. išliks toks pat, o 2015 m. pagerės 0,8 % BVP. Prognozuojama, kad ir 2014 m., ir 2015 m. išlaidos didės išlaidų kriterijų atitinkančiu tempu. Prognozuojama, kad skolos santykis su BVP 2015 m. pasieks 40 %, o 2016–2017 m. sumažės. Apskritai konvergencijos programoje išdėstyta biudžeto strategija atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos biudžeto projekcijos, iš esmės yra tikėtinas. Jis iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozę. Vis dėlto potencialaus BVP įvertis, kuriuo grindžiama konvergencijos programa, yra šiek tiek didesnis, daugiausia dėl optimistiškesnių darbo rinkos perspektyvų. 2014 m. biudžeto planų blogėjimo rizika yra susijusi su išlaidų kontrole ir prastesniu, nei numatyta, mokesčių surinkimu. Be to, dar nėra konkrečiai apibrėžtos 2015 m. ir paskesnių metų priemonės, kuriomis grindžiamas siūlomas fiskalinis planas. Remiantis Komisijos prognoze, nepaisant nedidelio 2014 m. struktūrinio balanso pablogėjimo, Rumunija 2014 m. laikosi Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų, atsižvelgiant į bendrai finansuojamų projektų atveju leidžiamą laikiną nukrypimą. Esama rizikos, kad 2015 m. bus labai nukrypta nuo reikalaujamo struktūrinio koregavimo, atsižvelgiant į būtiną bendrai finansuojamų projektų atveju leidžiamo laikino nukrypimo kompensavimą. Be to, numatoma, kad Rumunija 2015 m. nukryps nuo išlaidų kriterijaus. Remdamasi atliktu konvergencijos programos įvertinimu bei Komisijos prognoze ir vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1466/97 Taryba laikosi nuomonės, kad esama rizikos, jog įgyvendinant konvergencijos programą 2015 m. bus smarkiai nukrypta nuo prevencinės dalies reikalavimų;
(9)

2014 m. konvergencijos programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – valdžios sektoriaus deficitą sumažinti nuo 2,9 % BVP 2014 m. iki 1,9 % BVP programos laikotarpio pabaigoje. Tai turi būti pasiekta vykdant tvirtą konsolidavimą laikotarpio pabaigoje, be to, deficito tikslų rodikliai buvo iš esmės padidinti, palyginti su ankstesne konvergencijos programa. Konvergencijos programoje patvirtintas 1,7 % BVP vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, kuris atitinka Stabilumo ir augimo pakto tikslus. Tačiau atsižvelgiant į perskaičiuotą struktūrinį balansą, vidutinės trukmės laikotarpio tikslo nesitikima pasiekti iki programos laikotarpio pabaigos. Numatoma, kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas 2014 m. pablogės 1,5 procentinio punkto, taigi bus smarkiai nukrypta nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, o 2015 m. jis turėtų stabilizuotis, vadinasi, susidarys 0,5 % BVP trūkumas nuo reikiamo pagerėjimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Vertinant pagal išlaidų kriterijų, matyti didelis nuokrypis tiek 2014 m., tiek 2015 m. Numatoma, kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas toliau blogės tiek 2016 m., tiek 2017 m. Apskritai numatoma, kad nuo 2014 m. bus smarkiai nukrypta nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Pagal konvergencijos programą prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skola palaipsniui nuolat mažės nuo 79 % BVP 2013 m. iki maždaug 75 % BVP 2017 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, iš esmės yra tikėtinas 2014–2016 m., ir pagal jį prognozuojama, kad 2014 m. ir 2015 m. BVP augs atitinkamai 2,3 % ir 2,5 %, palyginti su 2,3 % ir 2,1 % pagal Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozę. Tačiau, kiek tai susiję su 2017 m., konvergencijos programa per daug optimistinė. Rizika dėl biudžeto tikslų yra iš esmės subalansuota 2014 m., tačiau didėja rizika, kad nuo 2015 m. deficitas gali tapti didesnis nei siekiama. Konkrečią riziką lemia tai, kad planuojamą išlaidų santykio sumažinimą numatoma pasiekti taikant nominalų išlaidų įšaldymą visose srityse arba apribojant daugumos diskrecinių išlaidų punktų didinimą žemiau infliacijos normos. Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2014 m. ir 2015 m. atitiks konvergencijos programos tikslus. Komisijos prognozėje pateikta 2,2 % BVP 2014 m. ir 2,3 % BVP 2015 m. struktūrinio deficito projekcija patvirtina, kad yra rizika, jog nuo 2014 m. gali būti smarkiai nukrypta nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Be to, Komisijos prognozėje taip pat nurodyta, kad 2014 m. ir 2015 m. bus nesilaikoma skolos mažinimo kriterijaus. 2014 m. prognozuojamas struktūrinio balanso pablogėjimas (1,4 % BVP) yra didesnis nei leidžiama siekiant laikytis skolos taisyklės (0,5 % BVP). Remdamasi konvergencijos programos vertinimu ir Komisijos prognoze, vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1466/97, Taryba laikosi nuomonės, kad reikia papildomų struktūrinių konsolidavimo priemonių, atsižvelgiant į riziką, kad nuo 2014 m. gali būti smarkiai nukrypta nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir nesilaikoma skolos taisyklės;
1.

Kompetentingos institucijos turėtų pateikti informacijos apie kiekvieną iš šio priedo I skirsnyje nurodytų veiksmų santrauką: a) kiekvienos produktų kategorijos paimtų ėminių skaičių; b) naudotą (-us) analizės metodą (-us) ir atliktos analizės rūšį; c) teigiamų rezultatų skaičių; d) tais atvejais, kai nustatytas arklienos kiekis yra didesnis nei 1 %, – informaciją apie kontrolę, atliktą gavus teigiamus 1 veiksmo A punkte nurodytų produktų tyrimų rezultatus; e) informaciją apie kontrolę, atliktą gavus teigiamus 2 veiksmo A punkte nurodytų produktų tyrimų rezultatus; f) papildomai atliktos kontrolės rezultatus; g) gavus teigiamus 2 veiksmo A punkte nurodytų produktų tyrimų rezultatus – šalį, kurioje atitinkamas gyvūnas buvo patvirtintas kaip tinkamas skersti. Ataskaita Komisijai turėtų būti pateikta per 15 dienų nuo II skirsnyje nurodyto vieno mėnesio laikotarpio pabaigos. Ataskaita turėtų būti pateikta Komisijos nustatytina forma.
(15)

didelės naudos vietos įmonių konkurencingumui ir užsienio investicijų pritraukimui duotų Bulgarijos verslo aplinkos gerinimas, įskaitant viešųjų paslaugų veiksmingumo didinimą. Spartesnis, metodiškas e. valdžios paslaugų diegimas turi didžiulį potencialą ir, inter alia, galėtų sumažinti įmonėms tenkančias reikalavimų laikymosi išlaidas ir administracinę naštą. Be to, bendrovių teisės aktų, įskaitant pavėluotų mokėjimų ir nemokumo procedūras, visiškas įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas smarkiai pagerintų įmonių, ne vien mažų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ), veiklos sąlygas. MVĮ plėtrą toliau stabdo prastos galimybės gauti finansavimą. Turėtų būti žymiai geriau išnaudojamos galimybės pasinaudoti Sąjungos finansuojamomis MVĮ rėmimo programomis. Tvari ekonomikos plėtra neįmanoma be gerai funkcionuojančios nepriklausomos teismų sistemos. Pastaraisiais metais Bulgarija padarė pažangą pertvarkydama teismų sistemą, visų pirma modernizuodama teisinę ir institucinę sistemą. Tačiau dar vis galima daug nuveikti, siekiant visapusiškai šią sistemą naudoti, užtikrinti rezultatų ilgalaikiškumą ir aiškiau nustatyti atsakomybę už reformų vykdymą visuose lygmenyse. Gerinant verslo aplinką taip pat duotų naudos aktyvesnės kovos su korupcija pastangos;
(11)

kalbant apie fiskalinę sistemą, Italijos parlamentas patvirtino įstatymo projektą, kuriuo į Italijos Konstituciją įtraukiama subalansuoto biudžeto taisyklė. Reikės priimti įgyvendinimo teisės aktus, kuriuose būtų nurodyti pagrindiniai šios taisyklės aspektai, pvz., išsami taikymo tvarka, atitinkami taisomieji mechanizmai, išimtys ir numatytos būtinos įvairių lygių valdžios institucijų koordinavimo priemonės. Vyriausybė įsipareigojo siekti ilgalaikio viešųjų išlaidų veiksmingumo ir kokybės gerinimo, išsamiai peržiūrėdama išlaidas visų lygių valdžios institucijose. Be to, atliekant šias peržiūras būtų galima teikti pirmenybę su augimo skatinimu susijusioms išlaidoms. Siekiant to paties tikslo atliekamas struktūrinių fondų panaudojimo pertvarkymas – 2011 m. kovo mėn. priimtos priemonės, o 2011 m. lapkričio mėn. patvirtintas Sanglaudos veiksmų planas, kuriuo taip pat siekiama paspartinti struktūrinių fondų lėšų įsisavinimą. Tačiau dideli viešojo administravimo gebėjimų trūkumai, visų pirma konvergencijos regionuose, ir toliau trukdo įsisavinti lėšas;
(11)

2012 m. sausio 20 d. Vyriausybė priėmė privačiojo ir viešojo sektorių pensijų sistemos reformos įstatymo projektą. Reforma apims kai kuriuos taisomuosius mechanizmus, kurie būtų taikomi pablogėjus sistemos finansinei padėčiai, ir labai dosnaus išmokų apskaičiavimo metodo adaptacijas. Tačiau naujas apskaičiavimo metodas bus įvestas palaipsniui, per labai ilgą 40-ies metų laikotarpį. Be to, ankstyvo išėjimo į pensiją galimybės iš esmės lieka nepakitusios ir nebuvo pasiūlyta priemonių nustatytą pensinį amžių susieti su tikėtina gyvenimo trukme. Apskritai Liuksemburgas žengia teisinga kryptimi, tačiau neatrodo, kad siūloma reforma būtų pakankama ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo garantija;
(2)

Taryba pateikė kiekvienai valstybei narei, kurios valiuta yra euro (toliau – euro zonos valstybės narės), skirtas rekomendacijas. Šios rekomendacijos skirtos nacionaliniu lygmeniu kilusioms ekonominėms problemoms spręsti ir kartu yra pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą ir augimą. Be to, euro zonos valstybės narės paktu „Euro plius“ įsipareigojo vykdyti papildomas plataus užmojo politikos reformas, kuriomis siekiama skatinti konkurencingumą, didinti užimtumą, gerinti viešųjų finansų tvarumą ir stiprinti finansinį stabilumą. 2012 m. kovo 2 d. euro zonos valstybės narės ir kitos aštuonios valstybės narės (toliau – euro zonai nepriklausančios valstybės narės) pasirašė Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, pagal kurią susitarė užtikrinti, kad visos jų planuojamos įgyvendinti svarbios ekonominės politikos reformos būtų tarpusavyje ex ante aptariamos ir prireikus koordinuojamos. Ex ante koordinavimas euro zonoje, pateikiant biudžeto planų projektus ir aptariant svarbių ekonominės politikos reformų planus, leistų atsižvelgti į nacionalinių veiksmų šalutinį poveikį visai euro zonai;
(12)

Produktyvumo augimas lėtėja nuo 1995 m.; viena iš priežasčių – prasti rezultatai švietimo srityje. Nors Danija savo švietimo sistemą ir toliau dosniai finansuoja, švietimo rezultatai keliose pagrindinėse srityse tik vidutiniški, o Danijos jaunimo išsilavinimo lygis – ketvirtas nuo galo Europos Sąjungoje. 2009 m. bent aukštesnįjį vidurinį išsilavinimą buvo įgiję tik 70,1 % 20–24 metų amžiaus žmonių (palyginti su 78,6 % ES vidurkiu), o Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (angl. PISA) rezultatai vidutiniški. Palyginti daug jaunuolių nebaigia profesinio mokymo įstaigų: beveik 50 % studentų jaunimo profesinio mokymo įstaigas palieka per anksti. Be to, praėjus 10 metų nuo pradinės mokyklos baigimo maždaug 20 % jaunuolių teturi žemesnį nei vidurinis išsilavinimą. Geresnės kokybės švietimo sistema ateityje taip pat padėtų išvengti įgūdžių disbalanso darbo rinkoje: šiuo metu nekvalifikuotų darbuotojų gali būti per daug, o kvalifikuotų trūksta. Produktyvumo augimas ypač vangus statybų ir paslaugų sektoriuose. Visų pirma tai pasakytina apie vietos paslaugas, mažmeninės prekybos sektorių, didmeninę prekybą ir asmenines paslaugas; dėl mažos konkurencijos tam tikruose sektoriuose, pavyzdžiui, didelių patekimo į rinką kliūčių, gali būti neoptimaliai paskirstomi ištekliai. Skirstymo į zonas teisės aktai griežti, todėl ribojamos galimybės didinti produktyvumą mažmeninės prekybos sektoriuje pasinaudojant masto ekonomija. Atsižvelgdama į tai, kad atviri viešieji pirkimai sudaro tik maždaug 25 % visų viešųjų pirkimų, vyriausybė inicijavo strategiją, kuria siekiama didinti konkurenciją viešųjų paslaugų srityje laipsniškai didinant viešųjų pirkimų dalį savivaldybėse ir regionuose, ir savivaldybėms nustatė naują tikslą – pasiekti, kad iki 2015 m. 31,5 % visų pirkimų būtų viešieji.
(10)

Sąjungos ir valstybių narių reformų programų politika taip pat galiausiai turėtų būti siekiama „integracinio augimo“. Integracinis augimas – tai darnios visuomenės kūrimas, kai žmonės gali numatyti ir valdyti pokyčius ir taip būti aktyviais visuomenės ir ekonomikos veikėjais. Todėl valstybių narių reformomis visiems žmonėms per visą gyvenimą turėtų būti užtikrinama prieiga ir galimybės ir taip mažinamas skurdas ir socialinė atskirtis, šalinant kliūtis dalyvauti darbo rinkoje, visų pirma moterims, vyresnio amžiaus darbuotojams, jaunimui, neįgaliesiems ir legaliems migrantams. Visos šiose politikos srityse reikėtų atsižvelgti į lyčių aspektą. Be to, reformomis turėtų būti užtikrinama, kad ekonomikos augimas būtų naudingas visiems piliečiams ir visiems regionams. Todėl valstybių narių reformų programomis turėtų būti siekiama šių pagrindinių tikslų: užtikrinti veiksmingą darbo rinkų veikimą, investuojant į sėkmingą darbo vietos keitimą, vystyti atitinkamus įgūdžius, didinti darbo kokybę ir kovoti su suskaidymu, struktūriniu nedarbu ir neveiklumu, kartu užtikrinant tinkamą tvarią socialinę apsaugą ir aktyvią aprėptį, siekiant sumažinti skurdą, bet taip pat užtikrinant, kad būtų laikomasi sutarto fiskalinio konsolidavimo.
1.

Valstybės narės raginamos priimti ir įgyvendinti atitinkamai nacionalinius, regioninius ar vietos veiksmų planus arba politiką, skirtus didinti skiepijimo nuo sezoninio gripo mastą, kad kuo anksčiau ir pageidautina iki 2014–2015 m. žiemos sezono būtų pasiektas 75 % vyresnio amžiaus žmonių ir, jei įmanoma, kitų 2 punkto a papunktyje nurodytų rizikos grupių skiepijimo mastas. Be to, valstybės narės raginamos didinti sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų skiepijimo mastą. Veiksmų planuose arba politikoje turėtų būti atsižvelgiama į nacionaliniu lygiu nustatytas spragas ir nustatoma 2 punkto b ir c papunkčiuose nurodytų veiksmų įgyvendinimo tvarka.
(3)

Dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo didelių skirtumų atsiranda esminių konkurencijos iškraipymų. Skambučių užbaigimo rinkų prieiga dvišalė – abu tinklus sujungiantys operatoriai turėtų gauti naudos iš tinklų sujungimo susitarimo, tačiau tiems operatoriams tarpusavyje konkuruojant dėl abonentų, skambučių užbaigimo tarifai gali būti svarbūs strateginiai ir konkurenciniai veiksniai. Jei skambučių užbaigimo tarifai viršija efektyvias sąnaudas, atsiranda nemažų perskirstymų tarp fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkų bei vartotojų. Taip pat dėl to rinkose, kuriose operatoriai turi asimetrines rinkos dalis, mažesni konkurentai gali mokėti nemenkas sumas didesniems konkurentams. Be to, daugelyje valstybių narių skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifų absoliutusis lygis tebėra aukštas, palyginti su Europos Sąjungai nepriklausančiose valstybėse taikomais tarifais ir su skambučių užbaigimo fiksuotojo ryšio tinkle tarifais apskritai, todėl galutiniam vartotojui ir toliau nustatomos didelės (nors ir mažėjančios) kainos. Dideli skambučių užbaigimo tarifai paprastai lemia dideles mažmenines skambučių inicijavimo kainas ir atitinkamai mažesnius vartojimo rodiklius, todėl mažėja vartotojų gerovė.
16.3.

Kai informacija patenka į saugojimo mechanizmą, joje turėtų būti pažymima data ir laikas, nepaisant to, ar kompetentinga institucija informaciją tikrino prieš jai patenkant į saugojimo mechanizmą (ex ante patikrinimas), ar tikrins ją po to (ex post patikrinimas).
(20)

ECBS statuto 5 straipsnyje ir Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad valstybės narės, kurių valiuta nėra euro (toliau – euro zonai nepriklausančios valstybės narės) ir kurios planuoja įsivesti eurą, ruošdamosi euro įvedimui, turėtų parengti ir įgyvendinti priemones rinkti statistinę informaciją, kurios reikia ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams įvykdyti. Taigi, kai tinkama, per nustatytą ataskaitinį laikotarpį šios gairės taip pat gali būti taikomos euro zonai nepriklausančių valstybių narių NCB. Be to, kad ECB galėtų išsamiai apžvelgti renkamą statistinę informaciją ir atlikti atitinkamą analizę, euro zonai nepriklausančių valstybių narių, įvedančių eurą, NCB reikėtų taikyti reikalavimą teikti ECB statistinę informaciją dėl tam tikro laikotarpio iki euro įvedimo ir stojimo į Sąjungą;
3.

11 straipsnis pakeičiamas taip: „11 straipsnis Apyvartinės nuosavybės akcijos 1. Šis straipsnis taikomas apyvartinėms nuosavybės akcijoms, nepriklausomai nuo to, ar sandoriai sudaryti tiesiogiai paties atskaitingojo subjekto, ar per jo tarpininką, išskyrus veiklą dėl dalyvavimo teisių, investavimą į patronuojamąsias įmones ar kontroliuojamas bendroves. 2. Apyvartinės nuosavybės akcijos užsienio valiuta ir parodytos straipsnyje „Kitas turtas“ neįtraukiamos į bendrąją valiutos poziciją, bet įskaičiuojamos į atskirą valiutos poziciją. Susijęs užsienio valiutos prieaugis ir nuostolis gali būti apskaičiuojamas taikant grynojo vidurkinio kurso metodą arba vidurkinio kurso metodą. 3. Apyvartinės nuosavybės akcijos perkainojamos pagal 9 straipsnio 3 dalį. Negalima atlikti skirtingų nuosavybės akcijų tarpusavio užskaitos. 4. Sandoriai balanse įrašomi sandorio kaina. 5. Tarpininkams sumokėti komisiniai gali būti apskaitomi kaip sandorio išlaidos, įtraukiamos į turto įsigijimo vertę, arba kaip išlaidos pelno (nuostolio) ataskaitoje. 6. Nupirktų dividendų suma įtraukiama į apyvartinių nuosavybės akcijų įsigijimo vertę. Iki dividendų gavimo nupirktų dividendų suma gali būti parodoma kaip atskiras straipsnis, iki tol, kol bus gautas dividendų mokėjimas. 7. Su dividendais susijusios sukauptos sumos nėra įtraukiamos į apskaitą laikotarpio pabaigoje, kadangi jos jau yra atspindėtos nuosavybės akcijų rinkos kainoje, išskyrus priemones, kurių kaina nurodyta be teisės gauti dividendus. 8. Teisių į nuosavybės priemones suteikimas parodomas kaip atskiras turtas, jas suteikus. Įsigijimo vertė apskaičiuojama atsižvelgiant į esamą vidurkinę nuosavybės kainą, naujų įsigijimų iš anksto nustatytą kainą ir proporciją tarp esamų ir naujų nuosavybės priemonių. Galima alternatyva: teisės kainą galima nustatyti atsižvelgiant į šios teisės vertę rinkoje, esamą vidurkinę nuosavybės priemonės kainą ir nuosavybės priemonės rinkos kainą iki teisės į šią priemonę suteikimo.“;