KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1050/2011

2011 m. spalio 20 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Darjeeling (SGN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 5 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento I priede nurodytas pavadinimas yra įtraukiamas į registrą.

2 straipsnis

Registruotam pavadinimui taikomas penkerių metų pereinamasis laikotarpis, per kurį pavadinimai, įskaitant „Darjeeling“, gali būti naudojami su produktais, pagamintais ne pagal specifikaciją, jei šie produktai iki 2009 m. spalio 14 d. buvo teisiškai parduodami rinkoje ne trumpiau kaip penkerius metus, su sąlyga, kad laikomasi Sąjungos teisinės sistemos, visų pirma, dėl to, kad vartotojai nebūtų klaidinami, kaip tai nurodyta Direktyvos 2000/13/EB 2 straipsnyje.

3 straipsnis

Atnaujintas bendrasis dokumentas pateiktas šio reglamento II priede.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

(2) OL C 246, 2009 10 14, p. 12.

(3) OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

II PRIEDAS

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

DARJEELING

EB Nr. IN-PGI-0005–0659–12.11.2007

SGN ( X ) SKVN ( )

1. Pavadinimas

Darjeeling

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Indija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.8 klasė: Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Darjeeling“ arbatinio augalo botaninis pavadinimas – Camellia sinensis L.O Kuntze. „Darjeeling“ arbatinis augalas – tai šalčiui atsparus daugiakamienis, lėtai augantis ir visžalis medžiakrūmis, kuris gali išaugti iki 2,5 m aukščio. „Darjeeling“ arbatinis augalas subręsta ir duoda pelningą derlių maždaug po 6–8 metų, ir žinoma, kad, taikant gerą ūkininkavimo praktiką, jis gali būti naudingas ilgiau kaip 100 metų. Jis atsparus žvarbioms žiemoms, ilgai trunkančioms sausroms ir aukštai virš jūros lygio esančių Dardžilingo regiono aukštumų klimatui. Lapeliai yra maži, šviesūs, žvilgančios žalios spalvos, dažnai pasidengę sidabriniais pūkeliais, o pumpurai – ilgi. „Darjeeling“ arbatos, palyginti su kitose vietovėse auginama arbata, išauginama daug mažiau, todėl ją rinkti ir gaminti yra brangu. Mažesnį derlių lemia geografinė padėtis (ji auginama aukštai virš jūros lygio esančiose vietovėse) ir išskirtinės klimato sąlygos. „Darjeeling“ arbatinis augalas pirmą kartą buvo pasodintas XIX a. pradžioje. Ilgainiui jis prisitaikė prie natūralios aplinkos ir įgijo to krašto augalui būdingas savybes, kurias žinomi arbatos degustatoriai ir vartotojai vadina išskirtinėmis „Darjeeling“ arbatos savybėmis.

Plikyta „Darjeeling“ arbata būna nuo blyškios citrinos iki sodrios gintaro spalvos. Sakoma, kad gėrimas pasižymi labai skirtingu (ir aiškiai pastebimu) ryškumu, sodrumu ir tirštumu. Gėrimas skleidžia malonų aromatą, jo skonis sudėtinis ir malonus, burnoje išlieka subtilūs skonio niuansai, jaučiama skonių įvairovė ir aštrumas. Kalbant apie organoleptines savybes, „Darjeeling“ arbatos gėrimas paprastai apibūdinamas kaip švelnus, neaštrus, malonaus ir brandaus skonio, subtilus, saldus, ryškus, aitrokas ir gaivus.

„Darjeeling“ arbatoje yra daug didesnė šių cheminių sudėtinių dalių koncentracija: linaloolio oksido I, II, III ir IV, linaloolio, geraniolio, metilsalicilato, benzilo alkoholio, 2-feniletanolio, dihidroaktinidiolido, heksano rūgšties, cis-3-hekseno rūgšties, trans-2-hekseno rūgšties, trans-gerano rūgšties, 3,7-dimetil-1,5,7-oktatrien-3-olio (kurio dalis gali sudaryti nuo 0,36 iki 1,24 %) ir 2,6-dimetil-3, 7-oktadien-2, 6-diolio (kurio dalis gali sudaryti nuo 3,36 iki 9,99 %). Pastarųjų dviejų sudėtinių dalių koncentracija labai didelė (ji atitinkamai siekia iki 1,24 ir 9,99 %).

Nepaprastą „Darjeeling“ arbatos skonį tiesiogiai lemia vietiniai Dardžilingo vietovės augalų genai, dirvožemio, kuriame gausu mineralų, cheminė sudėtis, didelis Dardžilingo kalvose iškrentančių kritulių kiekis (iki 160 colių per metus), aukštumos (kurių aukščiausias taškas virš jūros lygio – 2 250 metrų, o žemiausias – 600 metrų) ir ypatingi temperatūrų svyravimai (nuo 5 iki 30 °C). Tokios agroklimatinės sąlygos kaip šviesa, temperatūra, drėgmė, krituliai ir pan. turi didelį poveikį antrinių metabolitų, nuo kurių priklauso „Darjeeling“ arbatos kokybė, susidarymui. Pastebėta, kad kai kurių veislių, auginamų skirtingomis agroklimatinėmis sąlygomis pasižyminčiose šalies dalyse, arbata neturi „Darjeeling“ arbatai būdingo savito aromato ir (arba) skonio.

„Darjeeling“ arbatos pramonė plėtojama taikant pripažintus žemdirbystės metodus, kurie daugiau kaip 150 metų buvo kuriami ir taikomi ypatingą dėmesį skiriant ūglių auginimui ir tuo pat metu siekiant išlaikyti rinkimui rankomis tinkamą krūmų aukštį. Norint pagaminti vieną kilogramą arbatos reikia rankomis nurinkti apie 20 000 ūglių. Tai padeda suprasti, kiek reikia žmonių pastangų jai pagaminti.

„Darjeeling“ arbata gaminama tik tradiciniu senoviniu būdu, laikantis griežtų taisyklių: žmonių pastangos, jų tradiciniai įgūdžiai ir žinios svarbūs kiekviename jos gamybos etape, ir tai vadinama „Darjeeling“ gamybos būdu.

Pagal lapelių dydį „Darjeeling“ arbata skirstoma į tris rūšis, kurios tradiciškai vadinamos „Whole Leaf“ (stambialapė), „Brokens“ (rupi) ir „Fannings“ (smulki arbata).

3.3. Žaliavos

Netaikoma.

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

Netaikoma.

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

„Darjeeling“ arbatos lapeliai pradedami skinti vasario pabaigoje–kovo pradžioje ir, priklausomai nuo oro sąlygų ir aplinkos temperatūros, jų skynimo sezonas tęsiasi iki lapkričio vidurio. Ramybės laikotarpis apima šaltus žiemos mėnesius nuo gruodžio iki vasario. Iš vieno „Darjeeling“ arbatos krūmo lapelių per metus pagaminama tik 50–100 g arbatos. „Darjeeling“ arbatos lapelių skynimas – tai darbas, reikalaujantis specialių įgūdžių ir meistriškumo, kurie išugdomi perduodant tradicines žinias iš kartos į kartą. Lapelius daugiausia skina didelę patirtį turinčios moterys, nes jaunus lapelius reikia tvarkyti švelniai ir atidžiai, kad būtų išsaugota jų kokybė.

Surinkus derlių „Darjeeling“ arbatos lapeliai apdorojami pagal tradicinį „Darjeeling“ arbatos gamybos metodą ir laikantis griežtų taisyklių konkrečiuose nustatytos „Darjeeling“ arbatos auginimo vietovės soduose esančiose gamyklose. Tradiciniai darbo įgūdžiai ir žinios perduodami iš kartos į kartą ir taikomi kiekviename gamybos etape. Natūraliai gležni kruopščiai nuskinti jauni lapeliai turi būti apdorojami švelniai. Nors skirtingų rūšių lapeliai apdorojami labai skirtingai, visiems taikomi tie patys apdorojimo etapai.

„Darjeeling“ arbatos lapeliai apdorojami tik registruotų arbatos sodų gamyklose. „Darjeeling“ arbata džiovinama, atrenkama, rūšiuojama ir pakuojama tik registruotų arbatos sodų vietovėje esančiose gamyklose. Svarbu pažymėti, kad arbata apdorojama tik arbatos soduose.

Todėl visi arbatos gamybos etapai (derliaus nuėmimas, džiovinimas ir apdorojimas) vyksta nustatytose vietovėse.

Į gamyklą atvežti lapeliai pirmiausia yra vytinami. Vytinimo metu iš lapelių siekiama lėtai (per 14–16 valandų) išgarinti drėgmę. Lapeliai susitraukia ir tampa minkšti, tuomet juos galima sukti ir vynioti rankomis. Kintant lapelių fizinei ir cheminei sandarai pradeda formuotis gėrimui būdingos savybės.

Lapeliai atskiriami ir lygiai paskleidžiami ant vielinio tinklo dėklų, kurie pritvirtinami virš specialiai įrengtų, į labai ilgas medines dėžes panašių latakų. Kiekvienas latakas naudojamas kaip oro kamera, kuria sudaromos sąlygos grynam sausam orui tvarkingai sklisti tarp lapelių, kol jie suvysta iki pageidaujamo lygio. Šiame etape išgarinama apie 75 % šviežiame jauname lapelyje esančio vandens kiekio.

Tuomet vytinti lapeliai surenkami nuo latakų, supilami į vyniojimo mašinas ir sukami. Vyniojimo mašinose sukamuoju judesiu slegiant ir sukant vytintus lapelius suyra jų ląstelės, ir išsiskiria natūralios sultys, kurios skatina oksidaciją ir pagreitina pigmentaciją. Norint užtikrinti puikų apdorojimą ir išvengti žalingo perkaitinimo poveikio, itin kruopščiai prižiūrimas sukimo slėgis ir veiksmų seka.

Vėliau lapeliai plonu sluoksniu paskleidžiami vėsioje, gerai vėdinamoje patalpoje, ten jie lėtai oksiduojasi (fermentuojasi). Šis etapas, kurio metu flavanoliai ore susijungia su deguonimi, užtrunka dvi–keturias valandas, o jo trukmė daugiausia priklauso nuo aplinkos temperatūros ir santykinio drėgnio. Patyręs arbatos gamintojas, uosdamas vis didesnį lapelių skleidžiamą aromatą, reguliariai tikrina kokybinius arbatos savybių pakitimus. Plikomo gėrimo kokybei užtikrinti itin svarbu atlikti juslinį vertinimą. „Darjeeling“ arbatos lapelių vyniojimo ir fermentavimo (oksidacijos) patalpoje pabuvojęs lankytojas niekada neužmirš iš jų sklindančio svaigaus ir sodraus gėlių aromato.

Kai pasiekiamas geriausias fermentacijos (oksidacijos) lygis, oksiduoti lapeliai atiduodami skrudinti (arba džiovinti), kad, sustabdžius fermentų veikimą, būtų sustabdyta tolesnė lapelių fermentacija (oksidacija) ir pašalinta beveik visa lapeliuose likusi drėgmė. Arbatos džiovinimo kambarys – tai patalpa, kurioje reguliuojant ir skirtingose jos dalyse nustatant skirtingą temperatūrą fermentuoti (oksiduoti) lapeliai 20–30 minučių apdorojami karšto sauso oro srove. Gerai apskrudinto galutinio produkto drėgmės kiekis sumažėja maždaug iki mažiau kaip 2 %, todėl arbata tampa sausa ir traški. Po to, leidžiant arbatos lapelius per vibruojantį sietą, arbata rūšiuojama pagal dydį. Galiausiai, išrūšiavus arbatą, paruošiamas važtaraštis, arbata supakuojama į folija išklotas dėžutes (taip arbata ilgą laiką išlieka šviežia ir geros kokybės), kurios suskirstomos į partijas ir (arba) siuntas.

Paskutinį kartą išrūšiuotai arbatai, priklausomai nuo konkrečios rūšies arbatos lapelių dydžio, suteikiamas rūšies pavadinimas. Pagal pavadinimą arbata skirstoma į tris kategorijas:

a) „Whole Leaf – FTGOP– Fine Tippy Golden Flowery Orange Pekoe“ (stambialapė).

b) „Brokens – TGBOP – Tippy Golden Broken Orange Pekoe“ (rupi).

c) „Fannings – GOF – Golden Orange Fannings“ (smulki).

Šių trijų kategorijų arbata daugiausia skiriasi lapelių dydžiu.

„Orange Pekoe“ – tai terminas, daugiausia vartojamas rūšiai apibūdinti pagal tą pačią kaip ir juodajai arbatai taikomą rūšiavimo sistemą. Taikant šią sistemą arbatos rūšys skirstomos tik pagal apdorotų ir sudžiovintų juodosios arbatos lapelių dydį.

Anksčiau pateiktos arbatos kategorijos susijusios tik su apdorotų sveikų lapelių dydžiu, bet ne su skirtinga arbatos kokybe. Visų rūšių arbata gaminama iš tų pačių jaunų lapelių. Arbatai suteikti rūšių pavadinimai vartojami pagamintos arbatos rūšims skirti pagal apdorotų arbatos lapelių dydį.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Darjeeling“ arbatai netaikomi jokie specialūs pakavimo reikalavimai. „Darjeeling“ arbata pasiekia galutinį vartotoją ES didmeninei prekybai arba vartotojams skirtose dėžutėse. 95 % visų vartotojams skirtų dėžučių pakuojamos ES (likusi dalis – Indijoje).

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Ant kiekvienos arbatos dėžutės turi būti nurodytas gamintojo ir (arba) pakuotojo licencijos numeris, suteiktas pagal „Pripažinto Darjeeling prekės ženklo apsaugos sistemą 1999“ (angl. Darjeeling Protection Certified Trade Mark Scheme 1999), kuriai vadovauja Indijos Arbatos taryba (pagal 1953 m. Indijos arbatos aktą įsteigta institucija, kuriai suteikta teisė valdyti arbatos gamybą), ir registruotas „Darjeeling“ logotipas (apskritime pavaizduotas stilizuotas indės moters, rankoje laikančios arbatos lapelius, atvaizdas). Moteris vaizduojama su stilizuotu apvaliu auskaru ausyje ir mažyčiu auskaru nosyje. Prekės ženklą „Darjeeling“ žymintis žodis lanku juosia kairįjį apskritimo kraštą. Visų šių elementų derinys sudaro „Darjeeling“ logotipą.

Specialiu „Darjeeling“ logotipu, kuris buvo sukurtas 1983 m. ir užregistruotas kaip bendras Indijos prekės ženklas, turi būti ženklinama Arbatos tarybos patvirtinta ir „Darjeeling“ arbatos standartus ir savybes atitinkanti arbata. Nuo „Darjeeling“ logotipo patvirtinimo dienos, prižiūrint Arbatos tarybai, juo visada ženklinamos arbatai pakuoti naudojamos kartoninės dėžutės ir (arba) dėžės.

Arbatos taryba pasiekė, kad „Darjeeling“ logotipas pagal Indijos prekės ženklų aktą (Indian Trade and Merchandise Marks Act, 1958 m.) būtų užregistruotas kaip sertifikavimo ženklas.

Arbatos taryba „Darjeeling“ logotipą taip pat užregistravo pagal naująjį Prekių geografinės nuorodos (registracija ir apsauga) aktą (Geographical Indication of Goods (Registration & Protection) Act), 1999 m.

Ant etiketės arbatos rūšį neprivaloma nurodyti.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Darjeeling“ arbata auginama Vakarų Bengalijos valstijos (Indija) Dardžilingo apskrityje. Arbatos sodai auginami šiuose Vakarų Bengalijos valstijos (Indija) Dardžilingo srities teritoriniuose vienetuose: Sadaro teritoriniame vienete, Kalimpongo teritoriniame vienete (tik kalvotose vietovėse), įskaitant arbatos plantacijas „Samabeong“, „Ambiok“, „Mission Hill“, „Upper Fagu“ ir „Kumai“, ir Kurseongo teritoriniame vienete, išskyrus administracinių sričių sąraše 20, 21, 23, 24, 29, 31 ir 33 numeriais pažymėtas sritis, įskaitant arbatos plantacijos „New Chumta“ Subtigurio teritorinį vienetą ir Kurseongo teritorinio vieneto Kurseongo policijos nuovados arbatos plantacijas „Simulbari“ ir „Marionbari“. Arbatos sodai išsidėstę 600–2 250 metrų aukštyje virš jūros lygio esančiuose stačiuose šlaituose, kurie sudaro puikias natūralias sąlygas gausiems šioje srityje iškrentantiems krituliams nusausinti.

5. Ryšys su geografine vietove

5.1. Geografinės vietovės ypatumai

Arbatos sodai auginami 600–2 250 metrų aukštyje virš jūros lygio esančiuose stačiuose šlaituose, kurie sudaro puikias natūralias sąlygas gausiems šioje srityje iškrentantiems krituliams nusausinti. Svarbu pažymėti, kad aukštumos, kuriose auginama „Darjeeling“ arbata, turi ypatingą reikšmę jos kokybei. Be to, unikalias „Darjeeling“ arbatos savybes lemia kintančios oro sąlygos: debesys ir tiesioginiai saulės spinduliai.

Dirvožemis pasižymi derlingumu, o kalvotos vietovės sudaro natūralias sąlygas gausiems šioje srityje iškrentantiems krituliams nusausinti.

Dėl nuolat besilaikančių žemų temperatūrų medžiagų apykaita (fotosintezė) „Darjeeling“ arbatiniuose augaluose vyksta daug lėčiau nei kituose arbatiniuose augaluose, todėl jauni lapeliai nustoja augti ir juose susidaro didesnė natūralių cheminių medžiagų koncentracija.

„Darjeeling“ arbata auginama septynis Dardžilingo kalvų slėnius apimančioje vietovėje, iš kurios matosi Himalajų kalnai ir Kančendžangos viršukalnė – trečia aukščiausia pasaulio viršukalnė. Vienas iš unikalų „Darjeeling“ arbatos skonį lemiančių veiksnių – nuo Himalajų per septynis slėnius pučiantis šaltas vėjas, dėl kurio temperatūra svyruoja visus metus. Be to, naktimis Dardžilingo kalvose pasklinda arbatos lapus glostantys rūkai, dėl kurių kondensuojasi aplinkoje esančios vandens molekulės, per naktį drėkinančios „Darjeeling“ arbatos lapus. Dardžilingo kalvose per metus iškrenta labai didelis kritulių kiekis (iki 160 colių ir ne mažiau kaip 80 colių per metus). Dardžilingo kalvos saulėje būna tik 4–5 valandas per dieną, maždaug 180 dienų per metus. Šie natūralūs gamtos reiškiniai turi didelę reikšmę formuojantis nepaprastam „Darjeeling“ arbatos skoniui ir savybėms.

5.2. Produkto ypatumai

„Darjeeling“ – plačiai žinoma arbata, nes jos unikalaus skonio negalima pakartoti jokioje kitoje pasaulio vietoje. Daugiau kaip 150 metų kalnuotame Dardžilingo regione auginamus arbatos krūmus pakaitomis brandina lietus, saulė ir švelnus drėgnas rūkas. Norėdami išsaugoti ypatingą arbatos skonį, arbatos skynėjai renka tik du švelniausius lapelius ir pumpurą. „Darjeeling“ arbatos išskirtinumą ir paklausą lemia šie natūralūs veiksniai ir jos gamybos kiekiai – Dardžilingo srityje „Darjeeling“ arbatos per metus pagaminama tik apie 9–10 mln. kg. Ji laikoma prabangos preke. Siekiant išlaikyti aukštos kokybės prekės vardą surenkamas labai mažas arbatos derlius. „Darjeeling“ arbatos gamintojai deda visas pastangas, kad, nepaisant didelių sąnaudų, būtų laikomasi aukščiausios kokybės standartų. Šalies šiaurinės dalies gyventojų iš kartos į kartą perduodamas arbatos skynimo menas turi meninę vertę. Kaip aprašyta anksčiau, žmonių rankų darbas naudojamas keliuose arbatos gamybos etapuose.

„Darjeeling“ arbata gaminama tik tradiciniu būdu, laikantis griežtų taisyklių: žmonių pastangos, jų tradiciniai įgūdžiai ir žinios svarbūs kiekviename jos gamybos etape.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Geografiniai ir agroklimatiniai veiksniai. Dėl Dardžilingo srities regione, kuris iš viso apima 87 arbatos sodus, vyraujančio unikalaus bei sudėtingo agroklimatinių sąlygų derinio ir Arbatos tarybos nustatytų gamybos taisyklių šiame regione pagaminta arbata pasižymi išskirtinėmis natūraliai susiformavusiomis organoleptinėmis skonio, kvapo ir sandaros savybėmis, kurias vertina ir pripažįsta įžvalgūs viso pasaulio vartotojai ir dėl kurių šis produktas laikomas prabangos preke.

Topografiniai veiksniai. „Darjeeling“ arbatos sodai auga 600–2 250 metrų aukštyje virš jūros lygio esančiuose stačiuose šlaituose, kurie sudaro puikias natūralias sąlygas gausiems šioje vietovėje iškrentantiems krituliams nusausinti. Nepaprastą „Darjeeling“ arbatos skonį lemia įvairių veiksnių derinys: augalų genai, dirvožemio cheminė sudėtis, aukštumos ir tik Dardžilingo kalvose vyraujanti temperatūra bei krituliai. „Darjeeling“ arbatos pramonė plėtojama remiantis pripažintais žemdirbystės metodais, kurie daugiau kaip 150 metų buvo kuriami ir taikomi ypatingą dėmesį skiriant ūglių auginimui ir tuo pat metu siekiant išlaikyti rinkimui rankomis tinkamą krūmų aukštį.

Derliaus nuėmimas. Iš vieno „Darjeeling“ arbatos krūmo lapelių per metus pagaminama ne daugiau kaip 100 g arbatos (Dardžilingo srityje per metus pagaminama 9–10 mln. kg „Darjeeling“ arbatos). Norint pagaminti vieną kilogramą aukštos kokybės arbatos, reikia rankomis surinkti daugiau kaip 20 000 ūglių. Tai padeda suprasti, kiek reikia žmonių pastangų jai pagaminti.

Kiti veiksniai: istoriniai, tradiciniai, kultūriniai ir socialiniai, taip pat su „Darjeeling“ pavadinimu siejamas nepaprastas išskirtinumas ir geras vardas. Iš tiesų Dardžilingo regione pagaminta ir minėtomis ypatingomis savybėmis pasižyminti arbata yra ir jau seniai buvo žinoma Indijos bei užsienio prekybininkams ir visuomenei kaip „Darjeeling“ arbata, todėl savo šalyje ir pasaulyje ji savaime įgijo tvirtą gerą vardą. Kiekvienas Indijos ar užsienio prekybos arba visuomenės atstovas, užsisakydamas „Darjeeling“ arbatos, žiūrėdamas jos reklamą ar matydamas parduodant „Darjeeling“ arbatą, tikėsis, kad ši užsisakyta, reklamuojama arba parduodama arbata yra kultivuota, užauginta ir pagaminta minėtame Dardžilingo srities regione ir pasižymi minėtomis ypatingomis savybėmis. Todėl Vakarų Bengalijos valstijos Dardžilingo srities „Darjeeling“ arbatos pavadinimas, kalbant apie minėtos srities nurodytame regione pagamintą arbatą, visuomenėje siejamas su gerą nepaprastos bei išskirtinės arbatos vardą turinčia arbata, o šios rūšies arbatai nurodyti vartojamas pavadinimas prisideda prie kiekvieno produkto, kuris teisėtai gali būti siejamas su šiuo regionu, gero vardo. Be to, „Darjeeling“ arbatos kaina, lyginant su kitų arbatų kainomis Indijos ir pasaulio rinkoje, yra aukštesnė. Kitaip tariant, „Darjeeling“ arbatos pavadinimas vartojamas kaip Indijos geografinė nuoroda.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://ec.europa.eu/agriculture/quality/door/publishedName.html?denominationId=1900