III PRIEDAS

Ėminių ėmimas ir tyrimai, kaip nurodyta 4 ir 7 straipsniuose

1. Vykdant stebėseną kenkėjo aptikimo tikslais, 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytas ėminių ėmimas ir tyrimai atliekami taip, kaip nurodyta toliau. Imamas standartinio dydžio dirvožemio ėminys, t. y. ne mažiau kaip 1 500 ml dirvožemio iš vieno hektaro iš ne mažiau kaip 100 cilindrinių ėminių paėmimo vietų viename hektare, geriausiai einant lauku stačiakampe gardele, tarp ėminių ėmimo taškų išlaikant ne mažesnį kaip 5 m atstumą į plotį ir ne mažesnį kaip 20 m atstumą į ilgį ir apimant visą gamybos vietos dalį. Visas ėminys tiriamas toliau, t. y. išrenkamos cistos, identifikuojama rūšis ir, jei taikoma, nustatomas patotipas ir (arba) virulentiškumo grupė. Tyrimai atliekami taikant toliau nurodytus nurodytojo kenkėjo išrinkimo metodus, aprašytus atitinkamuose patvirtintuose ir tarptautiniu mastu pripažintuose diagnostikos protokoluose: a) cistos išrenkamos taikant Fenviko metalinio indo (angl. Fenwick can), Šuilingo (Schuiling) centrifugos, Zainhorsto (Seinhorst) perplovimo indo arba Korto (Kort) perplovimo indo naudojimu grindžiamus metodus; b) aptikimo ir identifikavimo tyrimai atliekami taikant vieną iš šių metodų: i) Globodera cistos išrenkamos iš augalų liekanų, remiantis cistų morfologinėmis savybėmis, tada identifikuojama rūšis, remiantis atskirų cistų ir juvenalinės stadijos nematodų morfologinėmis savybėmis, kartu atliekant paprastos PGR tyrimą pagal Bulman ir Marshall (1997) (1) (kilus abejonių dėl G. tabacum buvimo, galima papildomai atlikti paprastos PGR tyrimą pagal Skantar et al (2007) (2); ii) Globodera cistos išrenkamos iš augalų liekanų, remiantis cistų morfologinėmis savybėmis, tada identifikuojama rūšis, remiantis atskirų cistų ir juvenalinės stadijos nematodų morfologinėmis savybėmis, kartu atliekant tikralaikės PGR tyrimą pagal Gamel et al (2017) (3); iii) nematodų cistos išrenkamos iš augalų liekanų, tada atliekamas rūšies aptikimo tyrimas kartu atliekant tikralaikės PGR tyrimą pagal Gamel et al (2017) (3).

2. Vykdant oficialiąją stebėseną stebėjimo tikslais, kaip nurodyta 7 straipsnyje, ėminiai imami pagal vieną iš šių metodų: a) atliekamas 1 punkte nurodytas ėminių ėmimas, surenkant ne mažiau kaip 400 ml dirvožemio iš vieno hektaro; b) apžiūrėjus šaknis ir pastebėjus simptomų, atliekamas tikslinis ėminių ėmimas, surenkant ne mažiau kaip 400 ml dirvožemio, arba c) po derliaus nuėmimo imami ėminiai, surenkant ne mažiau kaip 400 ml su bulvėmis susijusio dirvožemio, jeigu galima atsekti gamybos vietos dalį, kurioje bulvės buvo auginamos. Vykdant oficialiąją stebėseną stebėjimo tikslais, kaip nurodyta 7 straipsnyje, tyrimai atliekami vadovaujantis 1 punktu.

3. Nukrypstant nuo 1 punkto, standartinį imamo ėminio dydį galima sumažinti iki ne mažiau kaip 400 ml dirvožemio iš vieno hektaro kiekvienu iš šių atvejų: a) yra dokumentinių įrodymų, kad šešerius metus iki vykdant oficialiąją stebėseną kenkėjo aptikimo tikslais atitinkamoje gamybos vietos dalyje nebuvo auginama ir nebuvo bulvių ir I priedo 1 punkte išvardytų augalų; b) pastaruosius du kartus iš eilės vykdant oficialiąją stebėseną kenkėjo aptikimo tikslais, surinktuose 1 500 ml/ha dirvožemio ėminiuose nerasta nė vieno nurodytojo kenkėjo pavyzdžio, be to, po pirmosios oficialiosios stebėsenos kenkėjo aptikimo tikslais toje gamybos vietos dalyje nebuvo auginamos bulvės ar I priedo 1 punkte nurodyti augalai, išskyrus augalus, kurių oficialiąją stebėseną kenkėjo aptikimo tikslais būtina vykdyti pagal 4 straipsnio 1 dalį; c) paskutinį kartą vykdant oficialiąją stebėseną kenkėjo aptikimo tikslais, kurios metu turėjo būti paimtas ne mažesnis kaip 1 500 ml/ha dirvožemio ėminys, nerasta nė vieno nurodytojo kenkėjo pavyzdžio arba rasta nurodytojo kenkėjo cistų be gyvo turinio, be to, nuo paskutinės oficialiosios stebėsenos kenkėjo aptikimo tikslais toje gamybos vietos dalyje nebuvo auginamos bulvės ar I priedo 1 punkte nurodyti augalai, išskyrus augalus, kurių oficialiąją stebėseną kenkėjo aptikimo tikslais būtina vykdyti pagal 4 straipsnio 1 dalį.

4. Laukuose, kurie yra didesni nei atitinkamai 8 ha ir 4 ha, toliau nurodytais atvejais galima imti mažesnio dydžio ėminius: a) 1 punkte nurodyto standartinio dydžio atveju iš pirmų 8 hektarų imami tame punkte nurodyto dydžio ėminiai, o iš paskesnių hektarų galima imti mažesnius, bet ne mažesnius kaip 400 ml/ha dirvožemio ėminius; b) 3 punkte nurodyto sumažinto dydžio atveju iš pirmų 4 hektarų imami tame punkte nurodyto dydžio ėminiai, o iš paskesnių hektarų galima imti mažesnius, bet ne mažesnius kaip 200 ml/ha dirvožemio ėminius.

5. Toliau vykdant oficialiąją stebėseną kenkėjo aptikimo tikslais, kaip nurodyta 3 straipsnio 1 dalyje, 3 ir 4 punktuose nurodytus mažesnius ėminių dydžius galima taikyti tol, kol atitinkamoje gamybos vietos dalyje aptinkama nurodytųjų kenkėjų.

6. Standartinį dirvožemio ėminio dydį galima sumažinti iki ne mažiau kaip 200 ml dirvožemio iš vieno hektaro, jeigu atitinkama gamybos vietos dalis yra teritorijoje, kuri pripažinta neužkrėsta nurodytuoju kenkėju, ir yra nustatyta, prižiūrima ir stebima vadovaujantis atitinkamais tarptautiniais fitosanitarijos priemonių standartais (Tarptautinis fitosanitarijos priemonių standartas Nr. 4) (4).

7. Visais atvejais dirvožemio ėminys yra ne mažesnis kaip 200 ml iš vienos gamybos vietos dalies

(1) Bulman, S.R. & Marshall, J.W. (1997). Differentiation of Australasian potato cyst nematode (PCN) populations using the Polymerase Chain Reaction (PCR). New Zealand Journal of Crop and Horticultural Science 25, p. 123–129.

(2) Skantar, A.M., Handoo, Z.A., Carta, L.K., Chitwood, D.J. (2007). Morphological and molecular identification of Globodera pallida associated with Potato in Idaho. Journal of Nematology 39(2), p. 133–144.

(3) Gamel, S., Letort A., Fouville D., Folcher L., Grenier E. (2017). Development and validation of real-time PCR assays based on novel molecular markers for the simultaneous detection and identification of Globodera pallida, G. rostochiensis and Heterodera schachtii. Nematology 19 (7):789–804.

(4) ISPM 4. 1995. Requirements for the establishment of pest free areas. Rome, IPPC, FAO. https://www.ippc.int/en/publications/614/.