(8)

ESRV grėsmių vertinime Norvegijos atveju pabrėžiami šie aspektai: a. Namų ūkių įsiskolinimas yra labai didelis palyginti su kitomis šalimis ir praėjusiais metais ir per pastaruosius dešimt metų nuosekliai didėjo. Be to, didelei paskolų daliai yra taikoma kintamoji palūkanų norma, o tai namų ūkiams kelia grėsmę palūkanų normos didėjimo atveju. Tačiau palūkanų normos didėjimo testavimas nepalankiausiomis sąlygomis parodė, kad siekiantys gauti hipotekinę paskolą asmenys paprastai būtų pajėgūs apmokėti įprastas pragyvenimo išlaidas esant palūkanų normų sukrėtimui. Dėl to galimo sutarčių nevykdymo dėl padidėjusių palūkanų normų rizika gali būti suvaldyta. b. Hipotekinis skolinimas vidutiniu laikotarpiu didėjo ir yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio didėja skolinimas namų ūkiams. Be to, hipotekinis kreditas yra sistemiškai svarbus bankų sektoriui, nes jis sudaro didelę dalį visų kredito įstaigų teikiamų paskolų. Bankų sektoriui taip pat gali kilti rizika dėl tarptautinės aplinkos, nes padengtųjų obligacijų rinkoje dalyvauja daug tarptautinių investuotojų, o Norvegijos ir kitų Šiaurės šalių finansų sistemos yra tarpusavyje susijusios. c. Yra ženklų, kad būsto kainos yra pervertintos, po ilgo laikotarpio, kai būsto kainos buvo didelės ir nuolat augo. Be to, pastaraisiais ketvirčiais būsto kainos tapo nuosaikesnės, tačiau sandorių apimtis nesumažėjo. Būsto savininkų, turinčių hipotekines paskolas, skaičius yra didelis, o tai namų ūkiams gali kelti grėsmę esant nepalankioms ekonominėms ir finansinėms sąlygos ar nepalankiems pokyčiams gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje. d. Ekonominis ar finansinis sukrėtimas gali sukelti tiesioginę ir netiesioginę riziką finansiniam stabilumui, atsižvelgiant į pirmiau minėtas grėsmes. Potenciali tiesioginė rizika Norvegijos bankų sistemai yra susijusi su galimais hipotekinių paskolų kredito nuostoliais, kadangi tokios paskolos buvo suteiktos galimai pervertintų būsto kainų aplinkoje. Be to, būsto kainoms smarkiai sumažėjus, kai kurie namų ūkiai gali patirti neigiamą turto poveikį arba jų nuosavas kapitalas gali tapti neigiamas. Be to, pavyzdžiui, jei didėja nedarbas ir (arba) mažėja namų ūkių pajamos, kai kuriems namų ūkiams gali būti sunkiau tvarkyti savo skolas. Susijęs neigiamas namų ūkio pajamų ir turto poveikis gali sustiprinti pirminį sukrėtimą, jei namų ūkiai bus priversti mažinti vartojimą tam, kad galėtų tvarkyti savo skolas. Dėl to gali kilti papildomos pasekmės ir padidėti rizika kredito įstaigoms ir finansų sistemai. e. ESRV atsižvelgia į tai, kad Norvegija įgyvendino visapusišką skolininku ir kapitalu grindžiamų priemonių rinkinį, siekdama užtikrinti kredito įstaigų ir skolininkų atsparumą. Nuostolio dėl įsipareigojimų neįvykdymo (LGD) žemutinė riba ir įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės (PD) modeliai (12), kartu su anticikliniu kapitalo rezervu yra svarbios kapitalu grįstos priemonės, kurios turėtų užtikrinti, kad kredito įstaigos yra pajėgios padengti dėl galimo ekonominio ar finansinio sukrėtimo kylančius nuostolius. Be to, Norvegijos institucijos yra aktyvavusios platų skolininku grįstų priemonių spektrą: paskolos ir turto vertės (LTV) santykio ir įsiskolinimo ir pajamų (DTI) santykio ribų derinimą ir paskolos prieinamumo testą. Skolininku grįstų priemonių įtaka buvo pagrįsta dokumentais, o hipotekinių paskolų, turinčių aukštus santykius, kuriems taikomos ribos, sumažėjo. Nepaisant esminių pastangų makroprudencinės politikos srityje, su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka susijusi sisteminė rizika Norvegijoje išlieka aukšta. f. Dabartinės makroprudencinės politikos priemonės vertinamos kaip tinkamos, siekiant sumažinti nustatytą sisteminę riziką, susijusią su grėsmėmis Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriuje. Tačiau vis tiek išlieka reikšminga sisteminė rizika, susijusi su Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinka, ir dėl šios priežasties makroprudencinė politika vertinama kaip iš dalies pakankama. Makroprudencinės politikos srityje nustatytų grėsmių mažinimas buvo pagrindinis prioritetas, dėl kurio buvo priimtas išsamus politikos priemonių rinkinys. Nepaisant to, makroprudencinę politiką galėtų papildyti platesnės politikos veiksmai, skirti sumažinti arba pašalinti veiksnius, sudarančius sąlygas namų ūkių įsiskolinimui didėti arba jį skatinančius. Šie politikos veiksmai turėtų papildyti ir paremti esamas makroprudencines priemones, siekiant veiksmingiau ir efektyviau reaguoti į grėsmes, nustatytas Norvegijos gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto rinkoje, nesukuriant pernelyg didelių sąnaudų Norvegijos realiajai ekonomikai ir finansų sistemai. Tolesnė politika galėtų apimti veiksmus, kuriais pašalinamos paskatos didesniam namų ūkių įsiskolinimui, didinant nuomojamo būsto rinkos veiksmingumą ir savininkams priklausančio būsto vystymą ir užtikrinant tinkamą būsto pasiūlą. Jeigu nesiimama kitų politikos veiksmų ir jeigu grėsmės nemažėja, arba jeigu dėl ekonominių ir finansinių pokyčių jos didėja, dabartinės makroprudencinės priemonės galėtų būti sugriežtintos arba galėtų būti aktyvuotos naujos makroprudencinės priemonės.