LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 33/1

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. lapkričio 6 d.

dėl Valstybės Pagalbos C 17/05 (ex N 194/05 ir PL 34/04) kurią Lenkija suteikė Gdynės laivų statyklai

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 6771)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/47/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytų Sutarties ir Susitarimo straipsnių nuostatas (1),

kadangi:

I. PROCEDŪRA

(1) Pagal Stojimo sutarties IV priedo 3 dalies nuostatas dėl pereinamojo laikotarpio procedūros Lenkija 2004 m. balandžio 29 d. raštu pranešė Komisijai apie restruktūrizavimo priemones, skirtas Stocznia Gdynia S.A. (Gdynės laivų statykla, akcinė bendrovė; toliau – Gdynės laivų statykla). Byla užregistruota numeriu PL 34/2004.

(2) 2004 m. gegužės 19 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti tam tikrus trūkstamus dokumentus. Dokumentai buvo pateikti 2004 m. birželio 16 d. Komisija 2004 m. liepos 30 d., spalio 8 d., lapkričio 23 d. ir 2005 m. kovo 4 d. išsiuntė raštus, prašydama pateikti papildomos informacijos, į juos Lenkija atsakė atitinkamai 2004 m. rugsėjo 3 d. raštu, užregistruotu 2004 m. rugsėjo 7 d., 2004 m. lapkričio 10 d. raštu, užregistruotu 2004 m. lapkričio 15 d., 2005 m. vasario 17 d. raštu, užregistruotu 2005 m. vasario 21 d., 2005 m. kovo 30 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 1 d., 2005 m. balandžio 18 d. raštu, užregistruotu 2005 m. balandžio 20 d.2005 m. balandžio 22 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkija sutiko, kad Komisija 2004 m. balandžio 29 d. pranešimą, susijusį su byla PL 34/2004, laikytų ir pranešimu pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį apie visas priemones, kurios bus pripažintos nauja pagalba. Bylai suteiktas naujas numeris N 194/2005.

(3) 2005 m. birželio 1 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, kuris buvo paskelbtas Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje (2), ir paragino Lenkiją bei suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

(4) Po to, kai buvo pratęstas terminas pastaboms pateikti (2005 m. rugpjūčio 9 d. raštas) Lenkija pateikė pastabas 2005 m. rugsėjo 2 d. raštu, užregistruotu 2005 m. rugsėjo 5 d. Jame Lenkija pateikė Komisijai atnaujintą 2004 m. kovo 4 d. Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą (toliau – 2004 m. restruktūrizavimo planas).

(5) Papildomas pastabas Lenkija pateikė 2005 m. lapkričio 3 d. raštu, užregistruotu 2005 m. lapkričio 7 d.

(6) Gdynės laivų statykla pateikė pastabas 2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 14 d. Pastabas taip pat pateikė Ray Car Carriers (2005 m. spalio 7 d., užregistruotu 2005 m. spalio 10 d.), Danijos nuolatinė atstovybė Europos Sąjungoje (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 11 d.), Danijos laivybos pramonės asociacija Danish Maritime (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną), profesinė sąjunga Solidarność (2005 m. spalio 7 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 10 d.) ir Lenkijos darbdavių sąjunga Forum Okrętowe (2005 m. spalio 10 d. raštu, užregistruotu 2005 m. spalio 11 d.).

(7) Komisija pateikė tas pastabas Lenkijai 2005 m. spalio 26 d. ir 2005 m. gruodžio 12 d. raštais (3). Lenkija į Gdynės laivų statyklos pateiktas pastabas atsakė 2006 m. sausio 16 d. raštu, užregistruotu 2006 m. sausio 18 d. Dėl kitų pastabų, kurias pateikė tretieji asmenys, Lenkija komentarų nepateikė.

(8) Komisija paprašė išorinį konsultantą įvertinti 2004 m. restruktūrizavimo planą. Konsultantas pateikė ataskaitą Komisijai 2005 m. gruodžio mėn.

(9) 2006 m. sausio 13 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos pateikti informacijos apie naujausius Lenkijos taikomos Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo strategijos pakeitimus. Lenkija atsakė 2006 m. vasario 20 d. raštu, užregistruotu 2006 m. vasario 21 d., o 2006 m. vasario 22 d. įvyko Komisijos tarnybų, Lenkijos valdžios institucijų ir Gdynės laivų statyklos atstovų susitikimas. Lenkija pareiškė, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas nebegalioja ir kad ji priėmė naują Gdynės laivų statyklos grupės restruktūrizavimo strategiją, pagal kurią Gdansko laivų statyklą numatyta atskirti nuo Gdynės laivų statyklos grupės ir privatizuoti (iš dalies) Gdynės laivų statyklą. Be to, Lenkija pranešė, kad naujas restruktūrizavimo planas Komisijai bus pateiktas iki 2006 m. birželio 30 d. ir kad netrukus bus pradėtas Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesas.

(10) Po šio susitikimo Komisija 2006 m. kovo 8 d., nusiuntė Lenkijai raštą, į kurį Lenkija atsake 2006 m. kovo 13 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 13 d., kuriame pateikė privatizavimo grafiką. Papildomos informacijos apie privatizavimo procesą Lenkija pateikė 2006 m. kovo 29 d. raštu, užregistruotu 2006 m. kovo 30 d. Komisija 2006 m. kovo 30 d. raštu paprašė tolesnės informacijos, į jį Lenkija atsakė 2006 m. balandžio 19 d. raštu, užregistruotu 2006 m. balandžio 20 d.

(11) 2006 m. balandžio 6 d. raštu, užregistruotu 2006 m. balandžio 10 d., Lenkija pateikė pirmąjį dokumento „Lenkijos laivų statybos (jūrinių laivų statyklų) sektoriaus 2006–2010 m. strategija“ projektą. Komisija pateikė pastabas 2006 m. balandžio 12 d. raštu. Šį dokumentą Lenkijos Ministrų Taryba galutinai patvirtino 2006 m. rugpjūčio 31 d., Komisijai jis buvo pateiktas 2006 m. rugsėjo 1 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

(12) 2006 m. gegužės 15 d. Gdynės laivų statykla elektroniniu paštu nusiuntė Komisijai 2006 m. gegužės mėn. dokumentą „Gdynės laivų statyklos informacinis memorandumas“, kuris galimiems investuotojams buvo pateiktas 2006 m. gegužės 10 d.

(13) 2006 m. gegužės 26 d. raštu, užregistruotu 2006 m. gegužės 30 d., Lenkija pateikė tolesnės informacijos apie vykstantį privatizavimo procesą, pridėdama sąrašą tų bendrovių, kurioms Lenkija per savo patarėją privatizavimo klausimams pateikė pasiūlymą dalyvauti įgyvendinant Gdynės laivų statyklos kapitalo didinimą, kuriam 2006 m. balandžio 19 d. pritarė Gdynės laivų statyklos visuotinis akcininkų susirinkimas. 2006 m. liepos 13 d. raštu, užregistruotu 2006 m. liepos 17 d., Lenkija pateikė tolesnės informacijos apie vykstantį privatizavimo procesą, pranešdama Komisijai, kad dvi bendrovės pateikė pradinius pasiūlymus dalyvauti didinant Gdynės laivų statyklos kapitalą, ir pridėdama lyginamąją abiejų pasiūlymų analizę, kurią parengė patarėjas privatizavimo klausimams.

(14) 2006 m. birželio 9 d. Gdynės laivų statykla pateikė Komisijai pirmąjį atnaujinto restruktūrizavimo plano projektą. 2006 m. birželio 13 d. Komisijos atstovai apsilankė Gdynės laivų statykloje ir pateikė pradines pastabas dėl atnaujinto restruktūrizavimo plano. Išorinis konsultantas savo pastabas pateikė Komisijai 2006 m. liepos mėn. ataskaitoje. Galiausiai Komisija pateikė pastabas apie restruktūrizavimo plano atnaujinimo projekto trūkumus 2006 m. liepos 17 d. raštu.

(15) Komisijos tarnybų ir Lenkijos valdžios institucijų atstovai kelis kartus dalyvavo susitikimuose, skirtuose privatizavimo procesui ir restruktūrizavimo plano atnaujinimo parengimui: 2006 m. sausio 31 d., vasario 22 d., gegužės 10 d. Briuselyje ir 2006 m. birželio 13 d. Gdynės laivų statyklos buveinėje.

(16) Į Komisijos 2006 m. liepos 17 d. raštą Lenkija atsakė 2006 m. rugpjūčio 31 d. raštu, užregistruotu 2006 m. rugsėjo 1 d.

(17) Lenkija pateikė atnaujintą 2006 m. rugsėjo 3 d. restruktūrizavimo planą, pavadintą „Stocznia Gdynia S.A. restruktūrizavimo planas“ (toliau – 2006 m. restruktūrizavimo planas), kartu su pranešimu apie naują valstybės pagalbą, suteiktą Gdynės laivų statyklai nuo to laiko, kai Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

(18) 2006 m. rugsėjo 12 d. raštu, užregistruotu 2006 m. rugsėjo 13 d., Lenkija pateikė tolesnės informacijos apie Gdynės laivų statyklos grupės restruktūrizavimo procesą, be kita ko, informacijos apie Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos grupės kapitalo atskyrimo proceso užbaigimą.

(19) Tolesnės informacijos apie Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesą Lenkija pateikė 2006 m. rugsėjo 26 d. raštu, užregistruotu 2006 m. rugsėjo 27 d.

(20) Lenkija pranešė apie papildomą naują pagalbą Gdynės laivų statyklai 2006 m. lapkričio 21 d. raštu, užregistruotu 2006 m. lapkričio 27 d.

(21) 2006 m. gruodžio 7 d. Komisijos narė Neelie Kroes susitiko su Lenkijos ūkio ministru Piotru Woźniaku. Ministras pareiškė, kad Lenkija pasiryžusi iš naujo pradėti Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesą taikydama atvirą ir skaidrią procedūrą, kuri turi būti užbaigta iki 2007 m. birželio mėn. Lenkija išdėstė savo poziciją 2006 m. gruodžio 27 d. raštu, užregistruotu 2007 m. sausio 4 d., pridėdama Lenkijos Ministrų Tarybos 2006 m. gruodžio 19 d. sprendimą, kuriuo buvo priimtas dokumentas, pavadintas „Informacija apie esamą laivų statybos pramonės padėtį“. Lenkija paprašė Komisijos surengti konsultacijas dėl kompensuojamųjų priemonių.

(22) 2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos tarnybų atstovai kartu su išoriniu konsultantu apsilankė laivų statykloje turėdami tikslą surinkti faktus ir duomenis, reikalingus kompensuojamųjų priemonių įvertinimui. 2007 m. sausio 16 d. Komisijos išorinis konsultantas pateikė esamų laivų statyklos gamybinių pajėgumų vertinimo ataskaitą.

(23) Atsakydama į 2006 m. gruodžio 27 d. raštą Komisija 2007 m. sausio 29 d. nusiuntė raštą, kuriame, be kita ko, paprašė, kad Lenkija iki 2007 m. vasario mėn. pabaigos pateiktų pasiūlymus dėl kompensuojamųjų priemonių, kurios turi būti taikomos Gdynės laivų statyklos atžvilgiu.

(24) 2007 m. vasario 28 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkija pateikė tam tikrus paaiškinimus dėl Gdynės laivų statyklos privatizavimo proceso ir pasiūlymą dėl kompensuojamųjų priemonių.

(25) Tuo pagrindu 2007 m. kovo 15 d. įvyko techninis susitikimas dalyvaujant Komisijos tarnybų, Lenkijos valdžios institucijų ir laivų statyklos atstovams, kuris visų pirma buvo skirtas kompensuojamųjų priemonių klausimui, taip pat vykstančiam laivų statyklos privatizavimo procesui. Komisija ir Lenkijos valdžios institucijos susitarė, kad Komisija tiesiogiai dalyvaus konsultacijose su Gdynės laivų statykla dėl techninių klausimų, kad surinktų visą informaciją, kuri reikalinga Komisijai Lenkijos siūlomoms kompensuojamosioms priemonėms įvertinti. 2007 m. kovo 12 d. Gdynės laivų statykla pateikė pirmąją informaciją apie laivų statyklos gamybinius pajėgumus atsiuntusi pranešimą elektroniniu paštu, užregistruotą 2007 m. balandžio 27 d.

(26) Komisija paprašė tolesnės informacijos apie kompensuojamąsias priemones 2007 m. kovo 29 d., 2007 m. balandžio 27 d. ir 2007 m. gegužės 25 d. raštais, į juos Gdynės laivų statykla atsakė atitinkamai 2007 m. balandžio 20 d. raštu, užregistruotu 2007 m. balandžio 23 d., 2007 m. gegužės 9 d. raštu, užregistruotu 2007 m. gegužės 10 d., ir 2007 m. gegužės 30 d. raštu, užregistruotu 2007 m. gegužės 31 d. Tolesnės informacijos Gdynės laivų statykla pateikė susitikime su Komisijos tarnybomis 2007 m. birželio 6 d. ir paskesniu 2007 m. birželio 18 d. raštu, užregistruotu 2007 m. birželio 21 d. Komisija 2007 m. birželio 20 d. elektroniniu paštu nusiuntė dar kelis klausimus, į kuriuos Gdynės laivų statykla atsakė 2007 m. birželio 25 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

(27) 2007 m. liepos 31 d. raštu Komisijos tarnybos pranešė Lenkijai, kad pagal pradinę Komisijos tarnybos analizę Lenkijos siūlomos Gdynės laivų statyklai taikytinos kompensuojamosios priemonės atrodo priimtinos su tam tikromis sąlygomis. Atsakydama 2007 m. rugpjūčio 24 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugpjūčio 27 d., Lenkija pateikė tam tikras pastabas apie kompensuojamosios priemonės, taikytinos Gdynės laivų statyklai, įgyvendinimo sąlygas. Galiausiai Komisija užbaigė kompensuojamųjų priemonių klausimą 2007 m. spalio 3 d. raštu.

(28) 2007 m. gegužės 24 d. per pokalbį telefonu Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad Lenkija ketina iš naujo pradėti Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesą viešojo konkurso būdu. 2007 m. gegužės 29 d. raštu Komisija paprašė išsamios informacijos apie naujausius pasikeitimus, susijusius su privatizavimo procesu, o vėliau pakartojo tą prašymą 2007 m. birželio 6 d. raštu. Lenkija atsakė 2007 m. birželio 22 d. raštu, užregistruotu 2007 m. birželio 25 d., vėliau – Komisijai paprašius tolesnės informacijos 2007 m. birželio 28 d. raštu – papildė tą informaciją 2007 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. Tame pačiame rašte Lenkija pateikė Komisijai ir 2007 m. liepos 4 d. dokumentą „Gdynės laivų statyklos informacinis memorandumas“ (toliau – Informacinis memorandumas). 2007 m. liepos 31 d. raštu Komisija pabrėžė, kad toliau vėlinti privatizavimo proceso nebegalima.

(29) Pastabas dėl informacinio memorandumo Komisija pateikė 2007 m. liepos 30 d. raštu. Į jį Lenkija atsakė 2007 m. rugpjūčio 21 d. raštu, užregistruotu 2007 m. rugpjūčio 27 d. Lenkija 2007 m. rugpjūčio 29 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, pateikė dokumento „Informacija, papildanti Gdynės laivų statyklos informacinį memorandumą“ projektą, parengtą 2007 m. rugpjūčio 29 d., tas dokumentas turėjo tapti 2007 m. liepos 4 d. Gdynės laivų statyklos informacinio memorandumo priedas (toliau – Informacinio memorandumo priedas). Komisija pateikė pastabas dėl to priedo 2007 m. rugsėjo 4 d. raštu, į jį Lenkija atsakė 2007 m. rugsėjo 7 d. raštu, kuriame pateikė pataisytą informacinio memorandumo priedą. Galutines pastabas Komisija pateikė 2007 m. rugsėjo 14 d. raštu.

(30) Lenkija pateikė naujos informacijos apie privatizavimo proceso pažangą 2007 m. rugsėjo 7 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2007 m. spalio 23 d. raštu, užregistruotu 2007 m. spalio 24 d., ir 2007 m. spalio 25 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

(31) Atsakydama į Komisijos 2007 m. lapkričio 30 d. raštą Lenkija pateikė tolesnės informacijos apie privatizavimo procesą 2007 m. gruodžio 13 d., 2007 m. gruodžio 19 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d. raštais, užregistruotais atitinkamai 2007 m. gruodžio 14 d., 2007 m. gruodžio 20 d. ir 2007 m. gruodžio 21 d. Paskutiniu raštu Lenkija pranešė Komisijai, kad gavo tris saistančius pasiūlymus dėl Gdynės laivų statyklos pirkimo. Jie buvo pateikti Komisijai 2008 m. vasario 8 d. raštu, užregistruotu 2008 m. vasario 11 d.

(32) 2008 m. sausio 10 d. Briuselyje įvyko Komisijos tarnybų ir Lenkijos valdžios institucijų atstovų susitikimas, kurio išvadas Komisija pakartojo 2008 m. sausio 17 d. ir 2008 m. sausio 30 d. raštais.

(33) 2008 m. sausio 30 d. raštu Lenkija pranešė Komisijai, kad du pasiūlymų pateikėjai pakviesti į derybas dalyvaujant Valstybės iždui. 2008 m. vasario 14 d. raštu, užregistruotu 2008 m. vasario 19 d., Lenkija paskelbė, kad Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesas bus užbaigtas iki 2008 m. vasaros. Komisija atsakė 2008 m. vasario 28 d. raštu.

(34) 2008 m. vasario 29 d. raštu, užregistruotu 2008 m. kovo 3 d., Lenkija pateikė pirmąjį naujo restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė vienas iš pasiūlymų pateikėjų – bendrovė Amber Sp. z o.o. 2008 m. kovo 20 d. tai bendrovei deryboms buvo suteiktas išskirtinumo laikotarpis, o 2008 m. balandžio 9 d. elektroniniu paštu ji pateikė atnaujintą restruktūrizavimo plano projektą, kuris buvo užregistruotas 2008 m. balandžio 24 d. Tolesnės informacijos pasiūlymo pateikėja suteikė dokumente „Pagrindinės restruktūrizavimo kryptys“, kuris buvo pateiktas per 2008 m. balandžio 10 d. susitikimą ir užregistruotas 2008 m. balandžio 18 d. Kitas pasiūlymo pateikėjas informacijos suteikė vėliau, 2008 m. balandžio 7 d. raštu, užregistruotu 2008 m. balandžio 18 d., po paraginimo, nusiųsto 2008 m. kovo 18 d.

(35) Informacijos apie derybų su bendrove Amber Sp. z o.o. – išskirtine pasiūlymo pateikėja – pažangą Lenkija pateikė 2008 m. kovo 28 d., raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. balandžio 7 d. raštu, užregistruotu 2008 m. balandžio 18 d., 2008 m. balandžio 23 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, ir 2008 m. balandžio 25 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2008 m. balandžio 10 d. Varšuvoje įvyko susitikimas, kuriame dalyvavo Komisijos tarnybų, Gdynės laivų statyklos, bendrovės Amber Sp. z o.o. ir Lenkijos valdžios institucijų atstovai. To susitikimo ataskaitą Lenkija pateikė Komisijai 2008 m. gegužės 7 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gegužės 13 d.

(36) Komisija pateikė pastabas dėl privatizavimo proceso pažangos 2008 m. balandžio 21 d. ir 2008 m. balandžio 30 d. raštais.

(37) 2008 m. gegužės 12 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkija pranešė Komisijai, kad bendrovė Amber Sp. z o.o. pasitraukė iš privatizavimo proceso. Galiausiai 2008 m. gegužės 26 d. raštu, užregistruotu 2008 m. gegužės 27 d., Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad 2008 m. gegužės 15 d. Valstybės iždo ministras priėmė sprendimą užbaigti privatizavimo procesą pakvietus derybų pasiūlymų pateikėjus, kurių pasiūlymai buvo atrinkti dalyvauti procedūroje, pradėtoje 2007 m.

(38) Be to, Lenkija pranešė Komisijai, kad Lenkijos valdžios institucijos imasi veiksmų, kurių tikslas yra iš naujo pradėti privatizavimo procesą su ketinimais pasirašyti privatizavimo sutartis 2008 m. lapkričio mėn. Nuo 2008 m. birželio 3 d. Lenkija kasdien teikė Komisijai veiksmų, kurių ėmėsi įvairios suinteresuotosios šalys prasidėjus naujam privatizavimo procesui, ataskaitas. 2008 m. birželio 6 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkija pateikė Komisijos 2008 m. birželio 2 d. dokumentą „Gdynės laivų statyklos informacinis memorandumas“ (toliau – 2008 m. informacinis memorandumas).

(39) Lenkijos valdžios institucijų siūlymu 2008 m. birželio 10 d. įvyko Komisijos tarnybų susitikimas su Lenkijos valdžios institucijų ir bendrovės ISD Polska atstovais; bendrovė buvo pristatyta Komisijai kaip galima Gdynės laivų statyklos pirkėja. 2008 m. birželio 13 d. Komisija surengė dar vieną susitikimą su Lenkijos valdžios institucijų atstovais.

(40) 2008 m. birželio 26 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkija pateikė Gdynės laivų statyklos, sujungtos su Gdansko laivų statykla, restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė bendrovė ISD Polska (Gdansko laivų statyklos savininkė), ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė bendrovė Polish Shipbuilding Company (toliau – PSC).

(41) 2008 m. liepos 4 d. Komisija paprašė paaiškinti tam tikrus klausimus, susijusius su restruktūrizavimo plano projektu, kurį parengė bendrovė ISD Polska. Lenkijos valdžios institucijos atsakė 2008 m. liepos 7 d. ir 8 d. raštais, užregistruotais atitinkamai tomis pačiomis dienomis. 2008 m. birželio 8 d. įvyko Lenkijos valdžios institucijų, bendrovės ISD Polska ir Komisijos atstovų susitikimas.

(42) 2008 m. liepos 14 d. Lenkija įsipareigojo iki 2008 m. rugsėjo 12 d. pateikti Komisijai visą restruktūrizavimo planą.

(43) 2008 m. liepos 16 d. Komisija preliminariai priėmė vertinimą ir išvadas, pateiktas sprendimo užbaigti oficialią tyrimo procedūrą projekte, kuriame konstatavo, kad Gdynės laivų statyklai suteikta valstybės pagalba yra nesuderinama su bendrąja rinka ir turi būti susigrąžinta. Tačiau atsižvelgdama į Lenkijos valdžios institucijų 2008 m. liepos 14 d. raštą Komisija nusprendė atidėti sprendimo priėmimą, kad galėtų įvertinti, ar naujasis restruktūrizavimo planas, kurį Lenkijos valdžios institucijos turėjo pateikti iki 2008 m. rugsėjo 12 d., reikšmingai pagerins padėtį ir dėl to bus galima laikyti, kad pagalba suderinama su bendrąja rinka.

(44) Vėliau Lenkija kas savaitę pranešdavo Komisijai apie privatizavimo proceso pažangą (liepos 28 d., rugpjūčio 4 d., rugpjūčio 12 d., rugpjūčio 21 d., rugpjūčio 25 d., rugsėjo 1 d., rugsėjo 8 d., rugsėjo 16 d. ir rugsėjo 23 d. raštais, užregistruotais tomis pačiomis dienomis).

(45) Liepos 18 d. raštu, užregistruotu liepos 21 d., Lenkija paprašė surengti tris konsultacijų raundus su Komisijos tarnybomis dėl restruktūrizavimo plano projekto, kad galėtų parengti galutinį restruktūrizavimo plano variantą atsižvelgdama į Komisijos tarnybų pastabas. Liepos 31 d. Komisija pritarė susitikimų grafikui.

(46) Tačiau pirmasis neoficialus Lenkijos valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimas įvyko tik 2008 m. rugpjūčio 21 d. Kitas susitikimas su Lenkijos valdžios institucijų atstovais dalyvaujant ir bendrovės ISD Polska atstovams įvyko 2008 m. rugsėjo 2 d. Lenkija 2008 m. rugpjūčio 28 d. neoficialiai pateikė restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė ISD Polska, o 2008 m. rugsėjo 8 d. pateikė pakeistą projektą.

(47) 2008 m. rugsėjo 12 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, Lenkijos valdžios institucijos pateikė galutinį bendrovės ISD Polska parengtą Gdynės laivų statyklos, sujungtos su Gdansko laivų statykla, restruktūrizavimo planą.

(48) 2008 m. rugsėjo 16 d. raštu, užregistruotu 2008 m. rugsėjo 17 d., Lenkija pateikė privatizavimo sutarties tarp bendrovės ISD Polska ir Lenkijos Valstybės iždo ministerijos projektą.

(49) 2008 m. rugsėjo 30 d. buvo surengtas Lenkijos valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimas. Jame dalyvavo ir bendrovės ISD Polska atstovai.

(50) 2008 m. spalio 27 d. raštu Komisija nurodė Lenkijos valdžios institucijoms šio sprendimo įgyvendinimo pagrindų sąlygas. 2008 m. lapkričio 3 d. raštu, užregistruotu 2008 m. lapkričio 4 d., Lenkija įsipareigojo visiškai įvykdyti tas sąlygas. Komisija pritarė Lenkijos valdžios institucijų įsipareigojimui 2008 m. lapkričio 6 d. raštu.

(51) 2007 m. birželio 14 d. raštu Komisija paprašė Lenkijos valdžios institucijų pateikti valstybės pagalbos finansinių priemonių, suteiktų Gdynės laivų statyklai nuo Lenkijos įstojimo į ES dienos, t. y. 2004 m. gegužės 1 d., peržiūrą. Lenkija atsakė 2007 m. liepos 11 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. 2007 m. lapkričio 13 d. raštu Komisija paprašė tolesnių paaiškinimų, į jį Lenkija atsakė 2008 m. sausio 9 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną. Lenkija pranešė Komisijai apie papildomas priemones, taikytas Gdynės laivų statyklai, 2007 m. gruodžio 6 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną, 2008 m. vasario 12 d. raštu, užregistruotu 2008 m. vasario 13 d., ir 2008 m. birželio 6 d. raštu, užregistruotu tą pačią dieną.

II. IŠSAMUS PAGALBOS PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

1. ĮMONĖ

(52) Finansinės pagalbos gavėja yra Gdynės laivų statykla. Įmonė veikia Gdansko, Gdynės ir Sopoto regione, kuris yra šiaurinėje Lenkijos dalyje.

(53) Komisija mano, kad pagal valstybės pagalbos taisykles, šio regiono įmonės atitinka reikalavimus gauti pagalbą iš struktūrinių fondų pagal konvergencijos tikslą (4) ir iš Sanglaudos fondo (5). Šiame regione veikiančios įmonės, be kita ko, gali atitikti reikalavimus gauti paramą įgyvendinant regioninę veiksmų programą pagal prioritetines kryptis, kurių tikslas yra paremti mažąsias ir vidutines įmones, skatinti naujovių diegimą ir technologijų skleidimą (orientuotų į darbo vietų kūrimą ilguoju laikotarpiu), viešosios infrastruktūros ir švietimo, orientuoto į profesinį mokymąsi visą gyvenimą, infrastruktūros plėtrą. Be to, šio regiono įmonės atitinka reikalavimus gauti paramą pagal Naujoviško ūkio ir Žmogiškųjų išteklių veiksmų programas; antroji programa specialiai parengta siekiant paremti įmones ir darbo rinką prisitaikant prie ekonomikos pokyčių ir vykstant restruktūrizavimo procesams.

(54) Gdynės laivų statyklos vykdoma veikla: laivų statyba, laivų korpusų gamyba, plieninių tiltų statyba, laivų statyklos ir kitų paslaugų teikimas.

(55) Didžiausi Gdynės laivų statyklos akcininkai (6) yra Valstybės iždo ministerija, turinti 32 % akcijų, suteikiančių 35 % balso teisių, privati bendrovė Ray Car Carriers LTD (atitinkamai 16 % ir 22 %), Korporacja Polskie Stocznie SA (Lenkijos laivų statyklų korporacija, AB) – atitinkamai 10 % ir 6 %, Agencja Rozwoju Przemysłu SA (Pramonės plėtros agentūra, toliau – ARP) – atitinkamai 9 % ir 13 %, ir Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (Investicinis laivų statyklų fondas, AB) – atitinkamai 7 % ir 5 %). Nė viena iš dalių, kurias turi kiti akcininkai, nėra didesnė kaip 4 %.

(56) Gdynės laivų statykla yra pagrindinė Gdynės laivų statyklos grupės įmonė, turinti 12 pavaldžiųjų bendrovių. Dar neseniai tokia pavaldžioji bendrovė buvo ir Gdansko laivų statykla, tačiau pagal 2007 m. spalio mėn. sutartį Gdynės laivų statykla pardavė likusias savo akcijas naujam Gdansko laivų statyklos daugumos dalies savininkui. Nuo 1998 m. iki 2006 m. rudens Gdynės laivų statykla turėjo Gdansko laivų statyklos (anksčiau ji vadinosi „Gdansko laivų statykla – Gdynės laivų statyklos grupė“), daugumos dalies akcijų paketą, dėl to abiejų laivų statyklų restruktūrizavimas buvo vykdomas lygiagrečiai.

(57) Svarbiausiems Gdynės laivų statyklos gaminiams laivų statybos srityje priskiriami konteineriniai laivai nuo 1 100 iki 5 000 TEU ir ro-ro tipo laivai, skirti gabenti automobiliams, kurių krovumas – nuo 2 100 iki 6 000 automobilių. Kiti gaminiai – tai daugeriopos paskirties laivai, produktų, dujų ir cheminių medžiagų tanklaiviai, biriųjų krovinių laivai – LPG.

(58) Konteinerinių laivų iki 3 000 TEU segmente labai stiprios konkurentės yra Europoje veikiančios laivų statyklos Aker Ostsee ir Volkswerft Stralsund (Vokietija) bei Korėjos ir Kinijos laivų statyklos. Automobiliams gabenti skirtų laivų segmente Gdynės laivų statykla gamina pačius didžiausius laivus pasaulyje (pagal bendrąjį dedveitą, DWT), o jos užsakymų gaminti tokius laivus dalis viso pasaulio mastu siekia 11 % (7). Nė viena kita ES laivų statykla negamina tokių matmenų laivų, skirtų automobilių gabenimui, o vienintelė konkuruojanti Europos įmonė yra Kroatijos laivų statykla Uljanik. Kitos konkurentės – tai Korėjos ir Japonijos laivų statyklos.

(59) 2002–2006 m. Gdynės laivų statykla atidavė 48 laivus. 2004 m. Gdynės laivų statykla didžiausių pasaulio laivų statyklų sąraše buvo trylikta pagal užsakymų portfelio dydį (matuojant CGT – compensated gross tonnage, kompensuotąjį bruto tonažą). 2005 m. ji užėmė 21 vietą, tačiau vis dar buvo didžiausia Europos laivų statykla.

(60) Dabartiniame jos užsakymų portfelyje (2008 m. balandžio mėn. (8) yra 16 sutarčių (dėl 12 automobiliams gabenti skirtų laivų ir 4 konteinerinių laivų), bendroji jų vertė 581 tūkst. CGT; šie laivai turi būti atiduoti 2008 ir 2009 m.

(61) Pagrindiniai technologiniai Gdynės laivų statyklos įrenginiai yra du sausieji dokai, SD I ir SD II.

(62) 2007 rugpjūčio mėn. Gdynės laivų statykloje dirbo 4 611 darbuotojų, 68 % buvo tiesiogiai su gamybos procesu (9). Tai 26 % mažiau negu 2004 m. gruodžio mėn., kai laivų statykloje dirbo 6 249 žmonės (10).

(63) Gdynės laivų statyklos grupė apie savo sunkumus pirmą kartą pranešė 2002 m. Vėliau 2004 m. restruktūrizavimo plane buvo paaiškinta, kad didelių finansinių sunkumų atsirado dėl išorinių veiksnių, prie jų priskirta konkurencija Azijoje, zloto stiprėjimas dolerio atžvilgiu, didėjančios plieno kainos, sunkumai, susiję su laivų statybos finansavimu dėl Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. bankroto, ir ožinio krano virtimas Gdynės laivų statykloje per smarkią audrą 1999 m. Kiti veiksniai buvo daugiau vidinio pobūdžio. Dėl pastangų užpildyti užsakymų portfelį, ypač padidėjus gamybos potencialui, kai 1998 m. buvo įsigyta Gdansko laivų statykla, Gdynės laivų statykloje buvo priimti keli abejotini valdymo sprendimai. Gdynės laivų statykla prisiėmė projektavimo, technologinę, finansinę ir prekybos riziką (kylančią dėl naujų gaminių, prototipų, laivų statyklai nuostolingų naujų laivų – skirtų smulkų daiktų gabenimui, cheminių medžiagų ir dujų tanklaivių, ro-ro tipo laivų, biriųjų krovinių ir produktų laivų – statybos). Nepakankama buvo ir Gdynės laivų statyklos veiklos išlaidų mažinimo sparta.

(64) Tų sunkumų laivų statykla patyrė ir vėliau, jie tęsėsi visą restruktūrizavimo laikotarpį. Pagal 2006 m. restruktūrizavimo planą tų ilgalaikių sunkumų priežastis buvo zloto stiprėjimas dolerio atžvilgiu ir beprecedentis plieno kainų augimas, kuris neatsispindėjo laivų statyklos sudarytose sutartyse. Kita priežastis buvo tai, kad trūko išteklių finansuoti plataus užmojo restruktūrizavimo veiklai.

(65) Dėl grupės finansinių sunkumų atsirado skolų – neapmokėti visuomeniniai teisiniai ir civiliniai teisiniai įsipareigojimai, neišmokėti atlygimai darbuotojams, pradėjo trūkti medžiagų, lėtėti gamybos procesai, didėti išlaidos (darbo jėgos sąnaudos, baudos), buvo vėluojama įvykdyti sutartis.

(66) Gdynės laivų statyklos finansinė padėtis palaipsniui vis blogėjo. 1 lentelė Gdynės laivų statyklos gamybinė veikla (mln. PLN) 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Apyvarta 1 724 891 1 327 1 599 1 259 1 040 Rezultatas – 477 – 190 –77 – 114 – 292 – 311 Savasis kapitalas – 288 – 285 – 576 – 928 Šaltinis: 2006 m. restruktūrizavimo planas ir informacinis memorandumas.

(67) Be to, laivų statykla tikėjosi didelių nuostolių ir 2008 bei 2009 m., kuriuos turėjo patirti vykdydama esamo portfelio užsakymus (11).

2. SPRENDIMAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ PAGAL EB SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALĮ

(68) Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija konstatavo, kad kai kurios priemonės, apie kurias Komisijai buvo pranešta pagal Stojimo sutarties IV priedo 3 punktą, yra nauja pagalba, nes jos buvo suteiktos po Lenkijos įstojimo į ES dienos, t. y. 2004 m. gegužės 1 d., arba dar nebuvo suteiktos sprendimo priėmimo dieną. Komisija tas priemones išvardijo minėto sprendimo B dalyje.

(69) Be to, Komisija nusprendė, kad dalis priemonių, išvardytų sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą priedo A dalyje, buvo skirtos Gdynės laivų statyklai iki 2004 m. gegužės 1 d., ir pagal Stojimo sutarties IV priedo 3 punktą nebuvo taikomos po įstojimo dienos, dėl to jos nebus tiriamos atliekant procedūrą, nustatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Taigi šis sprendimas toms priemonėms netaikomas. Tačiau į jas turi būti atsižvelgta nagrinėjant priemonių, suteiktų po įstojimo dienos, suderinamumą su bendrąja rinka.

(70) Dėl priemonių, išvardytų sprendimo priedo B dalyje, Komisija pateikė argumentus iš esmės, kad iki Lenkijos įstojimo į ES dienos nebuvo priimtas teisiškai saistantis sprendimas dėl tų priemonių, tačiau pripažino, kad tuo metu buvo imtasi tam tikrų pradinių žingsnių, kad toks sprendimas būtų priimtas.

(71) Dėl civilinių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimo, pradėto pagal „procedūrą pagal 5a skyrių“, remdamasi 2002 m. spalio 30 d. Valstybės pagalbos įmonėms, turinčioms ypatingą reikšmę darbo rinkai įstatymu, su pakeitimais (12), Komisija konstatavo, kad teisiškai saistantis sprendimas tokioje mokėtinų skolų restruktūrizavimo byloje yra „sprendimas dėl restruktūrizavimo“, kurį priima ARP – valstybės agentūros, atsakingos už procedūros įgyvendinimą pagal 5a skyrių, pirmininkas. Tačiau šioje byloje toks sprendimas dėl restruktūrizavimo nebuvo priimtas iki įstojimo dienos (13), nes 2004 m. balandžio 19 d. ARP pirmininko sprendimas, patvirtinantis 2004 m. restruktūrizavimo planą, neatitinka procedūrinių ir pagrindinių reikalavimų, kad jį būtų galima laikyti sprendimu dėl restruktūrizavimo.

(72) Dėl palūkanų, skaičiuojamų už neapmokėtus civilinius teisinius įsipareigojimus, Komisija priėmė Lenkijos paaiškinimus, kad palūkanos, kurių pobūdis yra pagalbinis, nurašomos automatiškai kartu su pagrindiniu įsipareigojimu, tam nereikia priimti atskiro sprendimo.

(73) Nagrinėdama kelias priemones, pavyzdžiui, garantijas dėl laivų pagaminimo, kapitalo injekciją, obligacijų emisiją ir skolų pavertimą akcijomis, išvardytas kaip 28–34 pagalbos priemonės sprendimo I priedo B dalyje, Komisija nerado jokių įrodymų, kad būtų egzistavę teisiškai saistantys aktai. Komisija, be kita ko, tai susiejo su pagrindiniu Lenkijos pateiktu argumentu, kad neva tos priemonės buvo įtrauktos į 2004 m. Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą, kurį patvirtino Gdynės laivų statyklos stebėtojų taryba, o Valstybės iždo ministerijos atstovai, balsuodami už 2004 m. restruktūrizavimo plano priėmimą, įpareigojo kompetentingas valdžios įstaigas įgyvendinti tas priemones.

(74) Komisija, be kita ko, mano, kad stebėtojų tarybai, nesant kitų būtinų veiksmų, kurių turi imtis akcininkai, nebuvo suteikti įgaliojimai priimti sprendimą, dėl kurio akcininkai patirtų finansinių padarinių. Komisija taip pat manė, kad net darant prielaidą, jog stebėtojų taryba buvo įgaliota priimti tokius sprendimus akcininkų vardu ir jų interesais, vis tiek nebūtų aišku, ar toks sprendimas reikštų palankų Valstybės iždo įsipareigojimą suteikti valstybės pagalbą, turint omenyje tai, kad įprastinėmis aplinkybėmis neįmanoma suderinti veiksmų, kurių imasi valstybė rinkos dalyvio atžvilgiu, ir veiksmų, kurių valstybė imasi įgyvendindama įvairius viešuosius tikslus.

(75) Dėl 32 priemonės, nurodytos sprendimo I priedo B dalyje (40 mln. PLN kapitalo injekcija), Komisijai kilo abejonių dėl to, ar Valstybės iždo įsipareigojimai padidinti kapitalą iki Lenkijos įstojimo į ES dienos yra tinkamas teisinis aktas, turint omenyje tai, kad nebuvo įvykdytas reikalavimas per 6 mėnesius užregistruoti kompetentingame teisme kiekvieną bendrovės kapitalo padidinimą.

(76) Nustačiusi, kad kelios Gdynės laivų statyklai skirtos pagalbos priemonės buvo nauja pagalba, Komisija išreiškė abejonių dėl to, ar buvo įvykdyta kuri nors iš tokios pagalbos patvirtinimo restruktūrizavimo pagalba sąlygų.

3. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PATEIKTOS PASTABOS

a) Gdynės laivų statyklos pateiktos pastabos

(77) Pagalbos gavėja pateikė dviejų rūšių argumentus: argumentus, susijusius su Komisijos kompetencija imtis veiksmų sprendimo I priedo B dalyje išvardytų priemonių atžvilgiu ir priimti dėl jų sprendimą, ir argumentus, susijusius su Komisijos abejonėmis dėl tos pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka – tuo atveju, jeigu ji laikoma nauja pagalba.

(78) Dėl visuomeninių teisinių įsipareigojimų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą pagalbos gavėja teigė, kad pagalbos suteikimo faktas iš esmės yra ARP pirmininko sprendimas dėl restruktūrizavimo. Tačiau pagalbos gavėja, kaip ir Lenkija pirmajame Komisijos vykdomos oficialios tyrimo procedūros etape, tvirtino, kad ARP pirmininkas priėmė tą sprendimą 2004 m. balandžio 19 d., t. y. iki Lenkijos įstojimo į ES dienos.

(79) Pagalbos gavėja teigė, kad visų atskirų kreditorių, kuriems ji turėjo visuomeninių teisinių įsipareigojimų skolų, sutikimas restruktūrizuoti tuos įsipareigojimus pagal 5a skyriaus procedūrą ir buvo pagalbos suteikimas dar iki Lenkijos įstojimo į ES dienos (14).

(80) Dėl palūkanų už neįvykdytus visuomeninius teisinius įsipareigojimus, restruktūrizuojamus pagal 5a skyriaus procedūrą, pagalbos gavėja teigė, kad 2003 m. birželio 30 d. nebuvo priskaičiuotos jokios palūkanos už vėlavimą (priešingai negu teigė Lenkija pirmajame Komisijos vykdomos oficialios tyrimo procedūros etape).

(81) Dėl 32 priemonės (kapitalo injekcijos) pagalbos gavėja teigė, kad valstybės dalyvavimo mastas buvo tiksliai žinomas iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, todėl tą pagalbą reikia laikyti suteikta iki įstojimo dienos.

(82) Pagalbos gavėja pateikė pastabų ir dėl kitų sprendimo dalykų. Be kita ko, ji teigė, kad laivų pagaminimo garantijos, kurias laivų statyklai suteikė Eksporto kreditų draudimo korporacija (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych, toliau – KUKE), nebuvo valstybės pagalba. Pagalbos gavėja tvirtino, kad KUKE garantijų sistema yra savifinansavimo sistema, kurioje – žvelgiant iš ilgalaikės perspektyvos – priemonės, gautos už laivą, viršija patirtą riziką ir faktiškai išmokėtas sumas. Pagalbos gavėja aprašė sąlygas, kuriomis KUKE suteikė tas garantijas (tarifus ir reikalaujamo užstato rūšį).

(83) Dėl reikalavimo apriboti pagalbą iki būtinojo minimumo pagalbos gavėja teigė, kad pagalbos suma buvo apribota iki griežto minimumo ir kad būtų buvę pagrįsta skirti didesnę pagalbą, jeigu ji būtų prieinama. Be to, pagalbos gavėja teigė, kad net jeigu Komisija restruktūrizavimo išlaidas apibrėžtų siaurai (neįtrauktų į jas laivų statyklos veiklos vykdymo išlaidų), tokių išlaidų finansavimo iš savųjų išteklių, nesusijusių su valstybės pagalba, elementas ir taip siektų apie 30 %, o tai užtikrintų atitiktį 1999 m. restruktūrizavimo pagalbos gairėms (15).

(84) Pagalbos gavėja taip pat teigė, kad valstybės pagalba Gdynės laivų statyklai neiškraipo konkurencijos Europoje, tvirtindama, kad tikrąją grėsmę Europos laivų statykloms kelia Tolimųjų Rytų laivų statyklos. Pagalbos gavėja pripažino, kad konteineriniai laivai statomi ir kitose Europos laivų statyklose, daugiausia – Vokietijos, tačiau teigė, kad Vokietijoje statomi konteineriniai laivai skiriasi projektinių ir techninių savybių atžvilgiu. Dėl laivų, skirtų gabenti automobiliams, pagalbos gavėja užtikrino, kad nė viena kita ES veikianti laivų statykla nestato tokių laivų, dėl to šiame gamybos segmente Gdynės laivų statykla nekonkuruoja su jokia kita ES laivų statykla.

(85) Be to, pagalbos gavėja teigė, kad jos restruktūrizavimo procesas tikrai bus užbaigtas iki 2007 m. pabaigos.

b) Kitų suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos

(86) Danija ir organizacija Danish Maritime parėmė Komisiją, siekiančią užtikrinti, kad valstybės pagalba būtų teikiama pagal galiojančias teisės nuostatas. Jos pažymėjo, kad dėl stiprios konkurencijos pasaulinėje laivų statybos rinkoje dalis Danijos laivų statyklų buvo uždarytos arba atsidūrė ties bankroto riba, tačiau jos negavo jokios valstybės pagalbos. Be to, jos pabrėžė, kad Danijos laivų statyklų siūlomi gaminiai panašūs į tuos, kuriuos siūlo Lenkijos laivų statyklos, dėl to visos nesąžiningos konkurencijos apraiškos gali turėti neigiamos įtakos Danijos laivų statykloms. Danija paprašė Komisijos, kad ji pareikalautų iš Gdynės laivų statyklos sumažinti gamybinius pajėgumus, kad naudojantis valstybės pagalba nebūtų dar labiau didinami pertekliniai gamybiniai pajėgumai pasaulyje.

(87) Bendrovė Ray Car Carriers, kuri yra didžiausia Gdynės laivų statyklos klientė, o kartu ir jos mažumos dalies akcininkė, pabrėžė Gdynės laivų statyklos reikšmę savo veiklai, pažymėdama sutartis, kuriomis ji yra susijusi su laivų statykla. Bendrovė Ray Car Carriers buvo įsitikinusi, kad dėl labai kvalifikuotų darbuotojų ir valdymo personalo ši laivų statykla galėtų tapti viena geriausių laivų statyklų Europoje, jei būtų restruktūrizuota ir tam tikslui gautų valstybės pagalbą.

(88) Profesinė sąjunga Solidarność pažymėjo vis blogėjančią Gdynės laivų statyklos padėtį, tuo pagrįsdama skubios restruktūrizacijos poreikį. Sąjunga aprašė pasirinktas restruktūrizavimo priemones, kurių jau ėmėsi laivų statykla, ir išreiškė įsitikinimą, kad laivų statykla, pasinaudodama turimomis technologijomis ir pasitelkusi savo darbuotojus, prisijungs prie kitų pelningų Europos laivų statyklų. Todėl valstybės pagalba reikalinga restruktūrizavimo planui įgyvendinti.

(89) Lenkijos darbdavių sąjunga Forum Okrętowe paaiškino priežastis, lėmusias sunkią laivų statyklos padėtį, ir pareiškė remianti laivų statyklos restruktūrizavimo procesą bei tam tikslui reikalingą valstybės pagalbą.

c) Lenkijos pateiktos pastabos

(90) Lenkija, kaip ir pagalbos gavėja, savo pastabas dėl sprendimo pateikė su dviejų rūšių argumentais – susijusius su Komisijos kompetencija ir su abejonėmis dėl pagalbos suderinamumo.

(91) Dėl vykdytinų visuomeninių teisinių įsipareigojimų skolų restruktūrizavimo pagal 5a skyriaus procedūrą Lenkija nepateikė jokių papildomų argumentų. Tačiau atsakydama į pagalbos gavėjos pastabas Lenkija nesutiko su tuo, kaip pagalbos gavėja interpretavo Lenkijos teisės nuostatas.

(92) Dėl 28–34 priemonių, išvardytų sprendimo I priedo B dalyje, Lenkija neprieštaravo Komisijos išvadoms, pateiktoms sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Tačiau Lenkija pateikė naują argumentą teigdama, kad įvairių valstybės valdžios institucijų, įeinančių į laivų statybos pramonės reikalų grupę, atstovų pareiškimai dėl ketinimų išplėsti tas priemones, turi būti traktuojami tik kaip administraciniai pažadai. Tie pareiškimai buvo pateikti iki Lenkijos įstojimo į ES dienos.

(93) Dėl 32 priemonės (kapitalo injekcijos) Lenkija teigė, kad jeigu Valstybės iždas akcininkų susirinkime dalyvavo kaip Gdynės laivų statyklos savininkas, tai šio veiksmo negalima traktuoti atskirai nuo veiksmų, kurių jis imasi kaip valdžios institucija, skirianti valstybės pagalbą.

(94) Kartu Lenkija pripažino, kad veiksmai, susiję su kapitalo injekcija, priklauso nuosavybės sričiai (dominium) ir jiems taikytinos civilinės teisės nuostatos, tačiau tuo atveju, kai bendrovių įstatinį kapitalą didina (Valstybės iždo) ministras, jis privalo laikytis ir kitų viešosios teisės nuostatų, kurių neprivalo taikyti paprasti rinkos dalyviai (imperium).

(95) Vėliau Lenkija paaiškino, kad reikalavimas dėl 6 mėnesių (per kuriuos akcijų pasirašymas turi būti užregistruotas teisme) yra tik formalus reikalavimas ir neturi jokios įtakos nustatant tą momentą, kurį atsiranda akcininko prievolė įsigyti akcijas. Lenkija tvirtino, kad tokia prievolė atsirado 2004 m., iki Lenkijos įstojimo į ES dienos, o jos įvykdymui „reikėjo tik priimti naują sprendimą dėl įstatinio laivų statyklos kapitalo padidinimo, ir tai buvo padaryta 2005 m. kovo 4 d.“. Valstybės iždas perėmė akcijas vėliau – 2005 m. birželio 23 d.

(96) Kalbėdama apie naujos pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka Lenkija užtikrino, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas yra tvirtas ekonominis pagrindas laivų statyklos restruktūrizavimo procesui įgyvendinti. Lenkija pripažino, kad restruktūrizavimo procesas vyksta turint ribotas finansines lėšas. Vėliau Lenkija glaustai apibūdino restruktūrizavimo priemones, įtrauktas į 2004 m. restruktūrizavimo planą, norėdama parodyti, kad restruktūrizavimo procesas nebuvo vien tik finansinis restruktūrizavimas. Lenkija gynė į 2004 m. restruktūrizavimo planą įtrauktas kompensuojamąsias priemones, taikytas Gdynės laivų statyklos grupės lygmeniu. Dėl reikalavimo apriboti pagalbą iki būtinojo minimumo Lenkija užtikrino, kad pagalba nenaudojama kitiems tikslams, o tik restruktūrizavimui, ir teigė, kad pagalbos dydis buvo 31 %, t. y. bendrųjų restruktūrizavimo išlaidų, įskaitant veiklos išlaidas, procentinė pagalbos dalis. Kalbėdama apie nuosavą laivų statyklos įnašą Lenkija teigė, kad „savuoju įnašu“ reikia laikyti sutartyse numatytų kainų persvarstymą, kaip ir sukauptą pelną bei teigiamą piniginių įplaukų, kurias ateityje gaus laivų statyklą, saldo.

(97) Lenkija pridėjo išsamų KUKE taikomos garantijų sistemos veikimo aprašymą ir teigė, kad tos garantijos nėra valstybės pagalba.

4. CHRONOLOGINIS SVARBIŲ ĮVYKIŲ, BUVUSIŲ PO TO, KAI KOMISIJA PRIĖMĖ SPRENDIMĄ PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ, APRAŠYMAS

(98) Toliau glaustai pateikiama Komisijos vykdoma tyrimo procedūra ir įvykiai, buvę tos procedūros metu.

(99) Atsakydamos į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Lenkijos valdžios institucijos 2005 m. rudenį pateikė dvejopus paaiškinimus: pirma, išreikšdamos abejones dėl Komisijos kompetencijos imtis veiksmų dėl priemonių, kurios Komisijos sprendime buvo nurodytos kaip nauja pagalba; antra, teigdamos, kad net jeigu minėtos priemonės yra nauja pagalba, jos, kaip restruktūrizavimo pagalba, suderinamos su bendrąja rinka. Gdynės laivų statyklos reakcija į Komisijos sprendimą buvo tokia pati. Tai aprašyta pirmiau.

(100) Savo pozicijai dėl pagalbos suderinamumo paremti Lenkija pateikė Komisijai 2004 m. Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą, kuris buvo visiškai toks pats kaip tas restruktūrizavimo planas, dėl kurio Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą – ir patikimumo, ir veiksmingumo atžvilgiu. Tačiau Komisija nuodugniai išnagrinėjo 2004 m. restruktūrizavimo planą paprašiusi išorinio konsultanto pagalbos. Tada Komisija konstatavo, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas neatitinka nė vienos iš restruktūrizavimo pagalbai patvirtinti reikalingų sąlygų, nustatytų atitinkamose gairėse. Per susitikimą, įvykusį 2006 m. vasario 22 d., Komisija paaiškino Lenkijos valdžios institucijoms pagrindines savo abejones. Ji atkreipė dėmesį ir į svarbiausias 2004 m. restruktūrizavimo plano ydas: mažą investicijų lygį, mažą numatomą našumą, dideles gamybos išlaidas, visų pirma – bendrąsias, ir nepakankamą laivų statyklos savosios bazės stiprinimą. Laivų statyklai suteiktą pagalbą reikėjo laikyti veiklos pagalba paremiant skolų restruktūrizavimą ir tęsiant laivų statyklos veiklą.

(101) 2005 m. gruodžio mėn. Komisija iš viešai prieinamų šaltinių (16) sužinojo, kad įsteigta KPS – kapitalo grupė, atstovaujanti valstybės kapitalui ir turinti tikslą integruoti tris pagrindines Lenkijos laivų statyklas – Gdynės, Gdansko ir Ščecino – į vieną struktūrą (toliau – konsolidavimo planas). Pagrindinis KPS vaidmuo – užtikrinti tų laivų statyklų veiklos finansavimą. Nė viename tyrimo etape – nei prieš sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą priėmimą, nei po jo – Lenkija nepranešė Komisijai apie konsolidavimo planą.

(102) Tuo pačiu metu Komisija iš spaudos pranešimų sužinojo apie vykstančias derybas dėl Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos pardavimo strateginiams investuotojams ir apie tų bendrovių, kurios anksčiau veikė vienoje grupėje, atskyrimą. 2006 m. sausio 13 d. Komisija pareikalavo paaiškinti tikrąją Lenkijos valdžios institucijų strategiją, taikomą Gdynės laivų statyklos atžvilgiu.

(103) Lenkija atsakė 2006 m. vasario 20 d. raštu, paaiškindama, kad anksčiau konsolidavimo planas iš tikrųjų buvo svarstomas, tačiau jo atsisakyta, ir pranešė, kad netrukus bus parengta nauja Lenkijos laivų statybos sektoriaus restruktūrizavimo strategija.

(104) Lenkijos valdžios institucijų ir Komisijos tarnybų atstovų 2006 m. vasario 22 d. susitikime ir 2006 m. kovo 13 d. raštu Lenkijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad 2004 m. restruktūrizavimo planas jau paseno ir jį reikia pakeisti. Lenkijos valdžios institucijos įsipareigojo iki 2006 m. birželio mėn. patekti atnaujintą restruktūrizavimo planą. Jos pateikė ir svarbiausias naujosios strategijos, numatomos taikyti Lenkijos laivų statybos sektoriuje, prielaidas. Pirma, Gdansko laivų statykla turėjo būti kuo greičiau atskirta nuo Gdynės laivų statyklos grupės. Antra, turėjo būti leista į Gdansko laivų statyklą ir Gdynės laivų statyklą įsilieti privačiam kapitalui, kad būtų įgyvendintas ilgalaikis tikslas – visiškas laivų statyklų privatizavimas.

(105) 2006 m. balandžio 19 d. Gdynės laivų statyklos visuotinis akcininkų susirinkimas priėmė sprendimą padidinti įstatinį kapitalą suma iki 300 mln. PLN. Valdyba buvo įpareigota rasti investuotojus, kurie norėtų įsigyti akcijas, išleistas didinant kapitalą. Dėl to 2006 m. gegužės mėn. informacinis memorandumas nuo 2006 m. gegužės 10 d. buvo pateiktas galimiems investuotojams, o Gdynės laivų statyklos teisės patarėjas tiesiogiai kreipėsi į maždaug 80 galimų investuotojų. Gdynės laivų statykla gavo du pradinius pasiūlymus įsigyti akcijų, išleistų didinant kapitalą: vieną – iš Ukrainos plieno gamintojo Donbas, kitą – iš didžiausios laivų statyklos klientės, bendrovės Ray Car Carriers. Galiausiai abi bendrovės 2006 m. rugpjūčio 28 d. pateikė saistančius pasiūlymus, tačiau jie buvo susieti su sąlyga, kad pardavėjas, t. y. valstybė, padengs ir nurašys skolas. Pagal Lenkijos pateiktą grafiką (2006 m. rugsėjo 26 d. raštu) derybos su abiem pasiūlymų teikėjais turėjo būti užbaigtos iki 2006 m. spalio mėn. pabaigos, o naujos akcijos įsigytos iki 2006 m. gruodžio 15 d.

(106) Komisija pirmąjį 2006 m. restruktūrizavimo plano projektą gavo 2006 m. birželio 9 d. Po apsilankymo laivų statykloje ir gavusios išorinio konsultanto išvadą Komisijos tarnybos 2006 m. birželio 13 d. per apsilankymą įmonėje, o vėliau 2006 m. liepos 17 d. raštu išreiškė didelius nuogąstavimus dėl to projekto, nurodydamos, kad restruktūrizavimo planas atrodo parengtas be pakankamo užmojo ilgalaikiam laivų statyklos gyvybingumui atkurti, kad neužtikrintas restruktūrizavimo finansavimas, nėra konkrečių restruktūrizavimo finansavimo iš nuosavųjų išteklių be valstybės pagalbos perspektyvos ir galiausiai – kad nepasiūlyta jokių kompensuojamųjų priemonių. Atkreipdama dėmesį į tai, kad viskas siejama su laivų statybos finansavimo garantijomis, teikiamomis KUKE, kuri yra valstybės agentūra, Komisija perspėjo laivų statyklą ir Lenkijos valdžios institucijas, kad tos garantijos yra valstybės pagalba.

(107) Neatsižvelgdama į tuos perspėjimus Lenkija galiausiai pateikė 2006 m. restruktūrizavimo planą pavėlavusi du mėnesius – 2006 m. rugsėjo mėn., ir jis iš esmės nesiskyrė nuo pirmojo varianto. Toliau pateikiami restruktūrizavimo plano trūkumai, kuriuos Komisija labiausiai kritikavo.

(108) Per susitikimą, įvykusį 2006 m. gruodžio 7 d., o vėliau ir 2007 m. sausio 29 d. raštu Komisija paaiškino Lenkijos valdžios institucijoms, kad atlikus pradinį tyrimą nustatyta, jog 2006 m. restruktūrizavimo planas neatitinka nė vienos iš sąlygų, reikalingų restruktūrizavimo pagalbai patvirtinti pagal galiojančias gaires.

(109) Per tą susitikimą Lenkijos valdžios institucijos pareiškė, kad ketina iš naujo pradėti Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesą taikydamos atvirą ir skaidrią procedūrą, kad pritrauktų privatų investuotoją, kuris turėtų perimti visą laivų statyklos valdymą. Lenkija pranešė, kad privatizavimo procesą ketinama užbaigti iki 2007 m. birželio mėn. Prieš parengdama privatizavimo dokumentus Lenkija paprašė Komisijos pareikšti savo poziciją dėl būtinų kompensuojamųjų priemonių, kurios turi būti taikomos Gdynės laivų statyklos atžvilgiu, kad galėtų pateikti tinkamą informaciją galimiems investuotojams.

(110) Tolesniais mėnesiais Gdynės laivų statykla tęsė derybas su abiem investuotojais, Donbas ir Ray Car Carriers, pateikusiais pasiūlymus 2006 m. rugpjūčio mėn. Kartu valdžios institucijos parengė keletą įvairių privatizavimo dokumentų, kad galėtų iš naujo pradėti privatizavimo procesą, jeigu tuo metu vykstančios derybos baigtųsi nesėkmingai. 2007 m. gegužės mėn. Lenkijos valdžios institucijos pranešė, kad derybos visiškai žlugo ir kad privatizavimo procesas bus pradėtas iš naujo. 2007 m. birželio 22 d. raštu Lenkija pateikė naują privatizavimo proceso grafiką ir nurodė orientacinę jo užbaigimo datą – 2007 m. gruodžio mėn., t. y. pusmečiu vėliau negu pirmoji proceso užbaigimo data, dėl kurios Lenkija buvo įsipareigojusi 2007 m. sausio mėn. 2007 m. liepos 31 d. raštu Komisija pabrėžė, kad privatizavimo proceso daugiau vilkinti nebegalima. Komisija taip pat perspėjo Lenkiją, kad susiklosčius dabartinei padėčiai panašu, jog sąlygos, reikalingos ilgalaikiam laivų statyklos gyvybingumui atkurti, ir bent iš dalies finansuoti restruktūrizavimą iš savo išteklių, kurie nėra valstybės pagalba, nebuvo įvykdytos.

(111) Tuo tarpu, susitarus komisarei Neelie Kroes ir Lenkijos ūkio ministrui Piotrui Woźniakui, 2006 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo intensyvias diskusijas su Lenkijos valdžios institucijomis ir Gdynės laivų statykla, kad galėtų nustatyti būtinas kompensuojamąsias priemones. 2007 m. vasario 28 d. raštu Lenkija įsipareigojo uždaryti Gdynės laivų statyklos doką SD I po to, kai bus įvykdyti užsakymai pagal sudarytas sutartis ir užbaigtos reikiamos investicijos į sausąjį doką SD II, t. y. nuo 2010 m. sausio mėn.

(112) Norėdama ištirti, ar tas pasiūlymas iš tikrųjų gali būti kompensuojamoji priemonė, Komisija paprašė Gdynės laivų statyklos pateikti daugiau informacijos. Galiausiai 2007 m. liepos 31 d. raštu Komisijos tarnybos pranešė Lenkijai, kad preliminariai sutinka laikyti sausojo doko SD I uždarymą pakankama kompensuojamąją priemone, su sąlyga, kad uždarymas reikš objekto išardymą taip, kad jo nebūtų įmanoma vėl sumontuoti ir nuleisti į vandenį laivus, ir su sąlyga, kad dokas bus uždarytas 2009 m. rugsėjo 1 d. arba anksčiau, jeigu laivas 8185/04 – paskutinis laivas iš laivų statyklos užsakymų portfelio pagal 2007 m. kovo 8 d. būklę, bus nuleistas į vandenį anksčiau. Be to, 2009 m. dokas SD I galės būti naudojamas tik montuoti dviem laivams, kuriuos dabar suplanuota sumontuoti tame doke 2009 m. ir kurių montavimo negalima perkelti į doką SD II (dujų tanklaivius LPG 8185/03 ir 8185/04). Toliau paaiškinta, kokiu pagrindu Komisija priėjo prie tokios išvados.

(113) Nauja privatizavimo procedūra, vykdoma pagal 1996 m. rugpjūčio 30 d. Komercializavimo ir privatizavimo įstatymą, buvo pradėta 2007 m. liepos mėn. 2007 m. liepos 5 d. visuotinis Gdynės laivų statyklos akcininkų susirinkimas priėmė sprendimą padidinti įstatinį kapitalą 515 mln. PLN, o akcijas turėjo įsigyti Valstybės iždas, jeigu tas privatizavimas būtų užbaigtas sėkmingai. 2007 m. liepos 4 d. buvo parengtas informacinis memorandumas, kuris galimiems investuotojams pateiktas 2007 m. liepos 10 d., t. y. tą dieną, kai šalies ir užsienio spaudoje buvo paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus. Kaip aprašyta pirmiau, Komisija pateikė pastabas dėl informacinio memorandumo, į kurias Lenkija tinkamai atsižvelgė.

(114) Pažymėjusi, kad privatizavimo proceso užbaigimas vėlinamas ir toliau, Komisija 2007 m. spalio 3 d. raštu paragino Lenkiją nedelsiant užbaigti privatizavimo procesą. 2007 m. spalio 23 d. raštu Lenkija pranešė Komisijai, kad privatizavimas nebus užbaigtas taip, kaip suplanuota, t. y. iki 2007 m. pabaigos. Vietoj to Lenkija įsipareigojo pradėti derybas su pasirinktais investuotojais 2008 m. sausio mėn. Komisija pakartojo savo nuogąstavimus dėl vėlavimų 2007 m. lapkričio 30 d. raštu ir pranešė laukianti, kad naujas Gdynės laivų statyklos savininkas pateiktų pirmąjį naujo restruktūrizavimo plano projektą iki 2008 m. vasario mėn. pabaigos. Vėliau įvairiomis progomis Komisija daug kartų priminė apie tą reikalavimą. Be to, Komisija dažnai pabrėždavo, kad svarbu griežtai laikytis privatizavimo grafiko, ir pažymėjo, jog tai, kad Lenkija iš naujo pradėjo privatizavimo procesą, nėra pagrįsta.

(115) Lenkija pranešė Komisijai, kad Gdynės laivų statyklos informacinio memorandumo paprašė vienuolika bendrovių, o iki 2007 m. spalio 1 d. keturios bendrovės pateikė pradinius pasiūlymus. Toms keturioms bendrovėms buvo leista atlikti tyrimą due diligence. Iš viso prieš sueinant galutiniam terminui, t. y. iki 2007 m. gruodžio 20 d., buvo pateikti trys saistantys pasiūlymai. 2008 m. sausio mėn. pabaigoje Lenkija nusprendė pradėti derybas su investuotojais. 2008 m. vasario mėn. viduryje Lenkija pareiškė, kad Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesas bus užbaigtas iki 2008 m. vasaros, t. y. vieneriais metais vėliau negu Lenkija iš pradžių įsipareigojo 2007 m. sausio mėn.

(116) 2008 m. kovo 20 d. vienai iš investuotojų, bendrovei Amber Sp. z o.o. (toliau – bendrovė Amber), kuri yra pavaldi Złomrex, Lenkijos prekybos bendrovei, veikiančiai plieno sektoriuje, suteiktas išskirtinis laikotarpis deryboms dėl privatizavimo, kuris vėliau buvo dar kelis kartus pratęstas ir galiausiai baigėsi 2008 m. gegužės 12 d.

(117) 2008 m. vasario 29 d. Lenkija pateikė Komisijai Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė bendrovė Amber (17). Be to, 2008 m. balandžio 9 d. elektroniniu paštu nusiųstame pranešime bendrovė Amber pateikė atnaujintus finansinius planus. Komisija pateikė pastabas dėl to projekto žodžiu per Komisijos tarnybų, Lenkijos valdžios institucijų, bendrovės Amber ir Gdynės laivų statyklos atstovų susitikimą, kuris įvyko 2008 m. balandžio 10 d. Varšuvoje, ir 2008 m. balandžio 21 d. raštu.

(118) Per susitikimą su Lenkijos valdžios institucijomis, įvykusį 2008 m. gegužės 12 d., bendrovė Amber pranešė, kad pasitraukia iš Gdynės laivų statyklos privatizavimo proceso. Tą pačią dieną Lenkija apie tai pranešė Komisijai. Pagrįsdama savo sprendimą rašte, nusiųstame Valstybės iždui, bendrovė Amber nurodė, kad pagrindinė jos pasitraukimo priežastis yra tai, kad remdamasi nuodugnaus laivų statyklos padėties tyrimo due diligence rezultatais ji priėjo prie išvados, kad laivų statykla neatkurs gyvybingumo netgi įgyvendinus restruktūrizavimo priemones, įskaitant dideles investicijas.

(119) 2008 m. gegužės 15 d. Lenkijos valdžios institucijos priėmė sprendimą užbaigti privatizavimo procesą pakviesdamos deryboms pasiūlymų pateikėjus, kuriems buvo leista dalyvauti 2007 m. pradėtoje procedūroje.

(120) 2008 m. gegužės 26 d. Lenkija pranešė Komisijai, kad privatizavimo procesas buvo pradėtas iš naujo. Kitose kasdienėse ataskaitose Lenkija pranešdavo Komisijai apie veiksmus, kurių ėmėsi Lenkijos valdžios institucijos, siekdamos rasti Gdynės laivų statyklos pirkėją. Lenkija pateikė Komisijai kelis raštus, kuriuose galimi investuotojai išreiškė norą būti informuojami apie tęsiamą privatizavimo procesą ir gauti informacinį memorandumą, kai tik jis bus parengtas.

(121) Per 2008 m. birželio 10 d. susitikimą paaiškėjo, kad Lenkijos valdžios institucijos ėmėsi intensyvių derybų su bendrove ISD Polska, dabartine Gdansko laivų statyklos savininke, dėl galimo Gdynės laivų statyklos pirkimo ir abiejų laivų statyklų sujungimo. Lenkija pasiūlė naujas kompensuojamąsias priemones ir nurodė, kad naujas investuotojas pareikalavo papildomos valstybės pagalbos, iškeldamas tai kaip savo dalyvavimo privatizavimo procese sąlygą. Taip pat Lenkija pranešė Komisijai, kad bendrovė ISD Polska parengė bendrą restruktūrizavimo planą abiem laivų statykloms, kuris turi būti pateiktas Komisijai iki 2008 m. birželio 26 d. pagal nurodymą pateikti informaciją, kurį Komisija priėmė byloje C 18/2005 (18) dėl valstybės pagalbos.

(122) Lenkijos valdžios institucijų prašymu Komisija pranešė Lenkijai ir bendrovei ISD Polska per 2008 m. birželio 10 d. susitikimą, o vėliau ir 2008 m. birželio 13 d. raštu, kad turi būti įvykdytos tam tikros pradinės sąlygos, jeigu ISD Polska turėtų įsigyti Gdynės laivų statyklą ketindama plėtoti bendrą veiklą su Gdansko laivų statykla. Tos sąlygos buvo tokios: bendrovė ISD Polska turėtų pateikti bendrą abiejų laivų statyklų restruktūrizavimo planą iki 2008 m. birželio 26 d., bendrovė ISD Polska turėtų užtikrinti pakankamą restruktūrizavimo išlaidų finansavimą ir taikyti tikras kompensuojamąsias priemones pagal taikytinų gairių nuostatas. Komisija nurodė, kad bendrovės ISD Polska pasiūlytas nuosavas įnašas restruktūrizavimo išlaidoms padengti yra nepakankamas, turint omenyje valstybės pagalbos, kurią laivų statykla gavo praeityje ir kurios ISD Polska reikalauja privatizavimo tikslais, dydį.

(123) 2008 m. birželio 6 d. raštu Lenkija pranešė Komisijai, kad valdžios institucijos 2008 m. birželio 3 d. priėmė sprendimą dėl 515 mln. PLN kapitalo injekcijos Gdynės laivų statyklai, skirtą, be kita ko, padengti laukiamiems nuostoliams, kurie bus patirti dėl sudarytų laivų statybos sutarčių.

(124) 2008 m. birželio 26 d. Komisija gavo 2008 m. birželio mėn. restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė bendrovė ISD Polska, jis vadinosi „Naujosios Gdansko ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planas“; plane buvo aprašyta bendra Gdansko laivų statyklos ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo strategija (toliau – „Bendras restruktūrizavimo planas (parengtas bendrovės ISD Polska)“). Komisija gavo ir 2008 m. birželio mėn. restruktūrizavimo plano projektą, kurį parengė Polish Shipbuilding Company, planas vadinosi „Gdynės laivų statyklos 2008–2012 m. restruktūrizavimo planas“ (toliau – bendrovės PSC parengtas restruktūrizavimo planas). Abu planai glaustai aprašyti toliau.

(125) 2008 m. liepos 14 d. raštu Lenkija pranešė Komisijai, kad Gdynės laivų statyklos privatizavimo procesas tęsiamas toliau, ir paprašė suteikti daugiau laiko, kad galimi investuotojai užbaigtų restruktūrizavimo planą. Lenkija įsipareigojo pateikti galutinį Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą vėliausiai 2008 m. rugsėjo 12 d.

(126) Komisija sutiko atidėti sprendimo priėmimą, kol bus pateiktas galutinis restruktūrizavimo planas.

(127) 2008 m. rugsėjo 12 d. Lenkija pateikė galutinį 2008 m. rugsėjo 12 d.„Naujosios Gdansko ir Gdynės laivų statyklos restruktūrizavimo planą“, parengtą bendrovės ISD Polska (toliau – „bendras rugsėjo 12 d. restruktūrizavimo planas“), kuris iš esmės buvo atnaujintas 2008 m. birželio 26 d. bendras restruktūrizavimo planas.

5. 2006 M. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

(128) Kaip nurodyta 2006 m. restruktūrizavimo plane, 2004 m. restruktūrizavimo planą reikėjo pakeisti dėl makroekonominių pokyčių, t. y. zloto vertės didėjimo dolerio atžvilgiu (kursas pasikeitė nuo 4,1 PLN/USD iki 3,0 PLN/USD) ir plieno kainų augimo nuo 300 JAV dol. už toną iki 700 JAV dol. už toną, nes tai padarė neigiamą įtaką ekonominei laivų statyklos padėčiai, taip pat ir dėl to, kad gauta valstybės pagalba buvo nepakankamo dydžio; todėl 2004 m. restruktūrizavimo planas negalėjo būti įgyvendintas iki galo.

(129) 2006 m. restruktūrizavimo planas, kurį laivų statykla parengė bendradarbiaudama su Ernst & Young, buvo skirtas 2006–2012 metams. Tačiau dauguma priemonių turėjo būti įgyvendintos iki 2009 m. pabaigos. 2004 m. restruktūrizavimo planas buvo skirtas 2003–2008 metams.

(130) 2006 m. restruktūrizavimo plane nustatyti tokie tikslai: veiksmingai apriboti laivų statyklos gamybos veiklos išlaidas, padidinti laivų statyklos našumą ir užtikrinti laivų gamybos pelningumą. Tiems tikslams įgyvendinti laivų statykla pirmiausia ketino persvarstyti su užsakovais jau sudarytas sutartis ir taip išvengti nuostolių, kurie buvo numatyti patirti statant laivus, planuojamus atiduoti 2006 ir 2007 m. Be to, išlaidų mažinimo programos tikslas buvo sumažinti gamybos išlaidas.

a) Pardavimo strategija

(131) Pagal suplanuotą pardavimo strategiją numatyta koncentruotis į pagrindinių laivų portfelį; jiems priskiriami konteineriniai laivai ir laivai, skirti automobilių gabenimui. Kartu laivų statykla planuoja išlaikyti savo gamybinius pajėgumus tikėdamasi patrauklių pasiūlymų iš nišinių segmentų.

b) Pramoninis ir veiklos restruktūrizavimas

(132) Svarbiausios priemonės — Padidinti efektyvumą 2007–2009 metais įgyvendinus 61 mln. EUR investicijas. Investicijų tikslas – pašalinti visas keblias gamybos proceso vietas (paprastai – gaminant plienines konstrukcijas) ir padidinti gamybos našumą. Papildomai planuojamos ir išlaidos informacinei sistemai – 6,6 mln. EUR; — Restruktūrizuoti užimtumą, t. y. atsisakyti visuotinai kur kas labiau paplitusio įdarbinimo pagal terminuotas sutartis ir siekti planuojamo užimtumo lygio. Įdiegti motyvavimo sistemą. Be to, laivų statykla planuoja padidinti atlyginimus darbuotojams, tiesiogiai susijusiems su gamyba – 10 % 2006 m. ir po 4 % kasmet 2008–2010 m. Dabar didžiausi laivų statyklos sunkumai susiję su dažnais neatvykimais į darbą ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumu; — Plane pabrėžiama laivų statyklos apsaugos nuo valiutų rizikos reikšmė. 2007–2012 m. 70 % laivų statyklos pajamų turi būti apsaugotos nuo valiutų rizikos sudarant valiutų sandorius; — Toliau atskirti pavaldžiąsias bendroves (Įmonės gelbėjimo tarnybą, Kėlimo įrenginių techninės priežiūros skyrių ir kt.) ir parduoti atrinktas turto sudedamąsias dalis; — Patobulinti projektavimo procesą (standartizuoti projektinius sprendimus). Galima atskirti ir Projektavimo biurą – sprendimas dėl to turi būti priimtas 2007 m.; — Kitos priemonės, pavyzdžiui, sutarčių persvarstymas su užsakovais, sutartyse taikomos išlygos dėl indeksavimo, kurios turėtų apsaugoti nuo valiutų rizikos, darbuotojų motyvacijos sistema, procesų optimizavimas ir finansinio turto pardavimas.

c) Finansų restruktūrizavimo priemonės

(133) Laivų statykla turi įgyvendinti finansų restruktūrizavimą. 2005 m. pabaigoje nuosavas laivų statyklos kapitalas buvo -285,4 mln. PLN. 2006–2007 m. planuojama pagerinti padėtį didinant įstatinį laivų statyklos kapitalą iš viso 1 015 mln. PLN: 2006 m. kapitalo padidinimą 500 mln. PLN turėtų finansuoti privatūs investuotojai, o 2007 m. numatytą kapitalo padidinimą 515 mln. PLN – privatus arba viešasis investuotojas.

d) Vertės, kurias planuojama pasiekti užbaigus restruktūrizavimo procesą, – ilgalaikio gyvybingumo atkūrimas

(134) Laukiama, kad restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje – 2009 m. – laivų statyklos gamybos lygis bus 298 610 CGT palyginti su 279 258 CGT 2006 m. Kitoks bus ir pastatytų laivų skaičius – vietoj 13 laivų 2006 m. (8 konteineriniai laivai ir 5 laivai, skirti automobiliams gabenti) – 11 laivų (5 konteineriniai laivai ir 6 laivai, skirti automobiliams gabenti). Numatoma, kad vėliau gamyba didės iki 324 110 CGT lygio 2012 m., kai laivų statykla atiduos naudoti 12 laivų.

(135) Vidutinis užimtumo dydis turi būti sumažintas nuo 5 208 darbuotojų 2006 m. gegužės mėn. iki siekiamo užimtumo lygio – 4 530 darbuotojų 2007 m. pabaigoje.

(136) Laukiama, kad padidės našumas (pagerės darbo imlumo rodiklis) – nuo 44,8 darb. val. / CGT 2007 m. iki 37,0 darb. val. / CGT 2012 m. Pasak Komisijos konsultanto, lyginamų našiausiai dirbančių Europos laivų statyklų našumas mažesnis negu 20 darb. val. / CGT.

(137) Tikimasi, kad apyvarta padidės nuo 1 599 mln. PLN 2005 m. iki 1 869 mln. PLN 2012 m. Pelnas iš veiklos turi padidėti nuo 7,35 mln. PLN 2005 m. ir –233,5 mln. PLN 2006 m. iki 67,68 mln. PLN 2012 m., pirmieji pelningi metai turi būti 2009 m.

e) Jautrumo analizė

(138) Plane pateikta jautrumo analizė, susijusi su tokiais dalykais: — Zloto vertė JAV dol. atžvilgiu didės 0,05 ir 0,1 PLN per metus vietoj pagrindiniame scenarijuje numatyto 3,00 PLN/USD kurso. — Ir toliau per metus bus pastatoma po 10 laivų vietoj pagrindiniame scenarijuje numatytų 11 laivų 2009–2010 m. ir 12 laivų 2011–2012 m. — Įvairūs atsikaitymams taikomi tarifai (savojo darbo užmokesčio tarifai, kintamosios ir pastovios kooperacijos tarifai) 2008–2012 m. didės daugiau negu numatyta pagrindiniame scenarijuje. — 2009–2012 m. laivų kainos sumažės 5 % ir 10 %. — Medžiagų kainos didės kartu su laivų kainų didėjimu nuo 2007 m.

f) Kompensuojamosios priemonės

(139) 2006 m. restruktūrizavimo plane kaip kompensuojamoji priemonė pasiūlytas gamybos mažinimas iki 340 000 CGT per metus, darant prielaidą, kad techniniai laivų statyklos pajėgumai bus 540 000 CGT. Kaip išsamiai paaiškinta toliau, 2007 m. vasario mėn. Lenkija pasiūlė neatkuriamai uždaryti sausąjį doką SD I. Laivų statykla pateikė duomenų, kad dabartiniai techniniai laivų statyklos pajėgumai yra mažesni nei 540 000 CGT. Galiausiai Komisijos tarnybos preliminariai sutiko su siūlomu gamybinių pajėgumų apribojimu, kuriuo buvo pakeistos 2006 m. restruktūrizavimo plane pasiūlytos kompensuojamosios priemonės.

6. BENDRAS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS, PARENGTAS BENDROVĖS ISD

(140) Bendrovė ISD Polska, kuri yra Gdansko laivų statyklos didžiosios dalies savininkė, įsitraukė į privatizavimo procesą po to, kai bendrovė Amber pasitraukė iš privatizavimo, prasidėjusio 2007 m. Kaip aprašyta pirmiau, bendrovė ISD Polska persvarstė restruktūrizavimo planą, pateiktą Komisijai 2008 m. birželio 26 d., ir 2008 m. rugsėjo 12 d. Lenkija pateikė Komisijai pataisytą restruktūrizavimo planą. Toliau, kiek būtina, paaiškinami rugsėjo mėn. bendro restruktūrizavimo plano pakeitimai.

(141) ISD Polska parengta bendros veiklos vykdymo strategija pagrįsta abiejų laivų statyklų veiklos sąveikos rezultatų naudojimu ir abiejų įmonių geriausių gamybos tikslams naudojamo turto sudedamųjų dalių sujungimu (19). Pagrindiniai medžiagų sandėliai turi būti Gdynės laivų statykloje, čia turi vykti ir skardos bei profilių apdorojimo procesas. Vėliau skardos ir profiliai bus gabenami vandens keliais į Gdansko laivų statyklą, kurioje bus gaminamos sekcijos ir blokai. Montavimo darbai bus atliekami Gdynės laivų statyklos dokuose, o galutiniai apdailos darbai – abiejų laivų statyklų krantinėse.

(142) Bendrame restruktūrizavimo plane kalbama apie nesėkmingą 2006 m. restruktūrizavimo planą, kuris turėjo padėti atkurti ilgalaikį laivų statyklos gyvybingumą, ir nurodomos dabartinių finansinių sunkumų, kuriuos patiria abi laivų statyklos, priežastys. Tarp jų, be kita jo, minimas neįgyvendintas laivų statyklos privatizavimas ir dėl to negautos lėšos laivų statyklos kapitalui padidinti iki tokio lygio, kad galima būtų imtis restruktūrizavimo, ir nepakankama valstybės pagalba. Bendrame restruktūrizavimo plane nurodyti ir makroekonominiai veiksniai – zloto vertės didėjimas JAV dol. atžvilgiu, plieno kainų augimas, taip pat išoriniai veiksniai, prie kurių priskiriamas kvalifikuotų darbuotojų išvykimas iš laivų statyklos, mažas našumas ir sutarčių sudarymas be būtinų priemonių, leidžiančių apsisaugoti nuo valiutų kursų ir materialinių išlaidų pokyčių, nes dėl to laivų statykla patyrė nuostolių.

(143) Bendro restruktūrizavimo plano tikslas yra atkurti ilgalaikį abiejų restruktūrizuojamų įmonių – Gdynės laivų statyklos ir Gdansko laivų statyklos – gyvybingumą. Šis sprendimas iš tiesų yra skirtas tik Gdynės laivų statyklai, bet tolesniuose bendro restruktūrizavimo plano aprašymuose ir vertinimuose reikia atsižvelgti į Gdansko laivų statyklos egzistavimą, ankstesnius tos laivų statyklos restruktūrizavimo bandymus, taip pat į valstybės pagalbą, kurią ta įmonė jau gavo ir kurią dar numatoma jai skirti.

a) Pardavimo strategija

(144) Bendrame restruktūrizavimo plane numatyta, kad sujungtos laivų statyklos vykdys dviejų rūšių veiklą: statys laivus ir gamins produkciją, nesusijusią su laivų statyba.

(145) Laivų statybos srityje bendrovė ISD Polska, žvelgdama iš trumpalaikės perspektyvos, ketina koncentruotis į tokius rinkos segmentus: konteinerinių laivų (mažų ir vidutinių, nuo 500 iki 3 000 TEU), bendrosios paskirties biriųjų krovinių laivų („klasikinių“ – sausakrūvių, daugeriopos paskirties ir heavy lift tipo laivų) ir laivų, skirtų automobiliams gabenti (didelių laivų, skirtų gabenti tik automobiliams, C6600 dydžio), be to, plėtoti veiklą off-shore tipo laivų segmente (pavyzdžiui, statyti AHTS tipo laivus, skirtus platformų vilkimui, platformų inkarų pakėlimui ir nuleidimui, laivus, kuriais pristatoma gręžinių platformų įranga, ir laivus, skirtus gręžinių platformų personalui plukdyti), ir tokia veikla turi tapti dominuojančia žvelgiant iš vidutinės trukmės laiko perspektyvos.

(146) Rinkos analizė paremta lyginimu su kitų Europos laivų statyklų gamybos portfeliais ir sujungtų laivų statyklų patirtimi. Plane atkreipiamas dėmesys į būtinybę gauti pažangiąsias technologijas (know-how), reikalingas gaminti off-shore tipo laivams, ir vykdant gamybą pirmaisiais metais naudotis subrangovų paslaugomis. Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane aprašyta ankstesnė Gdansko laivų statyklos patirtis, įgyta gaminant off-shore tipo laivų korpusus, ir nurodyta, kad laivų statykla turi užsakymų statyti tokio tipo laivus. Be to, plane paminėta, kad Gdansko laivų statykla pasirašė ketinimų raštą dėl penkerių metų bendradarbiavimo su žinomu off-shore tipo laivų gamintoju, kuriam Gdansko laivų statykla subrangos būdu tieks kur kas daugiau sukomplektuotus laivų korpusus. Plane numatyta perspektyva palaipsniui atsisakyti subrangovo vaidmens ir pradėti gaminti visiškai įrengtus off-shore tipo laivus, ir pagrįstai nurodoma būtinybė palaipsniui įgyti gebėjimų statyti visiškai įrengtus laivus bei sukurti tiekėjų tinklą.

(147) Pagal numatomą gamybos portfelį iš pradžių ketinama išlaikyti esamą konteinerinių laivų gamybą ir palaipsniui mažinti ją iki 2011 m., o vėliau visai nutraukti tokių laivų gamybą. Plane numatyta, kad tada gamybos portfelyje bus tik off-shore tipo laivai ir dideli automobiliams gabenti skirti laivai C6600. Pagal bendrą birželio mėn. restruktūrizavimo planą sujungtos laivų statyklos turėtų sudaryti sutartis dėl 13 laivų statybos 2008 m. (3 konteinerinių laivų, 5 off-shore tipo laivų ir 5 laivų, skirtų automobiliams gabenti), 16 laivų 2009 m. (2 konteinerinių laivų, 8 off-shore tipo laivų ir 6 laivų, skirtų automobiliams gabenti), 15 laivų 2010 ir 2011 m. (1 konteinerinio laivo, 7 off-shore tipo laivų ir 7 laivų, skirtų automobiliams gabenti), 17 laivų 2012 m. (10 off-shore tipo laivų ir 7 laivų, skirtų automobiliams gabenti), 18 laivų 2013 ir 2014 m. (14 off-shore tipo laivų ir 4 laivų, skirtų automobiliams gabenti). Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane gamybos planas pakeistas: 2009–2011 m. turės būti pastatoma 12–13 laivų per metus (5–7 laivai, skirti automobiliams gabenti, ir 6 off-shore tipo laivai, po 2008 m. nebus užsakymų statyti konteinerinius laivus).

(148) Kalbant apie gamybą, nesusijusią su laivų statyklų veikla, reikia pasakyti, kad sujungtose laivų statyklose ISD Polska ketina pradėti gaminti bokštus vėjo jėgainėms ir plienines konstrukcijas. Plane numatyta pradėti gaminti vėjo jėgainių bokštus 2011 m., iš pradžių – po 75 vienetus per metus, o vėliau nuo 2014 m. padidinti pajėgumą iki 350 vienetų (planuojamas bokštų aukštis – 80 m).

(149) Birželio mėn. plane buvo numatyta gaminti įvairių rūšių plienines konstrukcijas (kranų strėles, kėlimo įrenginius, statybai skirtas plienines konstrukcijas ir laivų elementus), jų gamyba išaugtų nuo 2 174 tonų 2008 m. iki 13 500 tonų nuo 2011 m. (20).

(150) Rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane aprašytos bendrovės ISD Polska (arba kitų bendrovių, priklausančių grupei Donbas) turimos pažangiosios plieninių konstrukcijų gamybos technologijos (know-how). Kai kurių rūšių gamybą ketinama perkelti iš Čenstakavos plieno lydyklos („Huta Częstochowa“) į sujungtas laivų statyklas. Plane pateikiami rinkos tyrimų, kuriuos atliko nepriklausomas konsultantas (Roland Berger), rezultatai rengiantis plėtoti plieninių konstrukcijų segmentą Gdansko laivų statykloje po to, kai 2007 m. pradžioje dalį akcijų perims bendrovė ISD Polska. Pagal restruktūrizavimo plane pateiktą informaciją, minėti tyrimų rezultatai rodo augimą plieninių konstrukcijų segmente Europoje, o ypač – Lenkijoje (pavyzdžiui, dėl infrastruktūros plėtros, įgyvendinamos naudojantis struktūrinių fondų lėšomis). Tie tyrimai Komisijai nebuvo pateikti.

(151) Rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane buvo ir įvairių prognozių dėl plieninių konstrukcijų gamybos apimties, tai parodyta toliau pateikiamoje 1a lentelėje. 1a lentelė Planuojama plieninių konstrukcijų gamyba, tonomis (2008 m. rugsėjo mėn. bendras restruktūrizavimo planas) Gaminiai 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Kranų strėlės 274 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 2 000 Kranai 0 1 100 1 500 1 500 1 500 1 500 1 500 Krovinių skyriai 1 500 6 000 16 000 22 400 36 000 36 000 36 000 Plieninės statybinės konstrukcijos 0 1 100 3 000 4 000 4 000 4 000 4 000 Laivų dalys 0 1 000 1 450 5 000 13 000 13 000 13 000 Iš viso 1 774 11 200 23 950 34 900 56 500 56 500 56 500

b) Pramoninis ir veiklos restruktūrizavimas

(152) Bendrame restruktūrizavimo plane pažymėta, kad abiejų laivų statyklų gamybai naudojamo turto sudedamosios dalys yra labai prastos būklės, o jų lygis atitinka būklę, buvusią Europos laivų statyklose praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pradžioje. Planuojamos investicijos į laivų statybos veiklą yra 111 mln. EUR, o į gamybą, nesusijusią su laivų statyba, – 193 mln. PLN (175 mln. PLN į vėjo jėgainių bokštų gamybą ir 18 mln. PLN į plieninių konstrukcijų gamybą).

(153) Investicijos į laivų statybos veiką bus įgyvendinamos 2009–2011 m. dviem etapais, tačiau jie iš dalies sutaps laiko atžvilgiu. Prie svarbiausių investicijų (21) reikia priskirti investicijas į skardos pjovimo, plokščių panelių gamybos įrenginius, naują vamzdžių gamybos dirbtuvę ir sekcijų apdorojimo cechą. Tos investicijos kartu su organizaciniais pakeitimais turi lemti našumo padidėjimą – nuo 45 darb. val./CGT iki siekiamo 20 darb. val./CGT (22).

(154) Pagrindiniai organizaciniai poreikiai susiję su tokiomis sritimis: pardavimo (sutarčių), medžiagų ir paslaugų pirkimo, projektavimo galimybių, gamybos, žmogiškųjų išteklių ir informacinių technologijų.

(155) Pagal bendrąją restruktūrizavimo programą numatyta įkurti Planavimo centrą, kurio užduotis būtų efektyvus gamybos planavimas visais organizaciniais sujungtų laivų statyklų lygmenimis. Įkūrus tokį centrą turėtų būti pašalinti planavimo proceso, grafikų planavimo, biudžeto nustatymo ir gamybos stebėsenos proceso trūkumai.

(156) Dėl sutarčių sudarymo – bendrovė ISD Polska ketina taikyti indeksavimo išlygą, kuri laivų statyklai padėtų apsisaugoti nuo medžiagų įsigijimo ir atlyginimų išlaidų didėjimo, nes riziką turėtų prisiimti statomo laivo savininkas. Laivų statykla turi parengti naują sutarties pavyzdį. Prie bendro rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plano pridėtos ištraukos iš kai kurių sutarčių, sudarytų dėl laivų statybos, siekiant parodyti, kad laivų statykla pajėgi derėtis dėl indeksavimo išlygų, apsaugančių nuo plieno kainų svyravimo rizikos.

(157) Siekdama apsisaugoti nuo valiutų kurso svyravimo rizikos laivų statykla ketina įdiegti atitinkamas priemones, nustatydama išlaidas ir pajamas, dėl kurių atsiranda valiutų rizika, ir apibrėždama leistinas tokios rizikos ribas. Rizikos valdymo sistema, numatyta bendrame restruktūrizavimo plane, paremta keturiais pagrindiniais dalykais: į riziką turi būti atsižvelgta rengiant laivų statyklos strategiją (apibrėžiama toleruotina rizika, rizikos valdymas), pritaikyta organizacinė struktūra, naudojamos informacinės technologijos ir taikomi įvairūs rizikos ribojimo metodai (įprastinė rizikos apribojimo politika (hedging), į sutartis įtraukiamos išlygos dėl indeksavimo, įsigyjamos finansinės priemonės – valiutų opcionai ir ateities sandoriai (forward)). Bendrame restruktūrizavimo plane išsamiau aprašoma siūloma apsaugos nuo valiutų rizikos politika. Plane nurodytos trys apsaugos priemonės, kuriomis turi pasinaudoti laivų statykla, pateikiami valiutų rizikos galimo poveikio ligšioliniam užsakymų portfeliui skaičiavimai iki 2012 m. ir tuo pagrindu apskaičiuotos apsaugos priemonių išlaidos. Pagal restruktūrizavimo planą bendrovė ISD Polska kreipėsi į kelis bankus, kurie tam, kad parengtų apsaugos priemonių pasiūlymą, pareikalavo, kad bendrovė pateiktų tinkamą apsaugos strategiją. Pagal planą tokia strategija turi būti parengta per pirmuosius šešis restruktūrizavimo mėnesius.

(158) Gamybos srityje tikslas yra įveikti sunkumus, susijusius su neefektyvia logistika Gdansko laivų statykloje, ir Gdynės laivų statyklos gamybos kliūtis. Plane numatyta paskirstyti užduotis tarp abiejų įmonių ir parengti naują medžiagų tiekimo schemą.

(159) Pirkimo ir medžiagų valdymo srityje pagrindinis tikslas yra sumažinti išlaidas. Restruktūrizavimo priemonės apima medžiagų įsigijimą, pavyzdžiui, renkantis gaminius mažiausiai iš trijų pasiūlymų, bendradarbiavimą su Čenstakavos plieno lydykla, išteklių valdymą ir pan.

(160) Informacinių technologijų srityje laivų statykla planuoja priimti į darbą ir parengti aukštos kvalifikacijos darbuotojus, išplėsti turimų informacinių technologijų naudojimo sritį ir modernizuoti jas.

(161) Užimtumo srityje tikslas yra įveikti sunkumus, susijusius su didele darbuotojų kaita ir dažnais neatvykimais į darbą. Bendrovė ISD Polska ketina bendradarbiauti su vietine darbuotojų atrankos firma. Plane numatyti vidiniai veiksmai – išplėtoti karjeros siekimo sistemas, įdiegti motyvacinę darbo užmokesčio sistemą (viršvalandžių valdymo, darbuotojų vertinimo, neatvykimų į darbą kontrolės ir atlyginimų sistemą, pagrįstą užduotimis ir kokybišku jų įvykdymu nustatytu terminu), taip pat plėtoti įmonės tapatumą. Plane primenama, kad užimtumas turi būti sumažintas nuo dabartinių 8 137 darbuotojų (2 651 žmogus dirba Gdansko laivų statykloje, 4 238 žmonės – Gdynės laivų statykloje ir 1 248 žmonės bendrovėse, priklausančiose Gdynės laivų statyklai) iki 5 395 darbuotojų. Pagal bendrą rugsėjo mėn. restruktūrizavimo planą darbuotojai bus atleidžiami palaipsniui 2009–2012 m. Atnaujintame plane pateikiami ir užimtumo restruktūrizavimo išlaidų bei rezultatų skaičiavimai.

(162) Be to, projektavimo veiklos srityje numatyta racionalizuoti Projektavimo biuro darbą ir geriau susieti jį su gamybos procesu.

(163) Plane glaustai bendrais bruožais aprašyti ir pageidaujami minėtų priemonių rezultatai organizacinio restruktūrizavimo srityje, jie pateikiami skaitinėmis vertėmis ir apibendrinti konstatuojant, kad našumo padidėjimas, kuris bus pasiektas naudojantis tomis priemonėmis, bus apie 12 darb. val. / CGT (23).

c) Finansų restruktūrizavimas

(164) Kalbant apie finansų restruktūrizavimą, plane numatyta, kad valstybės pagalbos priemonės, apie kurias Komisijai buvo pranešta vykstant oficialiai tyrimo procedūrai (žr. 9 dalį toliau), bus įgyvendintos. Be to, plane numatyta valstybės skiriama 385 mln. PLN kapitalo injekcija laivų statyklai apmokėti visuomeninius teisinius įsipareigojimus ir kai kurių visuomeninių teisinių įsipareigojimų mokėjimo išdėstymas dalinėmis įmokomis (ypač Socialinio draudimo įstaigai mokėtinų draudimo įmokų) ir jų įvykdymas iki 2018 m. (tai visuomeniniai teisiniai įsipareigojimai, kurių nominali vertė yra 418,8 mln. PLN (24), valstybės skiriama 250 mln. PLN kapitalo injekcija laivų statyklai padengti nuostoliams, kurie bus patirti 2008 m., taip pat 200 mln. PLN valstybės (ARP) kapitalo injekcija laivų statyklai, skirta finansuoti apyvartiniam kapitalui, ir tai, kad valstybė perims galimus 308 mln. PLN dydžio įsipareigojimus, kurie yra ginčo dėl įsiskolintų Gdansko laivų statyklos mokestinių įsipareigojimų dalykas.

(165) Plane numatytas maždaug 712 mln. PLN dydžio restruktūrizavimo išlaidų finansavimas iš būsimų įmonės piniginių įplaukų.

d) Restruktūrizavimo išlaidos ir nuosavas įnašas

(166) Bendrame restruktūrizavimo plane nurodyta iki šiol Gdynės laivų statyklos patirtų restruktūrizavimo išlaidų vertė yra 936 702 419 PLN, į šią sumą įskaičiuotos, pavyzdžiui, 98 mln. PLN investicinės išlaidos ir 365 mln. PLN skolos restruktūrizavimo išlaidos (25). Pagal bendrame restruktūrizavimo plane pateiktą informaciją Gdansko laivų statyklos restruktūrizavimo išlaidos buvo 311 533 500 PLN, į šią sumą įskaičiuotos, pavyzdžiui, 23 mln. PLN investicinės išlaidos ir 48 PLN skolos restruktūrizavimo išlaidos (26). Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane praeityje patirtos išlaidos nepakito, tačiau numatoma, kad pasikeis suplanuotos sujungtų laivų statyklų restruktūrizavimo išlaidos. Galimos išlaidos: investicijos – 552 mln. PLN, susikaupusių visuomeninių teisinių įsipareigojimų įvykdymas – 892 mln. PLN (27), susikaupusių civilinių teisinių įsipareigojimų įvykdymas – 889 mln. PLN, nuostolių, kurie 2008 m. turėtų būti 250 mln. PLN, padengimas (28), galimų 308 mln. PLN dydžio įsipareigojimų, kurie yra ginčo dėl įsiskolintų Gdansko laivų statyklos mokestinių įsipareigojimų dalykas, padengimas, nereikalingo laivų statyklos gamybinio turto (stapelių) išardymas – 42,8 mln. PLN ir užimtumo restruktūrizavimas – 69 mln. PLN. Iš viso numatomos 3 mlrd. PLN išlaidos.

(167) Per susitikimą, įvykusį rugsėjo 30 d., Lenkijos valdžios institucijos pasiūlė, kad analizuojant nuosavo įnašo į restruktūrizavimo išlaidas dydį nebūtų atsižvelgiama į praeityje laivų statyklai suteiktą pagalbą, kuri de facto buvo veiklos pagalbos pobūdžio. Lenkijos valdžios institucijos teigė, kad vertindama restruktūrizavimo išlaidas Komisija turėtų pripažinti tik išlaidas, patirtas nuo to momento, kai laivų statyklos valdymą perėmė investuotojas. ISD Polska tapo pagrindinė Gdansko laivų statyklos savininkė 2008 m. lapkričio 28 d., ir Lenkijos valdžios institucijos mano, kad restruktūrizavimo išlaidos, kurias nuo tos dienos patyrė Gdansko laivų statykla, yra 62,5 mln. PLN. Kalbant apie Gdynės laivų statyklą, kurios dalininkė ISD Polska dar nėra, neturi būti atsižvelgta į jokias praeityje patirtas restruktūrizavimo išlaidas. Todėl restruktūrizavimo išlaidos, į kurias atsižvelgti Lenkijos valdžios institucijos pasiūlė rugsėjo 30 d. susitikime, būtų 3,065 mlrd. PLN.

(168) Bendrovė ISD Polska teigė, kad nuosavas laivų statyklos ir jos akcininkų įnašas į restruktūrizavimo išlaidas atsižvelgiant į bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane pateiktus siūlymus, būtų toks, kaip parodyta toliau pateikiamoje 1b lentelėje. 1b lentelė Nuosavas įnašas į restruktūrizavimo išlaidas pagal bendrą rugsėjo mėn. restruktūrizavimo planą (PLN) Tariamas nuosavas įnašas, įdėtas praeityje 1. Gdynės laivų statyklos turto dalių pardavimas 3 783 515 2. Mainais už skolas įmonės darbuotojų ir privačių kreditorių gautos bendrovės akcijos 70 740 000 3. Gdynės laivų statyklos finansinio turto pardavimas nuo 2004 m. gegužės 1 d. iki 2008 m. birželio 24 d. 72 797 423 4. Gdynės laivų statyklos gamybinio turto išnuomojimas 8 335 000 5. Gdynės laivų statyklos investicijų išlaidos 2004–2007 m. 98 044 000 6. Bendrovės ISD įsigytos laivų statyklos akcijos 35 875 059 7. Gdansko laivų statyklos investicijų išlaidos 2004–2007 m. 22 238 900 8. Gdansko laivų statyklos gamybinio turto išnuomojimas 14 700 000 9. Restruktūrizavimo paskola, suteikta banko Nord/LB 20 000 000 10. Paskola iš SD 2 000 000 Tariamas nuosavas įnašas, kuris bus įdėtas ateityje 11. Kapitalo padidinimas, kurį įgyvendins bendrovė ISD 305 000 000 12. Kapitalo padidinimas, kurį įgyvendins bendrovė ISD 100 000 000 13. Turto sudedamųjų dalių pardavimas 240 000 000 14. Paskola/kreditas, skirtas vykdomai veiklai finansuoti 280 000 000 15. Investicinis kreditas, skirtas gamybai, nesusijusiai su laivų statyba 185 000 000 16. Apyvartinis kreditas, skirtas finansuoti vykdomai gamybai, nesusijusiai su laivų statyba, finansuoti 45 000 000 17. Laivų statyklos akcijų įsigijimas iš ARP (29) 69 560 400

(169) Iš bendro restruktūrizavimo plano paaiškinimų, kuriuos Lenkija pateikė 2008 m. liepos 7 d., ir iš bendro rugsėjo mėn. plano matyti, kad apie išorinio finansavimo šaltinus, pažymėtus 14–16 numeriais, iki šiol nebuvo žinoma.

(170) ISD Polska vykdomai veiklai finansuoti numato gauti 280 mln. PLN paskolą/kreditą 2012 m. ir laiko šią prielaidą tikroviška, turėdama omenyje neva palankų sujungtų laivų statyklų skolos santykį su EBIDTA, numatomu 2012 m.

(171) Gauti paskoloms, iš kurių numatoma finansuoti gamybą, nesusijusią su laivų statyba (vėjo jėgainių bokštų; 15–16 pozicijos), bendrovė ISD Polska ketina tam tikslui įsteigti bendrovę, pavaldžią sujungtoms laivų statykloms, kuri vykdytų vėjo jėgainių bokštų gamybos veiklą, ir mano, kad ta veikla pritrauks kapitalą iš išorės. Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane pateikiama papildoma informacija apie investicinę paskolą vėjo jėgainių bokštų projektui (15 pozicija). Apibūdintas jėgainių bokštų projektas, kuris turės būti pateiktas nagrinėti įvairiems bankams. Prie restruktūrizavimo plano pridėtas ir banko Kredyt Bank (KBC) 2008 m. rugpjūčio 4 d. bei banko Fortis Bank2008 m. rugsėjo 4 d. raštai, kuriuose išreiškiamas susidomėjimas tuo projektu. Pasak Fortis Bank, visuotinai žinoma, kad bankas domisi atsinaujinančių energijos šaltinių projektais. Dėl to Fortis Bank konstatuoja, kad bendrovės ISD projektas vėjo jėgainių srityje „atrodo esąs labai įdomus“, ir apibendrindamas pareiškia, kad yra suinteresuotas tolesnėmis išsamiomis derybomis. Bankas Kredyt Bank patvirtino savo susidomėjimą atsinaujinančių energijos šaltinių projekto finansavimu. Toliau bankas išvardija analizes, kurios turi būti atliktos prieš nagrinėjant pasiūlymą dėl kreditavimo; tai veiklos plano ir finansinio modelio, paremto realiomis ir rinkos taisykles atitinkančiomis prielaidomis, įvertinimas, projekto pelningumo įvertinimas ir jo priklausomybės nuo tokių veiksnių kaip medžiagų kainos ir valiutų kursai nustatymas, sudarytų tiekimo sutarčių įvertinimas, taip pat rezultatai, kurių bus pasiekta pasibaigus vykdomoms administracinėms procedūroms, susijusioms su teisiniu nuosavybės, kuria naudojantis projektas turi būti įgyvendintas, statusu.

(172) 2008 m. liepos 8 d. raštu Lenkija pateikė finansinio ir gamybinio turto sudedamųjų dalių, kurias bendrovė ISD Polska ketina parduoti norėdama gauti 189 mln. PLN pajamas, sąrašą. Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane tas skaičius padidintas iki 240 mln. PLN. Skirtumas visų pirma susijęs su pagrindinio pardavimo sandorio dalyko – žemės, kurioje dabar yra trys Gdansko laivų statyklos stapeliai, įvertinimu. Birželio mėn. restruktūrizavimo plane buvo numatyta nominali pajamų iš pardavimo vertė (pardavimo kaina atėmus nekilnojamojo turto paruošimo parduoti išlaidos) ir į restruktūrizavimo išlaidas įtrauktos to nekilnojamojo turto paruošimo parduoti išlaidos. Be to, prie bendro rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plano buvo pridėtas nepriklausomas nekilnojamojo turto vertinimas. Jame nenurodyta dabartinė nekilnojamojo turto rinkos kaina, pateikiama tik skaičiuojamoji vertė, kurią tas nekilnojamasis turtas turėtų investuotojui, įsigijusiam jį plėtros tikslams (apartamentų, administracinių ir biurų pastatų statybai).

(173) Lenkija paaiškino, kad žemė, kurioje yra Gdansko laivų statyklos stapeliai, ir žemė greta jų dabar priklauso bendrovei Synergia 99. Gdynės laivų statykla yra viena iš bendrovės Synergia 99 dalininkų ir pagal dalininkų sutartį tos bendrovės likvidavimo atveju turi teisę įsigyti stapelius ir žemė, kurioje jie yra. Pagal Lenkijos pateiktą informaciją bendrovės Synergia 99 turto sudedamųjų dalių paskirstymas dalininkams priklauso nuo dabar vykstančio administracinio proceso, susijusio su Gdansko uosto ribų nustatymu.

(174) Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane buvo paaiškinta, kad vykdomos administracinės procedūros nėra susijusios su žemės sklypu, esančiu greta stapelių, ir pridėtas bendrovės Synergia 992008 m. rugpjūčio 28 d. patvirtinimas, kad ji atitinkamoms valdžios institucijoms pateiks paraišką išskirti iš nekilnojamojo turto, ant kurio yra uostas, teritoriją, kurioje yra stapelis.

(175) Be to, bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane paaiškintos bendrovės Synergia 99 dalininkų suderintos jos likvidavimo sąlygos. Bendrovė bus likviduota dviem etapais: iš pradžių Synergia 99 bus padalyta į du subjektus, kurie perims apibrėžtą bendrovės Synergia 99 turtą, o vėliau Gdynės laivų statykla taps išimtinė subjekto, turinčio tą sklypą, kuriame yra stapeliai, savininkė. Pagal planą pirmasis likvidavimo etapas buvo įgyvendintas 2008 m. spalio 15 d. bendrovės Synergia 99 dalininkų susirinkime. Tačiau planuojamas padalijimas priklauso nuo uosto ribų pakeitimo. Bendrovės Synergia 99 dalininkų susitarimas dėl likvidavimo sąlygų laikinai sustabdytas.

(176) Gdynės laivų statyklos balanse nurodyta laivų statyklos dalis bendrovėje Synergia 99 yra 40 mln. PLN. Pagal bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane pateiktą informaciją (30), kad dalininkai galėtų sudaryti susitarimą dėl turto paskirstymo bendrovės Synergia 99 likvidavimo atveju, jos valdyba 2007 m. rugpjūčio mėn. pateikė patvirtinimą, kad bendrovės turto nominali vertė yra […] (31) mln. PLN, ir tai, valdybos nuomone, atspindi jo rinkos vertę. Nepriklausomas vertinimas, kurį valdyba pateikė dalininkams tuo metu, patvirtina, kad žemės, ant kurios yra stapeliai, rinkos vertė yra […] mln. PLN.

e) Finansinės prognozės

(177) Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane pateikiamos pakeistos finansinės prognozės. Jos paremtos tam tikromis prielaidomis dėl infliacijos, WIBOR 3m palūkanų normos, USD/PLN kurso ir medžiagų išlaidų, kurios savo ruožtu pagrįstos išorinių ekspertų vertinimais. Birželio mėn. plane buvo taikytas 2,254 PLN/USD kursas 2008 m. ir 2,32 PLN/USD kursas 2009 m., o rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane, remiantis išorine ataskaita (32) taikytas PLN/USD kursas buvo 2,32 visam restruktūrizavimo laikotarpiui. Birželio mėn. plane plieno kaina, numatyta 2008 m., buvo 1 381 JAV dol. už toną, ir tikimasi, kad vėliau ji sumažės 1 211 JAV dol. už toną 2011 m., vėliau vėl išaugs iki 1 359 dol. už toną 2014 m. Rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane buvo numatytos jau didesnės plieno kainos (1 539 dol. už toną 2009 m., 1 350 dol. už toną 2011 ir 1 516 dol. už toną 2014 m.). Bendrame birželio mėn. restruktūrizavimo plane buvo numatyta, kad darbo užmokestis augs taip: 2009 m. – 7,6 %, 2010 m. – 7 %, 2011 m. – 6 % ir apie 5 % po 2012 m. Rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane numatytas mažesnis darbo užmokesčio augimas: 2009 m. – 5,8 %, 2010 m. – 5 %, 2011 m. ir 2012 m. – 4 %, po 2012 m. – 3 % (33). Birželio mėn. restruktūrizavimo plane numatyta, kad infliacija sieks apie 2,2 %. Rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane jau buvo numatyta didesnė infliacija, nuo 3,4 % 2009 m. (34) ir toliau palaipsniui mažėjanti (35) (iki 2,5–2,6 % po 2012 m.).

(178) Pagrindinis finansinių prognozių, pateiktų rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane, pakeitimas palyginti su birželio mėn. planu, buvo skirtumas tarp pajamų, numatomų gauti pardavus laivus, ir iš veiklos, nesusijusios su laivų statyba. Rugsėjo mėn. plane, be kita ko, numatytos ir gerokai didesnės laivų, skirtų automobiliams gabenti – vieno iš dviejų pagrindinių laivų statyklos gaminių, kainos; tas pasikeitimas turi didelę įtaką pelno ir nuostolio ataskaitai.

(179) Konsoliduotos pelno ir nuostolio ataskaitos prognozė dėl laivų statybos veiklos ir veiklos, nesusijusios su laivų statyba, pateikta rugsėjo mėn. plane, rodo teigiamą pelno maržą nuo 2009 m., tada ji turėtų būti 4,1 %, 2010 m. – 3,1 %, 2011 m. – 7,4 %, o restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, 2012 m., 6,4 %. Pelno marža 2014 m. sumažės iki 4,3 % (dėl pablogėjusios rinkos konjunktūros), o vėliau palaipsniui didės iki 7,7 % 2017 m.

(180) Bendrame birželio mėn. restruktūrizavimo plane pateikta sutrumpinta jautrumo analizės versija; atliekant tą analizę buvo ištirta tam tikrų pokyčių įtaka pagrindinėms prielaidoms, kuriomis remiantis buvo daromos prognozės dėl EBIDTA rodiklio vertės EBIDTA per 10 metų ir sukaupto 10 metų pelno. Buvo analizuojamas ir tolesnis zloto vertės didėjimas po 5 grašius ir tolesnis plieno kainų bei atlyginimų augimas 5 %. Bendrame rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane pateikta nauja išsamesnė jautrumo analizė, be kita ko, aptariami ir zloto vertės padidėjimo 5 % JAV dolerio atžvilgiu padariniai. Rugsėjo mėn. plane buvo numatoma, kad Lenkija įsives eurą 2013 m. ir nuo to laiko PLN/USD valiutų kurso pokyčiai neturės įtakos laivų statyklos veiklai. Nauja jautrumo analizė parodo ir padarinius, jei doleris euro atžvilgiu sumažės 5 %, tai turėtų įvykti 2013–2017 m. (t. y. po to, kai Lenkijoje numatoma įvesti eurą).

(181) Finansinės prognozės, pateiktos birželio mėn. restruktūrizavimo plane, rodė, kad nediskontuotas grąžos laikotarpis (neatsižvelgiant į pinigų vertės kitimą laike) prasidės tik 11-aisiais veiklos metais, t. y. 2019 m. Skaičiuojant buvo atsižvelgta tik į finansinę investuotojo padėtį (440 mln. PLN), tai reiškia, kad per analizuojamą laikotarpį sukauptos piniginių lėšų įplaukos lyginamos tik su lėšomis, kurias kaip kapitalo injekciją skiria investuotojas, ir neatsižvelgiama į tai, kad pirmiausia didelę kapitalo injekciją laivų statyklai turi skirti valstybė. Plane numatyta, kad maždaug 712 mln. PLN restruktūrizavimo išlaidos bus padengtos iš būsimų bendrovės piniginių įplaukų.

(182) Rugsėjo mėn. restruktūrizavimo plane pateikti nediskontuoti grąžos laikotarpio, kuris yra 10 metų, skaičiavimai. Tame plane taip pat numatyta, kad didelė restruktūrizavimo išlaidų dalis (712 mln. PLN (36) bus padengta iš būsimų piniginių įplaukų.

7. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS, PARENGTAS PSC

(183) Bendrovė PSC įsteigta Lenkijoje 2007 m., jos užduotis buvo įsigyti Gdynės laivų statyklą. Bendrovė priklauso dviem bendrovėms: Marine Co ir Maritim Shipyard, kurias kontroliuoja Lenkijos verslininkas Januszas Baranas. Tos dvi bendrovės nuo dešimtojo praėjusio amžiaus dešimtmečio veikia Gdynės, Gdansko ir Ščecino teritorijoje, statydamos laivus ir valtis; tos bendrovės kaip subtiekėjai bendradarbiauja su didelėmis laivų statyklomis, daugiausia – Vokietijos, Norvegijos, Nyderlandų, Prancūzijos, tiekdamos blokus bei sekcijas ir teikdamos paslaugas. Visoje grupėje dirba 1 500 žmonių.

a) Pardavimo strategija

(184) Kalbant apie rinkos strategiją plane numatyta, viena vertus, koncentruotis į konteinerinių laivų, laivų, skirtų automobiliams gabenti, ir dujų tanklaivių gamybą, o kita vertus, per metus pastatyti iki 10 laivų, skirtų aptarnauti gręžinių platformoms. Be to, plane numatyta, kad laivų statykla ateityje turėtų pastatyti 12 laivų per metus, ir tokie būtų gamybiniai laivų statyklos pajėgumai uždarius mažąjį doką. Kita vertus, aprašant būsimą gamybą daroma prielaida, kad statomų laivų skaičius didės – 2008 m. – 6, 2009 m. –12, 2010 m. – 17, o 2012 m. – net 21 laivas. Be to, pateiktame finansiniame modelyje, kurio pagrindu neva atliktos finansinės analizės, taip pat numatomas gamybos augimas iki 21 laivo 2012 m.

(185) Be to, plane numatyta įvairinti laivų statyklos veiklą ir statyti konteinerių terminalą dabartinėje laivų statyklos teritorijoje. Plane nurodyta, kad apribojusi gamybinius pajėgumus laivų statykla turėtų nenaudojamą teritoriją palei pakrantės liniją, ten būtų galima pastatyti konteinerių terminalą, kurio perkrovimo pajėgumas būtų 150 000 TEU per metus.

b) Pramoninis ir veiklos restruktūrizavimas

(186) Pagrindinės siūlomos restruktūrizavimo priemonės apima pramoninį restruktūrizavimą įgyvendinant investicijų planą, kurio tikslas – padidinti našumą, sumažinti išlaidas ir sutrumpinti gamybos ciklą. Numatytos investicijų į laivų statybą plano išlaidos yra 80 625 000 EUR. Be to, numatomos 50 mln. PLN (apie 15 mln. EUR) investicijos į konteinerių terminalo statybą. Dėl to bendrosios investicijų išlaidos būtų 95,6 mln. EUR. Tačiau kitoje restruktūrizavimo plano dalyje matyti, kad numatyta bendroji investicijų vertė yra 131 mln. EUR (443 mln. PLN). Plane nepaaiškinta, kaip atsiranda tų dviejų verčių skirtumas. Plane teigiama, kad įgyvendinus tas priemones išlaidos turi sumažėti 25 % perskaičiavus vienam laivui tenkančias išlaidas per penkerius metus.

(187) Be to, plane numatyta įdiegti integruotą informacinę sistemą, skirtą valdyti visoms laivų statyklos veiklos sritims – projektavimo, tiekimo, atsargų, plieno apdorojimo, gamybos planavimo ir stebėsenos pagal buhalterinė apskaitą.

(188) Plane numatyta išlaikyti dabartinį užimtumo lygį arba apriboti jį iki 650 darbuotojų. Plane nepaaiškinta, kokie veiksniai galėtų turėti įtakos renkantis kurį nors vieną iš tų sprendimų. Plane numatyta įdiegti motyvacinę darbo užmokesčio sistemą.

(189) Tačiau kalbant apie pagrindinius laivų statyklos sunkumus, t. y. patiriamą valiutų riziką ir plieno kainų augimą, plane siūloma įgyvendinti į sutartis įtraukiamų išlygų dėl indeksavimo sistemos ir įprastinės rizikos apribojimo politikos (hedging), kai išlaidos dengiamos ta valiuta, kuria gaunamos pajamos.

(190) Be to, plane numatyta, kad laivų statybos finansavimą užtikrins paskolų garantijos, kurias suteiks KUKE, taikydama palankesnius tarifus palyginti su įprastais tarifais, kuriuos KUKE taiko įmonėms, nepatiriančioms sunkumų, ir Valstybės iždo garantuotos paskolos, teikiamos iš ES lėšų.

c) Finansų restruktūrizavimas

(191) Kalbant apie finansų restruktūrizavimą plane numatyta persvarstyti su užsakovais galiojančias sutartis, kad galima būtų apriboti laukiamus nuostolius. Pagal plane pateiktą informaciją po restruktūrizavimo kainos turi padidėti 30 % (palyginti su rinkos kainomis) ir garantuoti papildomas 100 mln. JAV dol. pajamas.

(192) Plano įgyvendinimas priklauso nuo to, ar valstybė suteiks papildomą pagalbą skirdama laivų statyklai 515 mln. PLN kapitalo injekciją, nurašydama 497 mln. PLN bendros vertės visuomeninius teisinius įsipareigojimus ir atidėdama jų įvykdymo terminus, taip pat nuo to, kaip bus vykdomi kiti susikaupę ir galimi laivų statyklos įsipareigojimai (pavyzdžiui, padengti nuostolius, kurie gali atsirasti ateityje vykdant dabartines sutartis arba vykstant ginčams teisme). Be to, investuotojas siekia valstybės garantijų, kad KUKE teiks laivų pagaminimo garantijas restruktūrizavimo laikotarpiu, taikydama palankesnius tarifus palyginti su tais tarifais, kuriuos KUKE paprastai taiko sunkumų nepatiriančioms įmonėms, taip pat Valstybės iždo garantijų dėl vykdomos veiklos finansavimo 297 mln. PLN suma.

d) Nuosavas įnašas

(193) Kalbant apie nuosavą įnašą plane numatyta, kad tai bus 500 mln. PLN kapitalo injekcija, kurią laivų statyklai skirs investuotojas investicijoms finansuoti ir nuostoliams, kuriuos numatoma patirti vykdant dabartines laivų statyklos sutartis, padengti. Be to, plane teigiama, kad 50 mln. EUR pajamos iš planuojamo laivų statyklos turto sudedamųjų dalių pardavimo ir pajamos, gautos pardavus turtą po įstojimo (124,5 mln. PLN), taip pat yra nuosavas įnašas į restruktūrizavimo išlaidas. Remiantis tuo būtų galima konstatuoti, kad nuosavo įnašo suma padidėja iki 675 mln. PLN. Tačiau restruktūrizavimo plane investuotojo nurodytas nuosavas įnašas yra t