KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2020/1472

2020 m. kovo 20 d.

dėl valstybės pagalbos SA.39078 – 2019/C (ex 2014/N) kurią Danija suteikė bendrovei „Femern A/S“

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 1683)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytą (-as) nuostatą (-as) (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

(1) 2009 m. liepos 13 d. Komisija leido teikti pagalbą Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektui finansuoti (toliau – sprendimas dėl planavimo) (2).

(2) Pasibaigus išankstinio pranešimo etapui, 2014 m. gruodžio 22 d. raštu Danijos valdžios institucijos, vadovaudamosi Sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, pranešė Komisijai apie Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto finansavimo modelį.

(3) Komisija gavo penkis skundus (2014 m. birželio 5 d., 2014 m. rugsėjo 5 d., 2014 m. lapkričio 26 d., 2015 m. sausio 19 d. ir 2015 m. balandžio 22 d.) (3), kad Danija suteikė bendrovėms „Femern A/S“ ir „A/S Femern Landanlæg“ neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektui planuoti, jungčiai statyti ir eksploatuoti (4).

(4) 2015 m. liepos 23 d. Komisija nusprendė neprieštarauti priemonėms, kurias Danija suteikė bendrovėms „A/S Femern Landanlæg“ ir „Femern A/S“ (toliau – sprendimas dėl statybos) (5). To sprendimo motyvuojamoji dalis yra padalyta į dvi dalis. Pirmoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad bendrovei „A/S Femern Landanlæg“ skirtos priemonės dėl kelio ir geležinkelio jungčių Danijos žemyninėje dalyje planavimo, statybos ir eksploatavimo nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Antroje dalyje Komisija padarė išvadą, kad net tuo atveju, jeigu bendrovei „Femern A/S“ suteiktos priemonės fiksuotai jungčiai planuoti, statyti ir eksploatuoti yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, jos yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą. 2015 m. rugsėjo 16 d. Komisija išsiuntė sprendimą dėl statybos skundų pateikėjams.

(5) Dviem skundų pateikėjams pareiškus ieškinius dėl panaikinimo (6), Bendrasis Teismas 2018 m. gruodžio 13 d. sprendimais (7) panaikino sprendimą dėl statybos, kiek jis susijęs su Komisijos sprendimu neprieštarauti priemonėms, kurias Danija suteikė bendrovei „Femern A/S“ dėl fiksuotos jungties planavimo, statybos ir eksploatavimo (toliau – pakrantes sujungianti infrastruktūra).

(6) Bendrasis Teismas atmetė likusią ieškinio dalį. Visų pirma, jis atmetė pareiškėjų argumentus dėl Komisijos išvados, kad bendrovei „A/S Femern Landanlæg“ suteiktos priemonės dėl kelio ir geležinkelio jungčių Danijos žemyninėje dalyje planavimo, statybos ir eksploatavimo nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

(7) Abu skundų pateikėjai apeliacine tvarka apskundė 2018 m. gruodžio 13 d. sprendimus (8).

(8) 2019 m. sausio 24 d. ir gegužės 22 d. buvo surengtas Komisijos tarnybų ir Danijos valdžios institucijų susitikimas. 2019 m. balandžio 12 d. ir birželio 20 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Danijos valdžios institucijų telefoninės konferencijos. 2019 m. kovo 26 d., balandžio 18 d. ir balandžio 24 d. Komisijos tarnybos pateikė papildomus prašymus pateikti informacijos. Danijos valdžios institucijos pateikė papildomą informaciją 2019 m. sausio 18 d., vasario 4 d., vasario 25 d., kovo 28 d., balandžio 5 d., gegužės 7 d., gegužės 8 d., gegužės 16 d., gegužės 20 d., gegužės 28 d. ir birželio 10 d.

(9) 2019 m. kovo 18 ir 25 d. Komisijos tarnybos surengė susitikimus atitinkamai su bendrove „Stena Line Scandinavia AB“ (toliau – bendrovė „Stena Line“) ir bendrovėmis „Scandlines Danmark ApS“ ir „Scandlines Deutschland GmbH“ (toliau – bendrovė „Scandlines“). 2019 m. balandžio 4 d. ir gegužės 13 d. Komisijos tarnybos surengė susitikimus atitinkamai su bendrove „Naturschutzbund Deutschland e.V.“ (toliau – bendrovė NABU) ir Švedijos laivų savininkų asociacija (Föreningen för Svensk Sjöfart (toliau – asociacija FSS). 2019 m. sausio 29 d., vasario 14 d., vasario 18 d., kovo 26 d., balandžio 15 d., balandžio 16 d., balandžio 24 d., gegužės 24 d., gegužės 29 d., birželio 6 d. ir birželio 7 d. Komisija gavo papildomos informacijos iš suinteresuotųjų šalių. 2019 m. sausio 29 d. Komisija gavo bendrovės „Scandlines“ raštą ir į jį atsakė 2019 m. vasario 8 d.2019 m. vasario 20 d. Komisija gavo dar vieną bendrovės „Scandlines“ raštą ir į jį atsakė 2019 m. kovo 13 d.2019 m. vasario 7 d. Komisija gavo bendrovės „Stena Line“ raštą ir į jį atsakė 2019 m. vasario 28 d.2019 m. vasario 18 d. Komisija gavo bendrovės NABU raštą ir į jį atsakė 2019 m. kovo 18 d.2019 m. vasario 19 d. Komisija gavo asociacijos FSS raštą ir į jį atsakė 2019 m. kovo 8 d.2019 m. kovo 12 d. Komisija gavo bendrovės „Verband Deutscher Reeder“ (toliau – bendrovė VDR) raštą ir į jį atsakė 2019 m. kovo 21 d.2019 m. kovo 28 d. Komisija gavo grupės „Grimaldi Group“ raštą ir į jį atsakė 2019 m. balandžio 16 d.2019 m. balandžio 8 d. Komisija gavo Treleborgo uosto raštą ir į jį atsakė 2019 m. balandžio 9 d.2019 m. balandžio 15 d. Komisija gavo Treleborgo uosto raštą ir į jį atsakė 2019 m. gegužės 2 d.2019 m. balandžio 15 d. Komisija gavo bendrovės „Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V.“ raštą ir į jį atsakė 2019 m. gegužės 2 d.

(10) 2019 m. birželio 14 d. raštu Komisija pranešė Danijos valdžios institucijoms nusprendusi pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl viešojo fiksuotos jungties finansavimo (toliau – sprendimas pradėti procedūrą).

(11) 2019 m. liepos 5 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (9). Sprendime pradėti procedūrą Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas per vieną mėnesį.

(12) 2019 m. liepos 12 d. Komisijos tarnybos persiuntė Danijos valdžios institucijoms bendrovės „Scandlines“2019 m. birželio 7 d. pateiktas pastabas. 2019 m. liepos 23 d. Komisijos tarnybos persiuntė Danijos valdžios institucijoms kitas bendrovės „Scandlines“ pastabas ir komentarus, pateiktus 2019 m. sausio 28 d. ir 2019 m. gegužės 29 d.

(13) Paeiliui pateiktais prašymais bendrovė „Scandlines“ paprašė pratęsti terminą pastaboms dėl sprendimo pradėti procedūrą pratęsti iki rugpjūčio mėn. pabaigos ar rugsėjo mėn. pradžios. 2019 m. liepos 22 d. Komisijos tarnybos sutiko pratęsti terminą 10 darbo dienų iki 2019 m. rugpjūčio 20 d. Vėliau Komisijos tarnybos šį terminą pratęsė ir kitoms suinteresuotosioms šalims.

(14) 2019 m. rugpjūčio 17 d. bendrovė „Scandlines“ pareiškė ieškinį dėl sprendimo pratęsti pastabų pateikimo terminą iki 2019 m. rugpjūčio 20 d., o ne iki mėnesio pabaigos, kaip prašė bendrovė, panaikinimo. Tą pačią dieną pateiktu atskiru prašymu bendrovė „Scandlines“ reikalavo, kad Bendrojo Teismo pirmininkas pritaikytų laikinąją apsaugos priemonę – nurodytų Komisijai sustabdyti oficialų tyrimą ir (arba) uždraustų Komisijai priimti galutinį sprendimą – arba taikytų bet kurias kitas tinkamas laikinąsias apsaugos priemones.

(15) 2019 m. rugsėjo 13 d. nutartimi Bendrojo Teismo pirmininkas atmetė prašymą dėl laikinųjų apsaugos priemonių taikymo (10). Vėliau bendrovė „Scandlines“ atsiėmė susijusį ieškinį dėl panaikinimo (11).

(16) Vienuolika suinteresuotųjų šalių pateikė pastabų. Danijos keltų asociacija pateikė pastabas 2019 m. rugpjūčio 16 d. Europos bendrijos laivų savininkų asociacija (toliau – ECSA) pateikė pastabas 2019 m. rugpjūčio 19 d. Asociacija FSS pateikė pastabas 2019 m. rugpjūčio 20 d. Bendrovės „Scandlines“, „Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V.“, NABU, „Rederi Aktiebolaget Nordö-Link“, „Stena Line“, „Trelleborg Hamn AB“, „Rostock Port GmbH“ ir VDR pateikė pastabas 2019 m. rugpjūčio 21 d. Suinteresuotosios šalys vykdo veiklą laivybos pramonėje (keltų operatoriai, uostai ir asociacijos) arba yra ne pelno organizacijos, tvirtinančios, kad yra suinteresuotos pakrantes sujungiančia infrastruktūra. 2019 m. rugsėjo 3 d. raštu Komisijos tarnybos persiuntė Danijos valdžios institucijoms nekonfidencialią vienuolikos suinteresuotų šalių pastabų versiją ir suteikė galimybę atsakyti. Danijos valdžios institucijos pateikė savo komentarus dėl šių pastabų 2019 m. spalio 4 d., papildydamos savo 2019 m. rugpjūčio 26 d. pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

(17) 2019 m. birželio 27 d., liepos 2, 5 ir 9 d., spalio 3 d., lapkričio 4, 12, 15, 19, 22 ir 25 d., o vėliau – 2020 m. sausio 7 ir 14 d. bei vasario 6 d. įvyko Komisijos tarnybų ir Danijos valdžios institucijų telefoninė konferencija. 2019 m. gruodžio 18 d. Briuselyje buvo surengtas Komisijos tarnybų ir Danijos valdžios institucijų susitikimas. 2019 m. liepos 8, 12 ir 17 d., rugsėjo 3 ir 12 d., spalio 4, 17, 18 ir 24 d., lapkričio 5, 13, 25 ir 27 d., vėliau – 2020 m. sausio 7 ir 9 d. ir vasario 3, 4, 14, 18, 19 ir 28 d. Komisijos tarnybos išsiuntė papildomus prašymus pateikti informacijos. 2019 m. Danijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos birželio 27 d., liepos 1, 4, 5, 10, 12 ir 15 d., rugpjūčio 21 ir 27 d., rugsėjo 13 ir 26 d., spalio 1, 9, 11, 23, 27 ir 29 d., lapkričio 6, 7, 11, 14, 18, 22 ir 25 d. bei gruodžio 10 ir 20 d. 2020 m. Danijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos sausio 3, 7, 13, 15, 21, vasario 4, 6, 11, 12, 14, 20 ir 21 d. bei kovo 3 d. Danijos valdžios institucijos, pateikdamos 2020 m. kovo 5 d. informaciją, patikslino pradinį pranešimą.

(18) Be to, Komisija gavo papildomų bendrovių „Scandlines“ ir „Stena Line“ pastabų, tačiau, atsižvelgiant į Sprendimą Mytilinaios Anonymos Etairia – Omilos Epicheiriseon (12), Komisija neprivalo į jas atsižvelgti, nes šios pastabos buvo pateiktos pavėluotai. Komisija gavo šias papildomas bendrovės „Scandlines“ pastabas 2019 m. spalio 26 d. ir 2020 m. vasario 20 d. bei jas persiuntė Danijos valdžios institucijoms atitinkamai 2019 m. lapkričio 4 d. ir 2020 m. vasario 28 d. Danijos valdžios institucijos pateikė Komisijai savo komentarus dėl šių pastabų atitinkamai 2019 m. lapkričio 6 d. ir 2020 m. kovo 3 d.2020 m. vasario 25 d. bendrovė „Scandlines“ surengė telefoninę konferenciją su Komisijos tarnybomis ir 2020 m. kovo 5 d. pateikė papildomos informacijos. 2019 m. gruodžio 13 d. Komisija gavo papildomų bendrovės „Stena Line“ pastabų ir 2019 m. gruodžio 23 d. jas persiuntė Danijos valdžios institucijoms. 2020 m. sausio 8 d. Danijos valdžios institucijos pateikė Komisijai savo pastabas dėl šių pastabų.

(19) 2019 m. rugsėjo 9 d. Komisija gavo Danijos valdžios institucijų raštą ir į jį atsakė 2019 m. rugsėjo 30 d.

(20) 2020 m. kovo 4 d. raštu Danijos valdžios institucijos sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį būtų pranešta anglų kalba.

Šio sprendimo taikymo srities paaiškinimas

(21) 2016 m. rugpjūčio 2 d. bendrovė „Scandlines“ nusiuntė Komisijai oficialų pranešimą, kuriame ji paprašė Komisijos imtis priemonių dėl tam tikrų įtariamų pagalbos priemonių bendrovei „Femern A/S“, kurios, bendrovės „Scandlines“ nuomone, nebuvo aptartos Komisijos sprendime dėl statybos, nors šios priemonės buvo nurodytos bendrovės „Scandlines“ skunde.

(22) 2016 m. rugsėjo 30 d. raštu Komisijos tarnybos pateikė atsakymą į tą pranešimą. Jame buvo nurodyta, kad sprendime dėl statybos buvo nagrinėjamos dvi įtariamos pagalbos priemonės, t. y. nekomerciniai geležinkelio mokesčiai ir nemokamas valstybės turto naudojimas projekto statybos etape. Dėl kitų įtariamų pagalbos priemonių Komisija, vadovaudamasi Tarybos reglamento (ES) 2015/1589 (toliau – Procedūrų reglamentas) (13) 24 straipsnio 2 dalimi, nusprendė, kad bendrovės „Scandlines“ pateiktų faktinių ir teisinių aplinkybių nepakanka, kad atlikus prima facie tyrimą būtų galima įrodyti neteisėtos pagalbos buvimą. Todėl ji paprašė bendrovės „Scandlines“ per mėnesį pateikti pastabas. Komisija šias pastabas gavo 2016 m. spalio 30 d.

(23) 2016 m. gruodžio 12 d. bendrovė „Scandlines“ pateikė ieškinį dėl 2016 m. rugsėjo 30 d. rašto panaikinimo (14). Tą pačią dieną ji pateikė ieškinį Komisijai dėl to, kad ji nereagavo į bendrovės skundą (15).

(24) 2018 m. liepos 30 d. bendrovė „Scandlines“ išsiuntė antrą oficialų pranešimą (16), kuriuo paragino Komisiją apibrėžti savo poziciją dėl kitų įtariamų pagalbos priemonių, atsižvelgiant į jos 2016 m. rugsėjo 30 d. pastabas. 2018 m. rugsėjo 28 d. Komisija priėmė sprendimą (toliau – 2018 m. sprendimas) (17), kuriuo patvirtino, kad bendrovei „A/S Femern Landanlæg“ suteiktos valstybės garantijos ir bendrovėms „Femern A/S“ ir „A/S Femern Landanlæg“ suteiktos valstybės paskolos, taip pat įtariama neteisėta pagalba, suteikta viršijus planavimo sprendimą ir skyrus mokesčių lengvatas, nebuvo neteisėta valstybės pagalba. Tame pačiame sprendime Komisija priėjo prie išvados, kad įtariama neteisėta pagalba bendrovei „Femern A/S“ skyrus kapitalo injekciją yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies b punktą tiek, kiek ji yra valstybės pagalba, kuriai netaikomas sprendimas dėl planavimo. 2019 m. sausio 4 d. bendrovė „Scandlines“ pateikė ieškinį dėl šio sprendimo panaikinimo (18).

(25) 2018 m. gruodžio 13 d. nutartimis Bendrasis Teismas pripažino nepriimtinais tiek ieškinį dėl 2016 m. rugsėjo 30 d. Komisijos rašto panaikinimo, tiek ieškinį dėl neveikimo (19). Bendrovė „Scandlines“ pateikė apeliacinį skundą dėl nutarties, kuria atmestas jos ieškinys dėl panaikinimo (20).

(26) Sprendimu pradėti procedūrą Komisija panaikino 2018 m. sprendimą tiek, kiek jis susijęs su priemonėmis, skirtomis bendrovei „Femern A/S“ dėl fiksuotos jungties planavimo, statybos ir eksploatavimo. Taigi šios priemonės yra pagal šį sprendimą atliekamo vertinimo dalis.

(27) Kaip pažymėta sprendime pradėti procedūrą, ši procedūra taip pat taikoma visoms projekto planavimo etapui svarbioms priemonėms, susijusioms su fiksuota jungtimi.

(28) Šis sprendimas nesusijęs su bendrovei „A/S Femern Landanlæg“ skirtomis priemonėmis, susijusiomis su jungčių žemyninėje šalies dalyje finansavimu, kaip paaiškinta sprendime pradėti procedūrą. Be to, jame nenagrinėjamos kitos galimos priemonės, išskyrus nurodytas 2.4 skirsnyje, kurias Danija skyrė arba, kaip įtariama, skyrė bendrovėms „Femern A/S“, „A/S Femern Landanlæg“, „Sund & Bælt Holding A/S“ ar bet kuriai kitai susijusiai bendrovei.

(29) 2017 m. lapkričio 6 d. bendrovė „Scandlines“ pateikė papildomą skundą dėl įtariamų neteisėtų ir nesuderinamų pagalbos priemonių, skirtų bendrovės „Femern A/S“ veiklai, kaip įtariama, susijusiai su fiksuotos jungties reklama ir rinkodara (toliau – reklamos, rinkodaros ir (arba) informavimo veikla), finansuoti. Tame rašte nurodytos priemonės buvo įtrauktos į sprendimo pradėti procedūrą taikymo sritį, todėl yra vertinamos šiame sprendime.

2. IŠSAMUS PROJEKTO IR PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1. Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektas

(30) Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektą sudaro pakrantes jungianti infrastruktūra (toliau – fiksuota jungtis), o taip pat geležinkelių ir kelių jungtys žemyninėje šalies dalyje.

(31) Fiksuotą jungtį sudarys povandeninis tunelis tarp Danijos Lolando saloje esančio Riodbiu miesto ir Putgardeno uosto Vokietijoje. Jis bus maždaug 19 kilometrų ilgio ir sudarytas iš elektrifikuoto dvikelio geležinkelio linijos ir keturių eismo juostų greitkelio su avarine eismo juosta.

(32) Danijos jungtis žemyninėje šalies dalyje sudaro esama maždaug 120 kilometrų ilgio geležinkelio jungtis tarp Ringstedo ir Riodbiu miestų, kuri nuosavybės teise priklauso valstybiniam geležinkelių infrastruktūros valdytojui „Banedanmark“ (toliau – įstaiga „Rail Net Denmark“). Visas geležinkelio ruožas iš Ringstedo į Riodbiu bus elektrifikuotas, bus įrengtos naujos signalizacijos sistemos, atitinkančios ERTMS (21) 2 lygį. Įrengiant jungtis žemyninėje Danijos dalyje taip pat bus atliekamas būtinas aplinkos būklės gerinimas ir esamos Lolando greitkelio infrastruktūros, t. y. esamo greitkelio E47 tarp Riodbiuhauno ir Sakskiobingo, modernizavimas. Galiausiai esamas vieno kelio geležinkelio ruožas tarp Vordingborgo ir Riodbiu bus išplėstas įrengiant dvikelio geležinkelio ruožą.

(33) Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektu siekiama gerinti keleivių ir krovinių gabenimo tarp Šiaurės šalių ir Vidurio Europos sąlygas. Be to, Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektas turės teigiamą poveikį aplinkos apsaugai, užimtumui, regionų vystymuisi, pagerins prekybos sąlygas ir apskritai sustiprins transporto sektorių. Taigi kartu su Zundo fiksuota jungtimi tarp Danijos ir Švedijos, kuri veikia nuo 2000 m. liepos mėn., Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektu bus gerokai pagerintas eismas vienu svarbiausių sausumos transporto koridorių, jungiančių Skandinaviją su Vidurio Europa. Be to, Komisija pripažino Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektą prioritetiniu TEN-T tinklo projektu. Taip pat tai yra vienas iš „iš anksto nustatytų projektų“, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1316/2013 (22) I priedo I dalies 2 punkte.

(34) Danijos valdžios institucijos, atsakydamos į sprendimą pradėti procedūrą, pridūrė, kad oficialus Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto planavimas buvo pradėtas dar 1991 m., kai Danijos vyriausybė sudarė sutartį su Švedijos vyriausybe dėl fiksuotos jungties per Zundo sąsiaurį įrengimo (toliau – Zundo fiksuota jungtis) (23). Remdamasi Danijos ir Švedijos sutarties dėl Zundo fiksuotos jungties 21 straipsniu, Danijos vyriausybė pareiškė esanti pasirengusi įrengti fiksuotą jungtį per Fėmarno sąsiaurį, jeigu bus atsižvelgiama į aplinkosaugos ir finansinius aspektus. Nuo 1991 m. iki Danijos ir Vokietijos sutarties pasirašymo 2008 m. Danijos ir Vokietijos vyriausybės atliko keletą parengiamųjų Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto vertinimų.

(35) Remiantis Danijos Karalystės ir Vokietijos Federacinės Respublikos sutarties dėl fiksuotos jungties per Fėmarno sąsiaurį (toliau – Fėmarno sąsiaurio sutartis) 1 straipsniu (24), Danijai tenka visa atsakomybė ir ji prisiima visą fiksuotos jungties per Fėmarno sąsiaurį finansavimo riziką, taip pat yra atsakinga už jungčių Danijos žemyninėje dalyje modernizavimą. Vokietija yra atsakinga už jungčių savo žemyninėje dalyje finansavimą ir modernizavimą.

(36) Teikdamos pranešimą 2014 m., Danijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad bendros fiksuotos jungties planavimo ir statybos sąnaudos 2014 m. kainomis sudarė 54,9 mlrd. DKK (7,4 mlrd. EUR (25)). Sąnaudos, susijusios su jungčių žemyninėje Danijos dalyje modernizavimo planavimu ir statyba, 2014 m. kainomis sudarė 9,5 mlrd. DKK (1,3 mlrd. EUR). Bendros projekto (planavimo darbų, statybos, atsargų ir kitų darbų, susijusių tiek su fiksuotos jungties, tiek jungčių žemyninėje dalyje) sąnaudos sudarė 64,4 mlrd. DKK (8,6 mlrd. EUR). Reaguodamos į abejones, išdėstytas sprendime pradėti procedūrą, Danijos valdžios institucijos patikslino savo pranešimą ir atnaujino numatomas fiksuotos jungties planavimo ir statybos sąnaudas. Šis atnaujinimas smulkiau paaiškintas šio sprendimo 5 skirsnyje.

(37) 2007–2013 m. Komisija skyrė 205 mln. EUR bendro finansavimo dotacijas Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto planavimo darbams. Vėliau laikotarpis pratęstas iki 2015 m. Projektas taip pat įtrauktas į paraiškų, atrinktų Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) transporto sektoriaus ES finansinei paramai gauti, sąrašą (26). Danijos valdžios institucijos patikslino, kad 2007–2015 m. projektui iš tikrųjų skirta 181 mln. EUR fiksuotai jungčiai. 2017–2020 m. bendrovė „Femern A/S“ gavo 589 mln. EUR asignavimų iš EITP paramos lėšų. Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad bendrovė „Femern A/S“ jau yra panaudojusi maždaug 7 mln. EUR sumą.

(38) 2005 m. rugsėjo mėn. valstybinė įmonė „Sund & Bælt Holding A/S“ įsteigė bendrovę „Femern A/S“ – jai priklauso visa šios patronuojamosios įmonės nuosavybė. Vėliau bendrovė „Femern A/S“ tapo bendrovės „A/S Femern Landanlæg“ (27), kuri taip pat yra įmonės „Sund & Bælt Holding A/S“ patronuojamoji įmonė, patronuojamąja įmone.

(39) Remdamasis Planavimo įstatymu (28), Danijos transporto ministras pavedė bendrovei „Femern A/S“ planuoti Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektą. Todėl bendrovė „Femern A/S“ atliko įvairius tyrimus ir statybos parengiamuosius darbus, visų pirma analizavo ir vertino aplinkosaugos, techninius ir saugos aspektus bei rengėsi organizuoti konkursą projektui užbaigti. Be to, bendrovė „Femern A/S“ atliko būtinus tyrimus ir parengiamuosius darbus dėl būsimos statybvietės Riodbiuhauno mieste įkūrimo. Galiausiai bendrovė „Femern A/S“ yra atsakinga už informavimo veiklą, kurią ji turėtų vykdyti bendradarbiaudama su vietos savivaldybėmis (29).

(40) Siekiant teisinio tikrumo, 2009 m. kovo 16 d. pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį Komisijai buvo pranešta apie planavimo etapo finansavimą. 2009 m. liepos 13 d. Komisija nusprendė neprieštarauti planavimo etapo finansavimui (30) ir priėjo prie išvados, kad planavimo etape bendrovė „Femern A/S“ veikė kaip valdžios institucija ir todėl bet kokiai paramai nebuvo taikoma Sutarties 107 straipsnio 1 dalis. Vis dėlto, kadangi Komisija negalėjo atmesti galimybės, kad viešoji parama planavimo etapui gali apimti valstybės pagalbą būsimam fiksuotos jungties operatoriui, ji taip pat įvertino priemonių, apie kurias buvo pranešta, suderinamumą ir padarė išvadą, kad jos gali būti laikomos suderinamomis.

(41) 2015 m. balandžio 28 d. Folketingas priėmė Įstatymo dėl fiksuotos jungties ir jungčių Danijos žemyninėje dalyje statybos (toliau – Statybos įstatymas) (31) projektą. Statybos įstatyme taip pat nustatytas būsimos fiksuotos jungties eksploatavimo teisinis pagrindas. Statybos įstatymas įsigaliojo 2015 m. gegužės 6 d.

(42) 2019 m. vasario 6 d. bendrovė „Femern A/S“ gavo Vokietijos valdžios institucijų pasirašytą administracinį Vokietijos sprendimą patvirtinti fiksuotos jungties statybos planą. Gavus administracinį Vokietijos sprendimą patvirtinti planą, 2019 m. kovo 26 d. Folketingas įgaliojo bendrovę „Femern A/S“ pradėti pirmuosius ir nurodytus fiksuotos jungties statybos darbus Danijos pusėje. Konkrečiau, bendrovės „Femern A/S“ buvo paprašyta derėtis dėl būtinų susitarimų su rangovais, kad būtų galima pradėti šiuos darbus: tunelio elementų gamyklos statybą, darbinio uosto įkūrimą, tunelio portalo sukūrimą Danijos pusėje, gyvenamųjų ir administracinių patalpų įrengimą, užtikrinant, kad atitinkamas rangovas pradėtų specialių laivų įrenginių pirkimą ir neesminius parengiamuosius darbus.

2.2. Fiksuota jungtis

(43) Statybos įstatymu bendrovė „Femern A/S“ paskirta fiksuotos jungties savininke (32), o jos vienintelis tikslas – valdyti fiksuotos jungties statybą, eksploatavimą ir finansavimą (33). Vykdydama šias pareigas, ji taip pat bus fiksuotos jungties geležinkelio linijos infrastruktūros valdytoja. Statybos įstatymu leidžiama bendrovei „Femern A/S“ gauti paskolas ir naudotis kitomis finansinėmis priemonėmis siekiant tikslų, susijusių su fiksuotos jungties planavimu, statyba ir eksploatavimu.

(44) Bendrovė „Femern A/S“ gali finansuoti fiksuotą jungtį paskolomis, gautomis tarptautinėje finansų rinkoje. Danijos vyriausybė toms paskoloms gali suteikti valstybės garantiją. Bendrovė „Femern A/S“ taip pat gali finansuoti projektą valstybės paskolų lėšomis.

(45) Bendrovė „Femern A/S“ turės teisę rinkti rinkliavas iš fiksuotos jungties kelių infrastruktūros naudotojų. Tų mokesčių dydį ir jų koregavimo principus nustatys transporto ministras (34). Bendrovė „Femern A/S“ gali pakeisti esamas bendrąsias nuolaidų sistemas ir pradėti taikyti naujas nuolaidų sistemas tik tiek, kiek tai nedaro reikšmingo poveikio transporto ministro nustatytam mokėjimų dydžiui. Ji taip pat turės teisę taikyti geležinkelio mokesčius už naudojimąsi fiksuotos jungties geležinkelio linija. Šiuos mokesčius taip pat nustatys transporto ministras (35). Pasirinkta struktūra reiškia, kad rinkliavos ir geležinkelio mokesčiai padengs fiksuotos jungties ir jungčių Danijos žemyninėje dalyje eksploatavimo ir priežiūros sąnaudas, taip pat su palūkanų mokėjimu ir paskolos grąžinimu susijusias sąnaudas, patiriamas dėl Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto planavimo ir statybos metu susidariusio įsiskolinimo.

(46) Fiksuotos jungties statybos darbus gali atlikti visos potencialios įmonės vienodomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, nes bendrovė „Femern A/S“ visas statybos sutartis sudaro laikydamasi viešųjų pirkimų teisės aktuose nustatytų viešųjų pirkimų procedūrų.

2.3. Kelių ir geležinkelių jungtys žemyninėje Danijos (36) dalyje

(47) Bendrovė „A/S Femern Landanlæg“ paskirta valdyti jungčių Danijos žemyninėje dalyje statybą ir eksploatavimą (37). Geležinkelio jungtis žemyninėje dalyje statys ir eksploatuos įstaiga „Rail Net Denmark“ Danijos valstybės vardu, o finansuos bendrovė „A/S Femern Landanlæg“. Įstaiga „Rail Net Denmark“, kuri yra Danijos geležinkelių infrastruktūros valdytoja, yra atsakinga už visas sąnaudas, susijusias su Danijos geležinkelių infrastruktūros eksploatavimu, įskaitant geležinkelių jungtis žemyninėje šalies dalyje. Būtiną kelių jungčių žemyninėje šalies dalyje modernizavimą atliks Danijos kelių direkcija Danijos valstybės vardu, o finansuos bendrovė „A/S Femern Landanlæg“. Kelių jungtys žemyninėje šalies dalyje bus bendro Danijos kelių infrastruktūros tinklo, kurį finansuoja, eksploatuoja ir prižiūri Danijos kelių direkcija, dalis.

(48) Esamo dvikelio geležinkelio ruožo iš Ringstedo į Vordingborgą bei esamo vieno kelio geležinkelio iš Vordingborgo į Riodbiu, įskaitant šiame ruože įrengtą naują signalizacijos sistemą, savininkė yra įstaiga „Rail Net Denmark“. Bendrovei „A/S Femern Landanlæg“ priklausys naujas kelio ruožas iš Vordingborgo į Riodbiu, įskaitant naujame kelyje įrengtą naują signalizacijos sistemą, ir viso ruožo iš Ringstedo į Riodbiu elektrifikavimo įrenginiai.

(49) Bendra geležinkelio jungčių žemyninėje Danijos dalyje nuosavybė priklauso bendrovei „A/S Femern Landanlæg“ ir įstaigai „Rail Net Denmark“ (38). Užbaigus statybą ir atsižvelgiant į tai, kad bus techniškai sunku atskirti jungčių žemyninėje Danijos dalyje geležinkelio įrenginių nuosavybę, įstaiga „Rail Net Denmark“ ir bendrovė A/S „Femern Landanlæg“ apsikeis turtu (39).

(50) Valstybė išliks kelių jungčių žemyninėje Danijos dalyje savininkė.

(51) Bendrovė „A/S Femern Landanlæg“ gali finansuoti jungtis žemyninėje šalies dalyje paskolomis, gautomis tarptautinėje finansų rinkoje. Danijos vyriausybė gali suteikti valstybės garantiją šioms paskoloms. Be to, bendrovė „A/S Femern Landanlæg“ gali finansuoti jungtis žemyninėje šalies dalyje valstybės paskolų lėšomis.

(52) Bendrovė „Femern A/S“ mokės dividendus bendrovei „A/S Femern Landanlæg“. Sumokėjus šiuos dividendus, bendrovė „A/S Femern Landanlæg“ grąžins skolą, susijusią su paskolomis, būtinomis geležinkelio jungčių žemyninėje šalies dalyje planavimo, statybos, priežiūros ir reinvesticijų sąnaudoms ir kelių jungčių žemyninėje šalies dalyje statybos sąnaudoms padengti.

(53) Vadovaujantis Danijoje galiojančiais bendraisiais principais, naudojimasis kelių jungtimis žemyninėje Danijos dalyje nebus apmokestinamas.

2.4. Priemonės, kurios buvo skirtos arba, kaip įtariama, skirtos bendrovei „Femern A/S“

(54) Sprendime pradėti procedūrą buvo pareikšta abejonių dėl valstybės pagalbos pobūdžio ir kelių įtariamų pagalbos priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumo, kaip apibūdinta toliau.

2.4.1. Kapitalo injekcijos

(55) Danijos valdžios institucijos pranešė, kad 2005 ir 2009 m. valstybinė įmonė „Sund & Bælt Holding A/S“ skyrė 500 mln. DKK (67,0 mln. EUR) vertės kapitalo injekcijas bendrovei „Femern A/S“. Šiomis kapitalo injekcijomis buvo siekiama suteikti galimybę bendrovei „Femern A/S“ atlikti Danijos parengiamųjų darbų ir tyrimų, susijusių su Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektu, dalį (40). Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, bendrovė „Scandlines“ laikosi nuomonės, kad įmonė „Sund & Bælt Holding A/S“ tuo pačiu laikotarpiu skyrė papildomas kapitalo injekcijas ir galėjo viršyti sprendime dėl statybos nustatytą sumą mažiausiai 10 mln. DKK (1,3 mln. EUR).

2.4.2. Valstybės garantijos

(56) Sprendimas pradėti procedūrą taip pat apėmė valstybės garantijos modelį, apie kurį pranešė Danijos valdžios institucijos. Jį sudaro valstybės garantijos paskoloms ar kitoms finansinėms priemonėms, kurias tarptautinėse finansų rinkose bendrovė „Femern A/S“ gavo fiksuotos jungties planavimui, statybai ir eksploatavimui finansuoti (41).

(57) Planavimo įstatymo 7 straipsnio 3 ir 5 dalyse nustatyta, kad bendrovei „Femern A/S“ suteikiama valstybės garantija, taikoma „Femern A/S“ įsipareigojimams, susijusiems su paskolomis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, skirtomis fiksuotos jungties parengiamiesiems, tyrimo, planavimo ir kitiems būtiniems darbams finansuoti.

(58) Statybos įstatymo 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad bendrovei „Femern A/S“ suteikiama valstybės garantija, taikoma „Femern A/S“ įsipareigojimams, susijusiems su paskolomis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, skirtomis fiksuotos jungties planavimo, statybos, eksploatavimo ir kitiems būtiniems darbams, susijusiems su jos statyba ir eksploatavimu, finansuoti ir refinansuoti.

(59) Kaip ir kitos valstybinės įmonės, gaunančios paskolas, kurioms suteikiama valstybės garantija, bendrovė „Femern A/S“ turės mokėti garantijos priemoką Danijos valstybei, kaip nurodyta 2014 m. pranešime, o ji sudarys 0,15 proc. per metus už negrąžintą skolos dalį, kuriai taikoma garantija.

(60) Valstybės garantija taikoma bendrovės „Femern A/S“ įsipareigojimams, susijusiems su paskolomis ir kitomis finansinėmis priemonėmis, skirtomis fiksuotos jungties planavimo, statybos, eksploatavimo ir kitiems būtiniems darbams, susijusiems su jos planavimu, statyba ir eksploatavimu, finansuoti ir refinansuoti.

(61) Valstybė taip pat gali nuspręsti garantuoti kitas bendrovės „Femern A/S“ finansines sutartis, sudarytas projektui finansuoti (pavyzdžiui, apsikeitimo sandorius) (42). Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad Danijos valstybė gali teikti garantijas išvestinių finansinių priemonių sandoriams. Šios garantijos suteikia bendrovei „Femern A/S“ galimybę užsitikrinti palankesnes išvestinių finansinių priemonių normas, nes kitai sandorio šaliai nereikia prisiimti rizikos, kad bendrovė „Femern A/S“ neįvykdys savo įsipareigojimų pagal išvestinių finansinių priemonių sutartį. Analogiškai, jeigu bendrovė „Femern A/S“ turi pateikti užstatą dėl tokių išvestinių finansinių priemonių, ji taip pat gali pasinaudoti tomis garantijomis.

(62) Galiausiai garantija padengia kitus bendrovės „Femern A/S“ prisiimtus finansinius įsipareigojimus, susijusius su statybos etapu (43).

(63) Valstybės garantija gali būti taikoma tik paskoloms, kurias bendrovė „Femern A/S“ gauna fiksuotai jungčiai finansuoti, padengti. Kadangi „Femern A/S“ yra specialios paskirties įmonė, ji gali vykdyti tik fiksuotos jungties finansavimo, planavimo, statybos ir eksploatavimo veiklą arba gauti tik jai skirtas paskolas.

(64) Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, skundų pateikėjai tvirtino, kad dėl valstybės garantijos bendrovės „Femern A/S“ kredito reitingas atitinka Danijos valstybės reitingą (AAA), todėl jos paskoloms taikomos finansinės sąlygos yra gerokai geresnės nei būtų taikomos finansų rinkoje. Be to, jie teigia, kad iš Planavimo ir Statybos įstatymų matyti, jog valstybės garantijos yra neribotos trukmės ir dydžio ir iš esmės apsaugo bendrovę „Femern A/S“ nuo bankroto. Jos taip pat neatitinka nė vienos iš Pranešime dėl garantijų (44) nurodytų sąlygų, kurios galėtų paneigti valstybės pagalbos buvimą.

(65) Skundų pateikėjai taip pat teigė, kad kiekvieną kartą, kai bendrovė „Femern A/S“ sudaro naują finansinį susitarimą, suteikiama nauja garantija, apimanti naują ad hoc pagalbos priemonę.

2.4.3. Valstybės paskolos

(66) Pagal finansavimo modelį, apie kurį pranešta, bendrovė „Femern A/S“ taip pat turi teisę gauti valstybės paskolas kaip alternatyvų būdą gauti lėšų (45). Danijos valdžios institucijos nurodė, kad valstybės paskolų palūkanų norma atitinka pačios valstybės paskolų sąlygas (46) pridėjus papildomą paskolos marža, kuri, kaip pranešta 2014 m., sudaro 0,15 proc.

(67) Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, skundų pateikėjai teigė, kad sprendime dėl planavimo nebuvo leidžiama teikti valstybės pagalbą skiriant valstybės paskolas. Jų tvirtinimu, finansų ministras suteikė valstybės paskolas ir skyrė tokią pagalbą gerokai viršydamas sumą, kuri leidžiama pagal sprendimą dėl planavimo. Skundų pateikėjų teigimu, projekto planavimo etape valstybė suteikė paskolas bendrovėms „Femern A/S“ ir „A/S Femern Landanlæg“, kurių bendra suma sudarė 533 mln. EUR (47). Danijos valdžios institucijos tvirtino, kad pradinis 194 mln. EUR planavimo biudžetas buvo padidintas 2010, 2011 ir 2013 m. iki 684 mln. EUR (2008 m. kainomis), iš kurių 534 mln. EUR buvo skirti fiksuotos jungties planavimo etapui (likusi suma buvo skirta jungtims žemyninėje šalies dalyje). Šioms sąnaudoms padengti, bendrovei „Femern A/S“ buvo suteiktos valstybės paskolos. Šiuos biudžeto koregavimus patvirtino Folketingo Finansų komitetas.

(68) Skundų pateikėjai taip pat teigė, kad numatytos valstybės paskolos neturi nustatyto grąžinimo laikotarpio ir todėl yra neribotos trukmės. Jeigu tokio laikotarpio nėra, bendrovė „Femern A/S“ gali nuolat atidėti pradinių paskolų grąžinimą iš eilės gaudama naujas paskolas pradinėms paskoloms refinansuoti.

(69) 2018 m. lapkričio ir gruodžio mėn., kai vis dar galiojo sprendimas dėl statybos, bendrovė „Femern A/S“ gavo 7,4 mlrd. DKK (1,0 mlrd. EUR) nominalios vertės valstybės paskolas, skirtas finansavimui, būtinam statybos etapui pradėti, užtikrinti. Šios paskolos išmokėtos nuo 2018 m. lapkričio mėn. iki 2019 m. balandžio mėn.

(70) Skundų pateikėjai taip pat teigė, kad kiekvieną kartą, kai bendrovė „Femern A/S“ gauna naują valstybės paskola, skiriama nauja priemonė, apimanti naują ad hoc pagalbos priemonę.

Paskolos reklamos, rinkodaros ir (arba) informavimo veiklai

(71) Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, bendrovė „Scandlines“ teigė, kad bendrovė „Femern A/S“ vykdė įvairią reklamos ir rinkodaros veiklą (48) pati arba pasitelkdama rangovus, konsultantus (49) ir tiesioginius tiekėjus. Bendrovė „Scandlines“ taip pat nurodė, kad šios rūšies veiklos finansavimas buvo valstybės pagalba, kuri yra neteisėta ir nesuderinama, nes bendrovė „Femern A/S“ kol kas neturi kito pajamų šaltinio be ES finansavimo. Kita vertus, įtariama nagrinėjama pagalba turėtų būti laikoma netinkamu pagal sprendimą dėl planavimo skirtos pagalbos naudojimu.

(72) Šiuo atžvilgiu Danijos valdžios institucijos preliminaraus tyrimo procedūros etape teigė, kad bendrovės „Femern A/S“ informavimo veikla atitinka jos funkcijas, nustatytas teisiniame pagrinde, reglamentuojančiame jos, kaip valstybinės bendrovės, veiklą, vykdomą Transporto ministerijos vardu. Kai valstybė įgyvendina tokius didelius infrastruktūros projektus, atitinkami viešieji subjektai privalo kuo plačiau informuoti visuomenę, kad piliečiai žinotų, koks tai yra infrastruktūros projektas, kiek truks statybos etapas, taip pat kokią naudą duos valstybės sprendimas įrengti šią infrastruktūrą. Taigi, jų manymu, ši veikla yra valstybės viešosios funkcijos informuoti piliečius dalis ir nelaikytina reklamos ir rinkodaros veikla, nes fiksuota jungtis pradės veikti tik tolimoje ateityje. Todėl šios veiklos finansavimas nėra valstybės pagalba. Danijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad 2014 ir 2015 m. informavimo veikla buvo iš dalies finansuojama ES lėšomis per Komisijos TEN-T programą ir iš dalies valstybės paskolomis. 2014 m. šiai veiklai buvo skirtas visas ES finansavimas (50 proc. sąnaudų), o 2015 m. šiai veiklai buvo skirtas nedidelis ES finansavimas. 2016 m. bendrovė „Femern A/S“ negavo ES finansavimo informavimo veiklai. Taigi 2016 m. ši veikla, kaip ir kita bendrovės „Femern A/S“ veikla, buvo finansuojama valstybės paskolomis. 2017 m. bendrovė „Femern A/S“ gavo ES finansavimą iš EITP programos, taigi informavimo veikla buvo iš dalies finansuojama ES ir iš dalies – valstybės paskolomis.

2.4.4. Specialios mokesčių priemonės

(73) Sprendime pradėti procedūrą taip pat atkreiptas dėmesys į bendrovės „Scandlines“ susirūpinimą, kad pagal Danijos mokesčių teisę bendrovei „Femern A/S“ taikoma speciali mokesčių tvarka, kuri iš pradžių buvo numatyta Planavimo įstatyme.

2.4.4.1. Nuostolių perkėlimas

(74) Pagal Planavimo įstatymo 9 straipsnį bendrovė „Femern A/S“ galėjo perkelti nuostolius iš vienų metų į kitus be jokių apribojimų. Iš pradžių tai atitiko taisykles, kurios apskritai taikomos įmonėms Danijoje. Tačiau 2013 m. sausio 1 d. Danijos mokesčių teisėje buvo įtvirtintas (50) perkeliamų ankstesnių laikotarpių nuostolių (51) sumų, kurias galima atimti per vienus metus, apribojimas. Remiantis šia nuostata, nors teisė perkelti nuostolius nebuvo ribotos trukmės, metinė nuostolių, kurie gali būti perkeliami ir atimami iš vėlesnių metų pelno, suma yra ne daugiau kaip 7,5 mln. DKK (52) (1,0 mln. EUR). Jeigu nuostolis išlieka, gali būti atimama tik ne daugiau kaip 60 proc. teigiamų apmokestinamųjų pajamų, viršijančių 7,5 mln. DKK sumą. Tačiau, remiantis specialiomis Planavimo įstatymo nuostatomis, šis apribojimas nebuvo taikomas bendrovei „Femern A/S“, kuri išsaugojo teisę neribotai perkelti ankstesnių laikotarpių nuostolius. Ši teisė buvo panaikinta 2015 m. pabaigoje (53).

(75) Danijos valdžios institucijos preliminaraus tyrimo procedūros etape teigė, kad 2013–2015 m. bendrovė „Femern A/S“ neturėjo jokio faktinio finansinio pranašumo, nes praktikoje tokia priemonė galėjo būti taikoma tik vėlesniuose projekto etapuose, t. y. kai įgyvendinus projektą būtų gauta apmokestinamojo pelno. Danijos valdžios institucijos taip pat paaiškino, kad šiuo laikotarpiu bendrovė „Femern A/S“ panaudojo visus patirtus nuostolius apmokestinamosioms pajamoms mažinti grupės lygmeniu tais pačiais finansiniais metais. Pagal bendrąsias mokesčių taisykles kitos grupei priklausančios Danijos įmonės galėjo padaryti tą patį.

2.4.4.2. Turto nuvertėjimas

(76) Remiantis „Sund & Bælt“ įstatymo (54) 12 ir 13 straipsniais, įmonei „Sund & Bælt“ priklausančių bendrovių, pavyzdžiui, „Femern A/S“, metinė turto nusidėvėjimo norma sudarė 6 proc. pradinių įsigijimo sąnaudų. Bendros fiksuotos jungties statybos sąnaudos galėtų būti laikomos pradinėmis įsigijimo sąnaudomis. Tai reiškia, kad visam bendrovės „Femern A/S“ turtui būtų taikoma viena bendra nusidėvėjimo taisyklė. Bendrovės „Femern A/S“ 6 proc. nusidėvėjimo norma taikoma iki pajamų metų, kuriais bendra nusidėvėjimo suma viršija 60 proc. pradinių įsigijimo sąnaudų (t. y. 10 metų laikotarpį), o nuo tada metinė nusidėvėjimo norma sumažinama iki 2 proc.

(77) Danijos valdžios institucijų teigimu, nuo 2016 m. sausio 1 d. iš dalies pakeitus „Sund & Bælt“ įstatymą taip pat buvo panaikintos specialios nusidėvėjimo taisyklės (55).

2.4.4.3. Bendro apmokestinimo tvarka

(78) Bendrovė „Femern A/S“ privaloma tvarka bendrai apmokestinama kartu su įmone „Sund & Bælt Holding“ pagal bendrąją bendro apmokestinimo tvarką, kuri taikoma visoms grupei priklausančioms Danijos įmonėms. Pagal Danijos pelno mokesčio įstatymo 31 straipsnį „grupė“, kurios visos bendrovės yra įsteigtos Danijoje, turi būti apmokestinama vadovaujantis privalomo grupės apmokestinimo nuostatomis. Šiuo atžvilgiu bendrovei „Femern A/S“ netaikomos jokios specialios taisyklės.

(79) Skundų pateikėjai tvirtino, kad pirmiau nurodytos bendrovei „Femern A/S“ skirtos mokesčių priemonės yra nesuderinama valstybės pagalba, kuri, kol buvo panaikintos atitinkamos nuostatos, buvo neribotos trukmės ir dydžio bei kuria bendrovei buvo suteikiamas pranašumas atskirai nuo kitų valstybės priemonių, todėl ją reikia įvertinti atskirai.

2.4.5. Nemokamas naudojimasis valstybės turtu

(80) Pagal Fėmarno sąsiaurio sutarties 8 straipsnį Vokietija ir Danija nemokamai suteikia žemės plotus, reikalingus Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektui statyti ir eksploatuoti (8 straipsnio 1 dalis), įskaitant būtinus vandens plotus ir jūros dugną (8 straipsnio 2 dalis).

(81) Danijos valstybė nemokamai suteiks bendrovei „Femern A/S“ vandens plotus ir jūros dugną, kurie reikalingi fiksuotos jungčiai parengti, ištirti ir planuoti (56), taip pat statyti ir eksploatuoti (57).

(82) Kaip nurodyta sprendime pradėti procedūrą, bendrovė „Scandlines“ teigė, kad taikant šias nuostatas bendrovė „Femern A/S“ įgyja finansinį pranašumą, nes jų nesant ji įprastai turėtų mokėti rinkos mokestį už naudojimąsi vandens plotais ir jūros dugnu.

(83) Tačiau Danijos valdžios institucijos tvirtino, kad Danijos teisėje nėra bendros taisyklės ar principo, pagal kuriuos įmonės, kurių faktinė ir teisinė padėtis yra panaši į bendrovės „Femern A/S“, turėtų mokėti valstybei mokesčius už naudojimąsi jūros dugnu ir vandens plotais. Taigi tas pats nemokamo naudojimosi principas taikomas ir kitoms iš rinkliavų finansuojamoms transporto infrastruktūroms Danijoje (pavyzdžiui, Zundo fiksuotai jungčiai ir Didžiojo Belto fiksuotai jungčiai). Analogiškai keltų operatoriai ar kitos krovinių vežimo laivais bendrovės, nors ir nėra visiškai panašioje padėtyje, nemoka jokių mokesčių Danijos valstybei už jūrų rajonų, esančių Danijos jurisdikcijoje, kirtimą. Be to, uostai nemoka jokių mokesčių už naudojimąsi jūros dugnu.

2.4.6. Geležinkelio mokesčiai

(84) Bendrovė „Femern A/S“ turi teisę taikyti mokesčius geležinkelio operatoriams už naudojimąsi fiksuotos jungties geležinkelio linija. Transporto ministerija nustatys mokesčių, kuriuos geležinkelio bendrovės mokės bendrovei „Femern A/S“ už naudojimąsi fiksuotos jungties geležinkelio linija, dydį ir reguliavimo principus (58).

(85) Sprendime pradėti procedūrą atkreiptas dėmesys į bendrovės „Scandlines“ susirūpinimą, kad valstybė per savo geležinkelio operatorių „Danske Statsbaner“ (toliau – DSB) (59) neapibrėžtą laikotarpį kasmet mokės bendrovei „Femern A/S“ dalį bendrų mokesčių, kurie sudarys 350 mln. DKK (46,9 mln. EUR). Kadangi atrodytų, kad šis mokestis būtų taikomas neatsižvelgiant į traukinių, riedančių per fiksuotą jungtį, skaičių, be koregavimo mechanizmo ir neapibrėžtą laikotarpį, skundo pateikėjas nurodė, kad taip bus suteiktas ekonominis pranašumas bendrovei „Femern A/S“.

(86) Danijos valdžios institucijos teigė, kad Statybos įstatymo parengiamajame rašte (60) (toliau – Statybos įstatymo parengiamasis raštas) numatyta, kad geležinkelio mokesčių dydyje atsispindės ir fiksuotos jungties statybos sąnaudų dalis ilgalaikėje perspektyvoje, o ne tik sąnaudos, tiesiogiai patirtos eksploatuojant geležinkelio liniją. Be to, jie bus nustatomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/34/ES (61), užtikrinant, kad būtų išvengta kompensacijos permokos.

(87) Be to, Danijos valdžios institucijos tikisi, kad pajamos už naudojimąsi geležinkeliu sudarys maždaug 15 proc. bendrų veiklos pajamų. Kadangi fiksuotos jungties geležinkelio dalies statybos sąnaudos sudaro 51 proc., tai reiškia, kad kelių jungties naudotojai galiausiai padengs geležinkelio jungties sąnaudų dalį.

(88) Kadangi visi geležinkelio operatoriai, kurie naudosis fiksuota jungtimi, turėtų mokėti geležinkelio mokesčius, Danijos valdžios institucijos nurodė, kad geležinkelio mokesčių taikymas nereikš bendrovei „Femern A/S“ skirtų valstybės išteklių naudojimo, nes geležinkelio operatorių lėšų pervedimas bendrovei „Femern A/S“ neturės įtakos valstybės biudžetui.

3. PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

(89) 2019 m. birželio 14 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą. Tą dieną priimtame sprendime pradėti procedūrą ji pateikė išankstinį priemonių vertinimą ir išreiškė abejonių dėl jų suderinamumo su vidaus rinka.

(90) Tame etape Komisija negalėjo prieiti prie išvados, ar bendrovė „Femern A/S“ gali būti laikoma įmone. Konkrečiau, atsižvelgdama į ypatingas aplinkybes, kuriomis bendrovė „Femern A/S“ vykdo veiklą, Danijos valdžios institucijų ir skundų pateikėjų išdėstytus argumentus bei nurodytą teismų praktiką, Komisija abejojo, ar galima manyti, kad bendrovė „Femern A/S“ vykdo ekonominę veiklą (projekto planavimo, jungties statybos ir eksploatavimo etape) ir todėl turi būti laikoma įmone. Komisijai taip pat kilo abejonių, ar reklamos, rinkodaros ir (arba) informavimo veikla turėtų būti laikoma viešąja funkcija, ar ekonomine veikla. Be to, ji negalėjo padaryti galutinės išvados dėl kai kurių pagalbos priemonių atrankiojo pranašumo.

(91) Komisija negalėjo padaryti išvados, ar valstybės garantijos ir valstybės paskolos turėtų būti laikomos pagalbos schema, ar jos turėtų būti laikomos individualia pagalba, suteikta įsigaliojus Planavimo ir Statybos įstatymams, ar individualia pagalba, kuri teikiama kiekvieną kartą, kai nacionalinės valdžios institucijos įvykdo finansinį sandorį su bendrove „Femern A/S“.

(92) Atlikdama suderinamumo vertinimą ir atsižvelgdama į Teisingumo Teismo sprendimus, Komisija laikėsi preliminarios pozicijos, kad fiksuotos jungties projektas yra bendriems Europos interesams svarbus projektas. Tačiau Komisijai kilo klausimų, ar pagalba turėtų būti iš dalies laikoma veiklos pagalba. Be to, Komisijai buvo sunku nustatyti, ar pagalba buvo būtina. Atsižvelgdama į tai, kad nėra aišku, kuriam laikotarpiui turi būti apskaičiuojama projekto vidinė grąžos norma (toliau – VGN), ir į laiką, praėjusį nuo 2014 m. pranešimo, Komisija nusprendė, kad jai reikės išsamiai įvertinti lyginamąją vidutinę svertinę kapitalo kainą (toliau – VSKK) ir projekto VGN dydį, kuriuos nurodė Danijos valdžios institucijos, remiantis atnaujintomis ir tinkamomis prielaidomis. Be to, Komisijai kilo klausimų dėl nagrinėjamų priemonių proporcingumo, atsižvelgiant į tai, kad sudėtinga nustatyti trūkstamą finansavimą ir nėra duomenų, pagal kuriuos būtų galima tinkamai įvertinti pagalbos dydį arba bent jau taikyti tinkamą metodiką ir susijusius apribojimus. Nors Komisija negalėjo padaryti išvados dėl papildomų pagalbos priemonių poveikio konkurencijai, ji preliminariai padarė išvadą, kad pagalbos priemonės, apie kurias pranešta, turėtų turėti tik nedidelį neigiamą poveikį konkurencijai ir prekybai, kuris negali nusverti akivaizdaus teigiamo projekto poveikio visai Sąjungai. Galiausiai Komisija laikėsi nuomonės, kad ji negali priimti sprendimo dėl konkrečios suderinamumo sąlygos, susijusios su valstybės garantijų panaudojimo sąlygomis, ir negalėjo prieiti prie išvados, kad Danija įvykdė skaidrumo sąlygą, nustatytą jos komunikato „Valstybės pagalbos, skirtos bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, suderinamumo su vidaus rinka analizės kriterijai“ (toliau – BEISP komunikatas) (62) 45 punkte.

4. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

(93) Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą, išreiškė susirūpinimą dėl įtariamos valstybės pagalbos bendrovei „Femern A/S“. Danijos keltų asociacija ir ECSA pateikė bendro pobūdžio pastabas.

(94) Bendrovė VDR visų pirma pabrėžė, kad bendrovė „Femern A/S“ turėtų būti laikoma įmone, vykdančia ekonominę veiklą. Kadangi bendrovei „Femern A/S“ buvo pavesta statyti ir eksploatuoti fiksuotą jungtį be viešojo pirkimo procedūros, ji įgijo pranašumą. Be to, bendrovė VDR abejoja, ar yra skatinamasis poveikis, mano, kad buvo ir kitų pigesnių alternatyvų, prašo Komisijos riboti pagalbą ir mano, kad yra didelė rizika, jog fiksuotos jungties projektu bus neteisingai iškraipyta konkurencija.

(95) Rostoko uostas visų pirma teigia, kad visos valstybės pagalbos sąlygos pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį yra įvykdytos. Rostoko uostas taip pat mano, kad projekto padariniai ir poveikis nebuvo tinkamai įvertinti, o poveikis paties uosto veiklai buvo įvertintas nepakankamai. Eismo srautų prognozė, visų pirma susijusi su jungtimis žemyninėje Vokietijos dalyje, būtų neišsami, nepatikima ir prieštaringa. Be to, nebūtų atsižvelgiama į sienų kontrolės ir perkėlimo padarinius (naudingus Didžiojo Belto ar Zundo jungtims). Todėl nebūtų tinkamai įvertintas neigiamas projekto poveikis visiems uostams, esantiems šalia Fėmarno juostos fiksuotos jungties abiejose Baltijos jūros pusėse.

(96) Bendrovių „Aktionsbündnis gegen eine feste Fehmarnbeltquerung e.V.“, „Rederi Aktiebolaget Nordö-Link“, „Stena Line“, „Trelleborg Hamn AB“, FSS ir „Scandlines“ pastabos yra panašios ir iš esmės atspindi bendrus bendrovės „Scandlines“ pateiktus argumentus. Todėl, kad būtų lengviau skaityti, šios pastabos toliau bus vadinamos „Scandlines“ ir kitų bendrovių pastabomis. Bendrovės NABU atsakyme daugiausia dėmesio skiriama suderinamumo analizei ir jis iš esmės atitinka bendrovės „Scandlines“ pastabas, papildytas aplinkosaugos aspektu.

4.1. Pastabos dėl pagalbos buvimo

4.1.1. Įmonės sąvoka

(97) „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad bendrovė „Femern A/S“ turėtų būti laikoma įmone pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes bendrovė „Femern A/S“ vykdo ekonominę veiklą teikdama transporto paslaugas už atlygį. Šiuo tikslu „Scandlines“ ir kitos bendrovės nurodo 2014 m. Komisijos sprendimą dėl Zundo tilto statybos finansavimo (toliau – 2014 m. Zundo sprendimas) (63), kuriame Komisija nustatė, kad tokia pati veikla, kurią vykdė Zundo tilto konsorciumas, yra ekonominė veikla.

(98) Be to, „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad bendrovė „Femern A/S“ neteikia paslaugų, susijusių su viešųjų įgaliojimų vykdymu. Pagal nusistovėjusią teismų praktiką veikla yra susijusi su viešųjų įgaliojimų vykdymu tik tada, kai ji yra skirta viešajam interesui ginti, o taip įprastai yra valdžios institucijos tikslas (64). Bendrovės „Femern A/S“ vykdoma veikla tokia nėra.

(99) Be to, „Scandlines“ ir kitos bendrovės remiasi Europos teismų praktika ir Komisijos sprendimų priėmimo praktika teigdamos, kad nėra svarbu, ar bendrovė „Femern A/S“ gali nustatyti savo kainas, ar jai taikomos valstybės reguliuojamos kainos. Be to, bendrovė „Femern A/S“ turi didelę diskreciją taikyti dideles nuolaidas, nes transporto ministras nustato ne tikslų atlygį, o tik didžiausias kainas.

(100) Kadangi bendrovės „Femern A/S“ veikla laikoma ekonominio pobūdžio, „Scandlines“ ir kitos bendrovės mano, kad valstybės pagalba yra ne tik planavimo, statybos ir eksploatavimo finansavimas, bet ir reklamos, rinkodaros ir (arba) informavimo veiklos finansavimas. „Scandlines“ ir kitos bendrovės taip pat pabrėžia, kad bendrovė „Femern A/S“ vykdė aiškią rinkodaros veiklą, kuri yra gerokai didesnio masto nei plačiosios visuomenės informavimas apie infrastruktūros projektą.

4.1.2. Atrankusis pranašumas

(101) „Scandlines“ ir kitos bendrovės atkreipia dėmesį, kad pagal Komisijos sprendimų priėmimo praktiką tiesioginis bendrovės „Femern A/S“ paskyrimas vieninteliu fiksuotos jungties statytoju ir operatoriumi be konkurso savaime reiškia ekonominio pranašumo suteikimą. „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad kiekviena pagalbos priemone, nurodyta sprendimo pradėti procedūrą 2.4 skirsnyje, bendrovei „Femern A/S“ suteikiamas atrankinis pranašumas.

(102) Dėl kapitalo injekcijų, valstybės garantijų ir valstybės paskolų „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad pagalbos elementą sudaro visa valstybės garantuojama ar paskolinta suma, o ne bendrovės „Femern A/S“ mokamos priemokos ar palūkanų normos ir rinkos sąlygas atitinkančios priemokos ar palūkanų normos skirtumas. Šis argumentas grindžiamas tuo, kad bendrovės „Femern A/S“ finansinė būklė būtų tokia prasta, kad nė vienas privatus kreditorius ar garantas nesiūlytų jokių paskolų ar garantijų. „Scandlines“ ir kitos bendrovės daro prielaidą dėl šios prastos finansinės būklės remdamosi komercinių interesų tyrimo aiškinimu, kad nė vienas rinkos operatorius neteiktų garantijų ar paskolų bendrovei „Femern A/S“. Šiuo pagrindu „Scandlines“ ir kitos bendrovės daro išvadą, kad rinkos normos nėra, todėl pagalbos elementas yra visa garantija ir visa paskolos suma.

(103) Dėl geležinkelio mokesčių „Scandlines“ ir kitos bendrovės tvirtina, kad sąnaudos yra vienintelis tinkamas kainos nustatymo parametras, nes, perkėlus geležinkelio bėgius į bendrovės „Scandlines“ keltus, nė vienas konkurentas nesiūlo panašių paslaugų. Kadangi Danijos valstybė mokės bendrovei „Femern A/S“ metinį 350 mln. DKK (46,9 mln. EUR) geležinkelio mokestį per valstybei priklausantį geležinkelio operatorių DSB, netaikant jokio mažinimo koeficiento pagal traukinių, kurie iš tikrųjų važiuos fiksuota jungtimi, skaičių, kaina nėra grindžiama sąnaudomis. Asociacija FSS priduria, kad 350 mln. DKK suma yra konkreti visų metinių pajamų, gautų iš geležinkelio mokesčių, dalis ir kad šio mokesčio taikymas yra neribotos trukmės.

(104) Dėl mokesčių priemonių „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad visomis priemonėmis yra suteikiamas pranašumas. Jos taip pat pažymi, kad mokesčių priemonės buvo taikomos ir planavimo veiklai, ir statybos darbams.

(105) Dėl nemokamo naudojimosi valstybės turtu „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad bendrovė „Femern A/S“ gauna naudos nemokamai naudodamasi vandens plotais ir jūros dugno dalimi, kaip tai aiškiai numatyta Planavimo ir Statybos įstatymuose. Jos mano, kad Danijos tvirtinimas, jog keltų operatoriai ar kitos krovinių gabenimo laivais bendrovės apskritai nemoka jokių mokesčių Danijos valstybei, neatitinka tikrovės, nes minėta nuostata yra įtraukta į atitinkamus įstatymus. Asociacija FSS mano, kad nėra svarbu, jog bendrovės faktiškai nemoka mokesčių už tranzitą per nacionalinius jūros rajonus.

4.2. Pastabos dėl pagalbos pobūdžio pripažinimo

(106) „Scandlines“ ir kitos bendrovės nesutinka su sprendimo pradėti procedūrą argumentais, kad pagalba, susijusi su valstybės garantijomis ir paskolomis, gali būti trijų rūšių, būtent: i) pagalbos schema, ii) individuali pagalba, teikiama įsigaliojus Planavimo ir Statybos įstatymams, arba iii) individuali pagalba, teikiama kiekvieną kartą, kai nacionalinės valdžios institucijos įvykdo finansinį sandorį su bendrove „Femern A/S“.

(107) „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad pagalba teikiama išimtinai bendrovei „Femern A/S“ konkrečiam projektui ir todėl negali būti laikoma schema, o turėtų būti laikoma individualia pagalba (t. y. ad hoc pagalba).

(108) „Scandlines“ ir kitų bendrovių aiškinimu, Komisijos argumentas, pateiktas sprendimo pradėti procedūrą 132 konstatuojamojoje dalyje, dėl valstybės įsipareigojimo užtikrinti projekto finansavimą, buvo argumentas, kuriuo remiantis pagalba priskiriama pagalbos schemai. „Scandlines“ ir kitos bendrovės mano, kad tai prieštarautų Procedūrų reglamentui ir Zundo sprendimui (65).

(109) „Scandlines“ ir kitos bendrovės daro išvadą, kad pagalba, kuri negali būti laikoma pagalbos schema, turi būti laikoma ad hoc pagalba, teikiama kiekvieną kartą, kai bendrovė „Femern A/S“ sudaro finansinį sandorį dėl projekto finansavimo (t. y. iii variantas). „Scandlines“ ir kitos bendrovės nepateikė papildomų argumentų ar įrodymų, kodėl ad hoc pagalba yra teikiama kiekvieną kartą sudarant atskirą sandorį, o ne tuo metu, kai įsigalioja Planavimo ar Statybos įstatymas (t. y. ii variantas).

(110) Asociacija FSS mano, kad pagalba negali būti laikoma pagalbos schema, tačiau nepateikia pastabų dėl pagalbos suteikimo momento (-ų).

4.3. Pastabos dėl suderinamumo vertinimo

4.3.1. Projekto vertinimas pagal BEISP taisykles

(111) „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad Komisija neteisingai pripažino Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektą bendriems Europos interesams svarbiu projektu. Bendrovė NABU tvirtina, kad aplinkybės, jog projektas yra paskiriamas TEN-T tinklo projektams (geležinkelių dalis) ir gali gauti ES finansavimą, nepakanka bendriems Europos interesams įrodyti. „Scandlines“ ir kitos bendrovės mano, kad teigiama socialinė ir ekonominė fiksuotos jungties grąža, kuria remiamasi sprendime pradėti procedūrą, grindžiama nenuosekliais ir pasenusiais 2015 m. tyrimais (66). Visų pirma, „Scandlines“ ir kitos bendrovės pabrėžia, kad analizėje, kuria remiamasi sprendime pradėti procedūrą, nepakankamai atsižvelgta į keltų konkurencijos poveikį, ir mano, kad eismo srautų prognozės, kuriomis grindžiama apskaičiuota socialinė ir ekonominė grąža, yra pasenusios. Šiuo tikslu „Scandlines“ ir kitos bendrovės nurodo naujus tyrimus, kuriuos 2019 m. sausio ir rugpjūčio mėn. atitinkamai atliko bendrovė PWC (67) (toliau – PWC ataskaita) ir Knud Erik Andersen (68) (toliau – Knud Erik Andersen tyrimas). PWC ataskaita buvo parengta Vokietijos valdžios institucijų užsakymu, rengiant Vokietijos sprendimą patvirtinti Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektą. Joje daugiausia dėmesio skirta keltų konkurencingumui pradėjus veikti fiksuotai jungčiai. Remdamosi Knud Erik Andersen tyrimu, bendrovės „Scandlines“ ir „Stena Line“ tvirtina, kad 2015 m. tyrimuose buvo gerokai pervertintos bendrovės „Scandlines“ sąnaudos, nes pagal jas atrodytų, jog bendrovės „Scandlines“ veikla turėtų būti labai nuostolinga. Jeigu sąnaudos būtų nustatytos tinkamai, socialinė ir ekonominė Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto grąža būtų neigiama. Be to, bendrovės „Scandlines“ ir „Stena Line“ mano, kad 2015 m. tyrimai yra klaidingi dėl per didelių Vokietijos sąnaudų žemyninėje šalies dalyje, o tai dar labiau sumažina socialinę ir ekonominę grąžą. Bendrovė NABU taip pat nurodė, kad atliekant tyrimus nebuvo tinkamai atsižvelgta į poveikį aplinkai.

(112) „Scandlines“ ir kitos bendrovės taip pat tvirtina, kad faktinė Fėmarno juostos fiksuotos jungties grynoji nauda Europai yra neigiama, o Fėmarno juostos fiksuotos jungties grąža yra akivaizdžiai mažesnė nei 4 proc., kurią jos laiko mažiausia Danijoje įgyvendinamo infrastruktūros projekto nustatyta grąža.

(113) Asociacija FSS nepateikė pastabų dėl šio elemento.

(114) Bendrovė NABU mano, kad Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto nauda nėra tokia, kaip teigia Danijos valdžios institucijos, nes juo nepagerinamos eismo sąlygos ir nepadedama taupyti laiko, kaip tvirtinama, taigi nedaromas teigiamas poveikis transportui tarp Vokietijos ir Skandinavijos.

4.3.2. Veiklos pagalbos suteikimas

(115) „Scandlines“ ir kitų bendrovių nuomone, veiklos pagalba yra draudžiama ir negali būti teikiama. „Scandlines“ ir kitos bendrovės mano, kad veiklos pagalba yra susijusi ne su konkrečiu projekto etapu (pavyzdžiui, eksploatavimo etapu), o su sąnaudų pobūdžiu. Bet kokia pagalba, apimanti veiklos sąnaudas, yra veiklos pagalba. Todėl, apskaičiuojant trūkstamą finansavimą, neturėtų būti įtraukiamos visos susijusios veiklos sąnaudos. Asociacija FSS taip pat nurodo, kad, aiškinant Zundo sprendimą, visos paskolos, gautos ankstesnei paskolai refinansuoti, savaime tampa veiklos sąnaudomis, todėl pagalba tokiam refinansavimui yra draudžiama. Taigi leidimas teikti bet kokią pagalbą bendrovei „Femern A/S“ negali apimti paskolų refinansavimo sąnaudų. Asociacijos FSS nuomone, rinkliavų dydis turėtų būti pagrįstas sąnaudomis, o kainų dempingas neturėtų būti leidžiamas. Bendrovė NABU nepateikė pastabų dėl veiklos pagalbos elemento.

4.3.3. Pastabos dėl trūkstamo finansavimo

(116) „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad sprendime pradėti procedūrą aprašytas trūkstamas finansavimas yra neteisingas dėl trijų priežasčių: 1) į jį įtrauktos padidintos ir netinkamos finansuoti išlaidos, susijusios su i) dividendais, išmokėtais bendrovei „A/S Femern Landanlæg“ už jungtis žemyninėje šalies dalyje, ir ii) veiklos sąnaudomis; 2) į jį įtrauktos dirbtinai mažos pajamos, i) neįskaitant TEN-T subsidijų ir ii) pripažįstant, kad bendrovės „Femern A/S“ nustatomos rinkliavos yra mažesnės nei sąnaudos ir 3) fiksuotos jungties projekto trukmė yra per trumpa. „Scandlines“ ir kitos bendrovės mano, kad dėl visų šių elementų trūkstamas finansavimas yra dirbtinai didelis, taigi didžiausia leistina pagalbos suma taip pat yra per didelė.

(117) Dėl tinkamų finansuoti išlaidų „Scandlines“ ir kitos bendrovės primena, kad Komisija anksčiau yra nusprendusi, kad tuo atveju, kai remiamą projektą sudaro ir ekonominė, ir neekonominė veikla, trūkstamas finansavimas apskaičiuojamas atsižvelgiant tik į sąnaudas, susijusias su ekonomine veikla. Remdamosi tuo, jos tvirtina, kad trūkstamas finansavimas negali būti apskaičiuojamas atsižvelgiant į sąnaudas žemyninėje šalies dalyje ir eksploatavimo sąnaudas, nes šios sąnaudos nepriskiriamos fiksuotos jungties projektui. Be to, kadangi dividendų išmokėjimas yra ne sąnaudų dalis, o pelno paskirstymas, jie negali būti įtraukiami į trūkstamo finansavimo analizę. Asociacija FSS taip pat nurodo, kad parengiamieji darbai, kurie pradėti 2013 m., yra statybos sąnaudos, kurios negali būti pripažįstamos tinkamomis finansuoti išlaidomis planavimo tikslais. Be to, asociacijos FSS nuomone, planavimo sąnaudos nėra statybos sąnaudų dalis, kaip nustatyta sprendimo pradėti procedūrą 1 lentelėje.

(118) Dėl pajamų „Scandlines“ ir kitos bendrovės tvirtina, kad TEN-T subsidijos nėra įtrauktos į 2014 m. trūkstamo finansavimo analizę. Įtraukus šias subsidijas, trūkstamas finansavimas bus gerokai mažesnis. Be to, pajamos yra dirbtinai mažos dėl to, kad bendrovės „Femern A/S“ rinkliavos yra pagrįstos ne sąnaudomis, o bendrovės „Scandlines“ keltų kainomis. Todėl Komisija turi reikalauti, kad tuo laikotarpiu, kai bendrovė „Femern A/S“ gaus valstybės pagalbą, fiksuotos jungties kainos būtų nustatomos tokio dydžio, kuris atspindėtų visas jos sąnaudas, įskaitant jos skolos aptarnavimą. Asociacija FSS nenurodė pastarojo elemento. Dėl projekto trukmės „Scandlines“ ir kitos bendrovės primena, kad trūkstamo finansavimo ir VGN analizė turėtų būti grindžiami investicijų trukme, o ne 55 metų grąžinimo laikotarpiu; tą patvirtino ir Bendrasis Teismas. Remiantis bendrovės „Femern A/S“ svetaine atrodo, kad tunelio eksploatavimo trukmė yra 120 metų.

4.3.4. Pagalbos dydis ir pagalbos trukmė

(119) „Scandlines“ ir kitų bendrovių teigimu, pagalbos suma yra nepakankamai įvertinta, nes ji atitinka tik palūkanų ir priemokų normų, kurias bendrovė „Femern A/S“ moka už valstybės paskolas ir valstybės garantijas, ir atitinkamų rinkos normų skirtumą.

(120) „Scandlines“ ir kitos bendrovės taip pat tvirtina, kad pagalbos trukmė turi būti daug trumpesnė nei 55 metai. Be to, kiekvienos valstybės garantijos ir valstybės paskolos terminas turi būti ribotas. Pagalba bendrovei „Femern A/S“ turi būti nutraukta, kai pajamos gali padengti veiklos sąnaudas ir su skola susijusias sąnaudas rinkos sąlygomis. „Scandlines“ ir kitos bendrovės nurodo Didžiojo Belto ir Zundo fiksuotų jungčių metines ataskaitas tvirtindamos, kad kiekvienos atskiros valstybės garantijos ir valstybės paskolos trukmė turėtų būti ne daugiau kaip 4–5 metai nuo fiksuotos jungties atidarymo, o galimybė gauti valstybės garantijas ir valstybės paskolas taip pat turėtų būti suteikiama ne ilgiau kaip 4–5 metus nuo fiksuotos jungties atidarymo.

4.3.5. Skatinamasis poveikis

(121) „Scandlines“ ir kitos bendrovės tvirtina, kad bendrovė „Femern A/S“ pradėjo fiksuotos jungties statybos darbus 2013 m., nors Danijos valdžios institucijos įsipareigojo suteikti pagalbą ne anksčiau kaip 2015 m., priėmus Statybos įstatymą. Taigi pagalba bendrovei „Femern A/S“ neturėtų reikiamo skatinamojo poveikio. „Scandlines“ ir kitos bendrovės taip pat kritikuoja Komisiją dėl jos sprendimo, kad valstybinėms įmonėms tiesiog turėtų būti netaikomas reikalavimas, jog pagalba turėtų skatinamąjį poveikį, ir tvirtina, kad toks požiūris yra diskriminacijos valstybinių įmonių naudai pavyzdys, prieštaraujantis Sutarties 345 straipsniui.

4.3.6. Priešingos padėties scenarijus

(122) „Scandlines“ ir kitos bendrovės teigia, kad buvo keli alternatyvūs projektai. Todėl Komisijos priešingos padėties analizė negali būti grindžiama alternatyvaus projekto nebuvimu. Tai, kad bendrovė „Femern A/S“ negalėjo pati apsispręsti dėl alternatyvių projektų, neturi reikšmės. „Scandlines“ ir kitos bendrovės mano, kad nuoroda į 2001 m. tyrimą yra neteisinga, nes neįrodo, jog nėra alternatyvių projektų, kuriems nebuvo suteikta pagalba. Be to, tyrimas yra pasenęs, nes jis atliktas prieš 17 metų ir yra susijęs su kitu projektu. Bendrovė NABU taip pat paaiškino, kad buvo alternatyvių projektų, kuriems nebuvo suteikta pagalba. Bendrovė NABU rėmėsi 2019 m. įmonės „Hanseatic Transport Consultancy“ atliktu tyrimu (toliau – HTC ataskaita) (69) ir pažymėjo, kad prognozuojami eismo srautai yra gerokai mažesnis nei srautai, kurie buvo numatyti 2008 m. pasirašant Fėmarno sąsiaurio sutartį. HTC ataskaitoje teigiama, kad, remiantis dabartiniais rinkos duomenimis, neįmanoma nurodyti, kaip eismo srautas gali išaugti, kad fiksuotos jungties eksploatavimas būtų ekonomiškai naudingas. Be to, bendrovė NABU rėmėsi HTC ataskaita teigdama, kad dabartinis eismo srautas net nebus pasiektas dėl struktūrinių tarpvalstybinio eismo problemų. Atsižvelgdama į tai, bendrovė NABU tvirtina, kad Komisija turi apsvarstyti galimybę nutiesti tik geležinkelio jungtį, kuri būtų derinama su keltų eismu. Aplinkosaugos požiūriu tai būtų pigiausias ir geriausias sprendimas, atitinkantis TEN-T tikslą perkelti eismą iš kelių į geležinkelius. Be to, bendrovė NABU mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę jūros dugne išgręžti tunelį, kuris būtų povandeninio tunelio alternatyva. Pasirinkto sprendimo poveikis aplinkai taip pat turėtų būti įtrauktas į Komisijos sąnaudų ir naudos skaičiavimus bei alternatyvių projektų analizę.

4.3.7. Vidinė grąžos norma ir vidutinė svertinė kapitalo kaina

(123) „Scandlines“ ir kitos bendrovės mano, kad VGN ir VSKK apskaičiuotos neteisingai. VGN turėtų būti skaičiuojama visai projekto trukmei, o ne 55 metams, o netinkamos finansuoti išlaidos turėtų būti neįtraukiamos. 11 proc. VSKK yra per didelė. „Scandlines“ ir kitų bendrovių teigimu, VSKK turėtų svyruoti nuo 5,68 iki 6,71 proc. „Scandlines“ ir kitos bendrovės nurodė du tyrimus, papildomai įrodančius jų požiūrį į VSKK skaičiavimus: 2018 m. vasario mėn. tyrimą ir 2014 m. A. Damodaran nuorodas.

4.3.8. Netinkamo konkurencijos iškraipymo prevencija ir pusiausvyros tyrimas

(124) „Scandlines“ ir kitos bendrovės tvirtina, kad Komisija turėtų įvertinti, ar konkurencija yra labai iškraipoma. Ši analizė neturėtų apsiriboti tik nustatymu, kad pagalba iškraipoma konkurencija, nes taip yra priskyrus ją valstybės pagalbai. Iš socialinės ir ekonominės ataskaitos ir 2014 m. eismo prognozės atrodo, kad bendrovė „Femern A/S“ greičiausiai turės didelę įtaką rinkoje ir netgi turės monopoliją. Be to, tikėtina, kad bendrovė „Femern A/S“ piktnaudžiaus savo įtaka rinkoje. Bendrovės „Scandlines“ tvirtinimu, Danijos vyriausybės atsisakymas pritarti bendrovės „Scandlines“ paraiškai ES finansavimui gauti (70) ir įtariamas valstybės pagalbos panaudojimas siekiant pabloginti privažiavimo kelius į Putgardeno uostą reiškia, kad bendrovei „Femern A/S“ suteikta pagalba yra nepagrįstai iškraipoma konkurencija. Be to, „Scandlines“ ir kitos bendrovės tvirtina, kad yra perteklinių pajėgumų rizika, o toliau teikiant keltų paslaugas socialinė ir ekonominė grąža bus mažesnė už Danijoje taikomą 4 proc. ribą.

(125) Bendrovė NABU taip pat nurodė, kad poveikis aplinkai turėtų būti pusiausvyros tyrimo dalis. Neigiamas pagalbos poveikis turėtų būti ne tik konkurencijos iškraipymas.

4.3.9. Valstybės garantijų panaudojimo sąlygos

(126) Remdamos Pranešimu dėl garantijų, „Scandlines“ ir kitos bendrovės priminė Komisijai, kad ji neturi teisės leisti skirti pagalbą teikiant valstybės garantijas, nebent Komisija iš anksto žinotų, kokiomis sąlygomis tos garantijos suteikiamos. Asociacija FSS reikalauja, kad Danijos valdžios institucijos įsipareigotų užtikrinti, jog valstybės garantijų panaudojimo sąlygos atitiktų Pranešime dėl garantijų nustatytus reikalavimus.

5. DANIJOS PASTABOS

(127) Šiame skirsnyje pateikiamos Danijos valdžios institucijų pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą ir Danijos valdžios institucijų pastabos dėl suinteresuotųjų šalių argumentų, kurių nekonfidenciali versija buvo pateikta Danijos valdžios institucijoms.

(128) Iš esmės Danijos valdžios institucijos nesutinka su suinteresuotųjų šalių argumentais. Jos pateikė papildomos informacijos ir kontrargumentų, kurie apibendrinti toliau.

5.1. Papildomos Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto ir finansavimo priemonių aprašymo pastabos

(129) Danijos valdžios institucijos pateikė faktinius sprendimo pradėti procedūrą aprašomosios dalies paaiškinimus. Jos taip pat nurodė, kad tai, kas sprendimo pradėti procedūrą 1 lentelėje įvardyta kaip „statybos sąnaudos“, apima planavimo sąnaudas.

(130) Be to, Danijos valdžios institucijos pateikė paaiškinimų dėl kapitalo injekcijų priemonės. Bendrovė „Femern A/S“ įsteigta 2005 m. pagal „Sund & Bælt“ įstatymo 6 straipsnį. Įsteigimo metu bendrovės „Femern Bælt A/S“ (dabar – „Femern A/S“) registruotas įstatinis kapitalas sudarė 10 mln. DKK (1,3 mln. EUR). Už registruotą įstatinį kapitalą buvo sumokėta 40 mln. DKK (5,4 mln. EUR) daugiau nei nominalioji vertė, iš viso 50 mln. DKK (6,7 mln. EUR). Kapitalo įnašą padarė įmonė „Sund & Bælt Holding A/S“ pagal „Sund & Bælt Holding A/S“ įstatymo 6 straipsnį. 2009 m. liepos 24 d. bendrovės „Femern Bælt A/S“ registruotas įstatinis kapitalas padidintas nuo 10 mln. DKK iki 500 mln. DKK (67,0 mln. EUR), atlikus 460 mln. DKK (61,7 mln. EUR) pinigų injekciją, kurią įmonė „Sund & Bælt Holding A/S“ skyrė bendrovei „Femern Bælt A/S“, ir išleidus 30 mln. DKK (4,0 mln. EUR) „lengvatinę akcijų emisiją“ (danų kalba: fondsemission). Lengvatinė akcijų emisija atitinka bendrovės „Femern A/S“ nuosavo kapitalo konvertavimą į akcinį kapitalą, taigi reiškia kapitalo didinimą, o ne kapitalo injekciją. Piniginis kapitalo įnašas buvo atliktas pagal Planavimo įstatymo 7 straipsnio 2 dalį. Taigi bendra į bendrovę „Femern A/S“ įnešto kapitalo suma yra 510 mln. DKK (68,4 mln. EUR), iš kurių 500 mln. DKK įnešta (ir įregistruota) kaip akcinis kapitalas. Nuo 2009 m. nebuvo atlikta jokių kapitalo injekcijų.

(131) Dėl garantijų Danijos valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos apie Statybos įstatymo 4 straipsnio 4 dalies prasmę. Pagal šią nuostatą valstybės garantija taip pat apima kitus finansinius įsipareigojimus, kuriuos bendrovė „Femern A/S“ prisiima statydama fiksuotą jungtį. Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad ši nuostata reiškia, jog, pavyzdžiui, valstybės garantija taikoma arbitražo byloms dėl darbų, susijusių su fiksuotos jungties statyba. Ši nuostata netaikoma eksploatavimo etapui. Nuostata taikoma kaip atsiskaitymo su statytojais garantija tuo atveju, jeigu su jais neatsiskaitytų bendrovė „Femern A/S“. Atsižvelgiant į tai, kad statybos sąnaudoms jau skirtos valstybės paskolos arba paskolos su valstybės garantija, tokiu būdu bendrovei „Femern A/S“ nesuteikiamas papildomas pranašumas.

(132) Danijos valdžios institucijos pateikė Komisijai jau taikomų finansavimo priemonių apžvalgą.

(133) 2018 m. lapkričio 19 d. transporto ministras pirmą kartą leido bendrovei „Femern A/S“ gauti valstybės paskolas statybos sąnaudoms finansuoti. Vėliau tokios paskolos buvo suteiktos 2018 m. lapkričio ir gruodžio mėn.

5.2. Pastabos dėl pagalbos buvimo

(134) Danijos valdžios institucijos pateikė du pagrindinius argumentus, pagrindžiančius jų bendrą nuomonę, kad fiksuotos jungties viešajam finansavimui netaikoma Sutarties 107 straipsnio 1 dalis.

(135) Danijos valdžios institucijos teigia, kad 1) fiksuotos jungties planavimas, statyba ir eksploatavimas yra ne „ekonominė veikla“, o viešosios valdžios funkcijų vykdymas; 2) teigiamas ir neigiamas ekonominis poveikis, kurį fiksuota jungtis dali daryti gretimosioms rinkoms ir ES apskritai, nėra „konkurencijos iškraipymas“.

(136) Danijos valdžios institucijos taip pat mano, kad bet kuriuo atveju bendrovė „Femern A/S“ nevykdo ekonominės veiklos iki eksploatavimo pradžios, nes ji rinkoje neteikia jokių paslaugų.

5.2.1. Bendrovė „Femern A/S“ vykdo viešosios valdžios funkcijas

(137) Danijos valdžios institucijų nuomone, fiksuotos jungties planavimas, statyba ir eksploatavimas yra klasikiniai viešojo planavimo funkcijų vykdymo pavyzdžiai, kuriems nėra ir neturėtų būti taikoma Sutarties 107 straipsnio 1 dalis. Todėl valstybės priemonės, įskaitant valstybės garantijas ir valstybės paskolas, suteiktas bendrovei „Femern A/S“, nepatenka į ES konkurencijos politikos taikymo sritį.

(138) Priešingai nei metodika, kurią Komisija taikė sprendime pradėti procedūrą, Danijos valdžios institucijos teigia, kad, atlikus bendrą bendrovės „Femern A/S“ veiklos vertinimą atsižvelgiant į jos pobūdį, tikslą ir taikomas taisykles, turėtų būti prieita prie išvados, kad bendrovė „Femern A/S“ vykdo viešosios valdžios funkcijas ar bent jau jas vykdo iki eksploatavimo pradžios.

(139) Danijos valdžios institucijos tvirtina, kad Danijos ir Vokietijos valstybinių kelių ir geležinkelių infrastruktūrų sujungimo tikslas yra gerokai didesnio masto nei kitų viešųjų investicijų, pavyzdžiui, komunalinių paslaugų sektoriuje. Analogiškai bendrovės „Femern A/S“ pobūdis ir jos veikla taip pat iš esmės skiriasi nuo, pavyzdžiui, keltų operatorių ir keltų veiklos, nes ji yra sukurta siekiant vienintelio tikslo – įgyvendinti Danijos valstybės sprendimus, susijusius su konkrečios infrastruktūros (fiksuotos jungties) statyba. Todėl bendrovė „Femern A/S“ yra specialios paskirties įmonė (toliau – SPĮ), kuriai netaikomas pelno didinimo standartas ir pagal galiojančias taisykles jai neleidžiama vykdyti nesusijusios veiklos.

(140) Danijos valdžios institucijų teigimu, vertinant tuos platesnius politinius aspektus, kuriais grindžiamas bendrovės „Femern A/S“ įsteigimas, patvirtinama nuomonė, kad bendrovė „Femern A/S“ vykdo ne ekonominę veiklą, o viešosios valdžios funkcijas.

(141) Tai, kad imamas naudotojo mokestis, savaime nekeičia šios veiklos pobūdžio, nes reikia išnagrinėti, ar mokesčio taikymą galima atskirti nuo viešosios valdžios funkcijų vykdymo. Tik tuo atveju, kai šias dvi veiklos rūšis galima atskirti, mokesčio už paslaugą taikymas bus laikomas ekonomine veikla (71).

(142) Danijos valdžios institucijų teigimu, akivaizdu, kad bendrovės „Femern A/S“ mokesčių rinkimas, kurį pagal įstatymus nustato transporto ministras, negali būti atskirtas nuo su viešąja valdžia susijusios veiklos, pavyzdžiui, suteikiamos galimybės naudotis valstybine bendra kelių ir geležinkelių infrastruktūra ir užtikrinama jos priežiūra. Taigi visa bendrovės „Femern A/S“ veikla turėtų būti vertinama kartu kaip viešosios valdžios funkcijų vykdymas.

(143) Danijos valdžios institucijos taip pat paaiškina, kad transporto ministras dar nenusprendė, kaip bus nustatomi naudotojų mokesčiai ar koks turėtų būti šių mokesčių dydis. Mokesčiai, nurodyti sprendime pradėti procedūrą ir suinteresuotųjų šalių pastabose, yra tik biudžeto prielaidų atspindys. Be to, pažymima, kad pagrindinis naudotojų mokesčių tikslas ir funkcija yra subalansuoti valstybės biudžetą.

(144) Danijos valdžios institucijos teigia, kad, jeigu Komisija nepritaria, kad visa bendrovės „Femern A/S“ veikla turėtų būti vertinama kartu kaip viešosios valdžios funkcijų vykdymas, ekonomine veikla gali būti pagrįstai laikomas tik eksploatavimas. Danijos valdžios institucijų nuomone, Leipcigo-Halės (72) sprendimo motyvai šiuo atveju neaktualūs, inter alia, dėl to, kad tuo atveju buvo didinami liberalizuotoje rinkoje jau vykdomos ekonominės veiklos pajėgumai.

(145) Danijos valdžios institucijos taip pat prašo Komisijos atidžiai įvertinti galimos ekonominės veiklos laikotarpio pradžią ir remiasi teismų praktika teigdamos, kad tais atvejais, kai įmanoma atskirti veiklos rūšis, kiekviena iš šių veiklos rūšių turėtų būti atskirai analizuojama dėl valstybės pagalbos.

(146) Be to, jos teigia, kad nėra prasmės daryti prielaidos, jog, įsigaliojus Statybos įstatymui ir suteikus leidimą bendrovei „Femern A/S“ statyti ir eksploatuoti fiksuotą jungtį, visa finansinė parama, suteikta bendrovei „Femern A/S“ iki šios datos, tapo valstybės pagalba atgaline data.

(147) Danijos valdžios institucijos taip pat atmetė „Scandlines“ ir kitų bendrovių argumentą, kad tai, kad bendrovei „Femern A/S“ palikta savo nuožiūra taikyti tam tikras nuolaidas, įrodo, jog ministras nenustato tikslaus naudotojų mokesčių dydžio. Danijos valdžios institucijos tvirtina, kad bendrovė „Femern A/S“ negali nustatyti mokesčių savo nuožiūra, nes turi tik ribotą teisę mažinti tam tikrus mokesčius tiek, kiek tai nedaro reikšmingos įtakos mokesčių dydžiui. Jos taip pat pažymi, kad bendrovės „Femern A/S“ laisvę keisti ir nustatyti naujas nuolaidų schemas taip pat riboja Eurovinjetės direktyva (73).

5.2.2. Bendrovės „Femern A/S“ vykdoma informavimo veikla

(148) Danijos valdžios institucijų nuomone, nėra abejonių, kad bendrovės „Femern A/S“ vykdoma informavimo veikla yra viešoji funkcija, o ne ekonominė veikla. Viena iš Planavimo įstatyme nustatytų bendrovės „Femern A/S“ funkcijų yra „informavimo veikla“, kuri turėtų būti vykdoma bendradarbiaujant su vietos savivaldybėmis. Tai funkcija, kurios neturi nė vienas privatus komercinės infrastruktūros operatorius. Tai neatsiejama viešųjų funkcijų, susijusių su viešosios infrastruktūros projektų, turinčių įtakos vietos bendruomenei, planavimu ir objektų statyba, dalis. Be to, Danijos valdžios institucijos pažymi, kad, jeigu ši informavimo veikla nebūtų laikoma viešąja funkcija, ji turėtų būti laikoma neatsiejamai susijusia su projekto įgyvendinimu ir todėl tinkama finansuoti pagal BEISP komunikatą.

5.2.3. Bendrovės „Femern A/S“ veikla neiškraipo konkurencijos

(149) Danijos valdžios institucijų nuomone, Komisija turi atlikti specialų konkurencijos iškraipymo vertinimą. Šį vertinimą turėtų sudaryti išsami valstybinių kelių infrastruktūros organizavimo Danijoje analizė, kad būtų galima nustatyti, ar valstybinės reikšmės keliai iš tikrųjų konkuruoja su kitomis transporto rūšimis, pavyzdžiui, keltais, oro linijomis, traukinių operatoriais ir pan.

(150) Danijos valdžios institucijos nemano, kad fiksuota jungtis tiesiogiai konkuruoja, pavyzdžiui, su keltais, kaip ir geležinkelių infrastruktūra tiesiogiai nekonkuruoja su keliais, autobusais ar oro uostais. Danijos valdžios institucijos konkrečiai nurodo Komisijos pranešimo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (toliau – Pranešimas dėl valstybės pagalbos sąvokos) (74) 220 punktą ir Kelių, tiltų, tunelių ir vidaus vandenų kelių infrastruktūros analizės schemą (75). Jos taip pat pažymi, kad fiksuota jungtimi gali naudotis visi naudotojai nediskriminacinėmis sąlygomis ir ji nėra statoma siekiant sudaryti palankesnes sąlygas konkrečiai įmonei ar sektoriui.

(151) Tuo remdamosi, Danijos valdžios institucijos teigia, kad bet koks galimas bendrovės „Femern A/S“ veiklos ekonominis poveikis kitiems ūkio subjektams negali būti laikomas konkurencijos iškraipymu pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Ypač akivaizdu tai, kad bendrovė „Femern A/S“ neiškraipo jokios konkurencijos jokioje rinkoje, kol planuoja ir stato fiksuotą jungtį.

(152) Galiausiai Danijos valdžios institucijos šiuo klausimu pažymi, kad bendrovės „Femern A/S“ atvejis labai skiriasi nuo faktinių aplinkybių, susijusių su papildomo kilimo ir tūpimo tako statyba Leipcigo ir Halės oro uoste (76), nes bendrovė „Femern A/S“ neteiks paslaugų rinkoje, kol infrastruktūra nebus atvira eismui. Leipcigo ir Halės oro uostas konkuravo regioninių oro uostų rinkoje su kitais oro uostais, siekdamas pritraukti klientų, o iškilus poreikiui plėstis gavo valstybės pagalbą naujos infrastruktūros statybai.

5.3. Pastabos dėl pagalbos pobūdžio pripažinimo

(153) Danijos valdžios institucijos mano, kad bendrovė „Femern A/S“ įgijo juridinę teisę finansuoti savo veiklą 2015 m. gegužės 4 d. priėmus Statybos įstatymą, nes jame aiškiai daroma prielaida, kad bendrovė „Femern A/S“ finansuos savo skolinius įsipareigojimus valstybės garantuojamomis paskolomis ir valstybės paskolomis. Todėl tuo metu pagalba buvo suteikta. Tačiau jos pažymi, kad valstybės garantijos ir valstybės paskolos negalėjo būti panaudotos ir todėl jomis negalėjo būti suteiktas joks ekonominis pranašumas bendrovei „Femern A/S“, kol transporto ministras nenurodė bendrovei „Femern A/S“ tai padaryti.

(154) Taigi Danijos valdžios institucijos nesutinka su „Scandlines“ ir kitomis bendrovėmis, teigiančiomis, kad pagalba, susijusi su valstybės garantijomis ir valstybės paskolomis, yra ad hoc dotacijos. Tačiau Danijos valdžios institucijos pažymi, kad, net jeigu pagalba būtų laikoma ad hoc dotacijomis, Komisijai niekas netrukdo atlikti suderinamumo įvertinimo ir patvirtinti visas šias būsimas dotacijas vienu metu ir ex ante. Danijos valdžios institucijos taip pat pateikė išsamesnės informacijos apie tai, kad finansų ministras neturi diskrecijos spręsti dėl konkrečių paskolų sutarčių.

(155) Jos taip pat pažymi, kad iš „Scandlines“ ir kitų bendrovių pozicijos atrodo, kad bendrovė „Femern A/S“ iš pradžių turėtų imti vieną didelę paskolą su valstybės garantija, neviršydama didžiausios leidžiamos ribos. Danijos valdžios institucijų teigimu, tai nebūtų tinkamas būdas pagalbai sumažinti ir todėl prieštarautų bendriems Komisijos suderinamumo vertinimo reikalavimams, kaip numatyta BEISP komunikato 28 punkte.

(156) Danijos valdžios institucijos taip pat mano, kad yra laikomasi pareigos nesiimti veiksmų. Jos mano, kad visos veiklos, vykdytos iki Statybos įstatymo įsigaliojimo, teisinis pagrindas yra Planavimo įstatymo 2 straipsnis. Priėmus Planavimo įstatymą, Folketingo Finansų komitetas vėliau leido tris kartus didinti planavimo etapo biudžetą. Kiekvieną kartą sutikimas buvo susijęs su konkrečia planavimo veikla, kuriai taikomas Planavimo įstatymo 2 straipsnis (vadinamieji „parengiamieji darbai“).

(157) Kai buvo priimtas Statybos įstatymas, transporto ministras nurodė bendrovei „Femern A/S“ nepradėti statybos etapo ir nepasirašyti statybos sutarčių, kol nebus gautas ministro leidimas. 2018 m. lapkričio ir gruodžio mėn. bendrovė „Femern A/S“ gavo valstybės paskolas, kad užtikrintų reikiamą finansavimą statybos etapui pradėti. Tačiau Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad bendrovei „Femern A/S“ buvo leista pradėti pirmuosius ir nurodytus fiksuotos jungties statybos darbus tik 2019 m. kovo 26 d. Bendrovė „Femern A/S“ šių darbų dar nepradėjo.

5.4. Pastabos dėl įtariamų pagalbos priemonių

5.4.1. Geležinkelio mokesčiai

(158) Danijos valdžios institucijos teigia, kad geležinkelio mokesčiai nėra valstybės pagalba bendrovei „Femern A/S“, todėl atmeta „Scandlines“ ir kitų bendrovių pateiktus argumentus. Geležinkelio mokesčiai yra būsimas bendrovės „Femern A/S“ pajamų šaltinis, kurį per kelių rinkliavas reguliuos transporto ministras. Tiksliau ministras nustato mokesčių, kurie bus taikomi fiksuotos jungties naudotojams (t. y. geležinkelių operatoriams), dydžio ir reguliavimo principų taisykles. Šie mokesčiai bus nustatomi pagal Direktyvą 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė. Danijos valdžios institucijos pabrėžia, kad už bendrovę „Femern A/S“ geležinkelio mokesčius „Femern A/S“ vardu rinks įstaiga „Rail Net Denmark“ (77), o ne, kaip daroma prielaida sprendime pradėti procedūrą, pati bendrovė „Femern A/S“. Įstaiga „Rail Net Denmark“ renka tuos mokesčius visoje Danijos valstybinėje geležinkelių infrastruktūroje. Todėl buvo laikoma tikslingiausia paprašyti, kad įstaiga „Rail Net Denmark“ tą patį darytų fiksuotos jungties atveju. Lėšos yra tiesiogiai pervedamos bendrovei „Femern A/S“, o įstaiga „Rail Net Denmark“ negali disponuoti šiomis lėšomis savo reikmėms. Mokesčiai, surinkti už naudojimąsi fiksuota jungtimi ir pervesti bendrovei „Femern A/S“, bus registruojami metiniuose valstybės biudžetuose. Įstaigos „Rail Net Denmark“ renkami mokesčiai yra mokėjimas už paslaugą, o ne rinkliava. Įstaiga „Rail Net Denmark“ yra Danijos geležinkelių infrastruktūros valdytoja, atsakinga už visas sąnaudas, susijusias su Danijos geležinkelių infrastruktūros eksploatavimu.

5.4.2. Mokesčių priemonės

(159) Danijos valdžios institucijos pažymi, kad bendrovė „Femern A/S“ niekada netaikė anksčiau galiojusių taisyklių dėl turto nusidėvėjimo ir nuostolių perkėlimo į būsimą laikotarpį. Taigi, neatsižvelgiant į tai, ar taisyklėmis bendrovei „Femern A/S“ galėjo būti suteiktas atrankinis pranašumas, atitinkamu laikotarpiu tokio pranašumo iš tikrųjų nebuvo.

5.4.3. Nemokamas naudojimasis jūros dugnu

(160) Atsakydamos į suinteresuotųjų šalių pastabas, Danijos valdžios institucijos aiškina, kad Statybos įstatyme paprasčiausiai paaiškinama, siekiant išvengti abejonių, kad bendrovei „Femern A/S“ nereikia mokėti mokesčio už naudojimąsi jūros dugnu. Jos pakartoja, kad taikant šias nuostatas bendrovei „Femern A/S“ nesudaromos kitokios sąlygos nei subjektams, kurių teisinė ir faktinė padėtis yra panaši.

5.5. Pastabos dėl suderinamumo vertinimo

5.5.1. Bendriems Europos interesams svarbus projektas

(161) Danijos valdžios institucijos mano, kad bendrovių „Scandlines“ ir „Stena Line“ pateikti nauji tyrimai yra nereikšmingi ir bet kuriuo atveju neteisingi. Dėl Knud Erik Andersen tyrimo jos pažymi, kad autorius yra žinomas Fėmarno juostos fiksuotos jungties projekto priešininkas, o tyrimas yra grindžiamas klaidingomis skaičiavimo prielaidomis, susijusiomis su eismo srautų prognoze ir statybos sąnaudomis. Danijos valdžios institucijos taip pat atmeta bendrovių „Scandlines“ ir „Stena Line“ pateiktą argumentą, kad 2015 m. tyrimais buvo padidintos bendrovės „Scandlines“ sąnaudos tiek, kad dėl jų darytina prielaida, jog bendrovės „Scandlines“ veikla yra itin nuostolinga. Danijos valdžios institucijos mano, kad tai yra neteisingas ir iškraipytas 2015 m. „pradinio tyrimo“ skaičiavimų pateikimas, nes tyrimas grindžiamas prielaida, kad keltų pajamos yra didesnės už eksploatavimo sąnaudas (skaičiuojama, kad pajamų ir išlaidų skirtumas sudaro maždaug 15 proc. sąnaudų). Be to, Danijos valdžios institucijos tvirtina, kad tyrimai netampa klaidingi pasikeitus sudedamosioms dalims ar aplinkybėms, ir pažymi, kad kiekvieną kartą, kai pasikeičia sudedamoji dalis, nebūtina atlikti naujų socialinio ir ekonominio poveikio skaičiavimų. Danijos valdžios institucijos taip pat nesutinka, kad 2015 m. tyrimai yra klaidingi dėl padidintų sąnaudų žemyninėje Vokietijos dalyje.

(162) Danijos valdžios institucijos taip pat tvirtina, kad socialiniai ir ekonominiai skaičiavimai visada įtraukiami priimant politinius sprendimus dėl didelių infrastruktūros projektų. Tačiau, kitaip nei nurodyta ataskaitoje ir tvirtina suinteresuotosios šalys, nereikalaujama, kad socialinė ir ekonominė grąža sudarytų 4 proc. Danijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad prioritetiniu tarpvalstybiniu TEN-T projektu buvo laikomas visas Fėmarno juostos fiksuotos jungties projektas, o ne tik jo geležinkelio dalis. Dėl eismo srautų prognozės Danijos valdžios institucijos pateikė papildomą bendrovių „Intraplan“ ir „TSS Trimode“ ataskaitą, kurioje yra pastabų dėl HTC ataskaitos. Apskritai bendrovės „Intraplan“ ir „TSS Trimode“ daro išvadą, kad HTC ataskaita yra ydinga ir klaidinanti, joje nėra konkrečių abejonių dėl Fėmarno juostos fiksuotos jungties. Be to, Danijos valdžios institucijos remiasi Danijos kelių direkcijos paskelbta ataskaita (78), kurioje nurodyta, kad kelių eismas į Daniją ir iš jos labai auga. Konkrečiai iš ataskaitos matyti, kad nuo 2010 m. iki 2018 m. sunkvežimių eismas kertant Danijos ir Vokietijos sieną per Zundo fiksuotą jungtį ir keltų maršrutais per Zundo ir Fėmarno sąsiaurius padidėjo 38 proc., o tai dar labiau prieštarauja HTC ataskaitai.

5.5.2. Veiklos pagalba nebus suteikta

(163) Danijos valdžios institucijų nuomone, veiklos pagalba yra pagalba, susijusi su infrastruktūros eksploatavimu. Visos išlaidos, patirtos statybos etape, įskaitant išlaidas, susijusias su kasdieniu statybos projekto administravimu, yra laikomos statybos sąnaudomis. Bendrovei „Femern A/S“ nereikės gauti valstybės paskolų ar paskolų su valstybės garantija, kad galėtų finansuoti kasdienę veiklą eksploatavimo etape.

5.5.3. Finansavimo trūkumas

(164) Danijos valdžios institucijos pateikė atnaujintas trūkstamo finansavimo ir pagalbos elemento (arba bendrojo subsidijos ekvivalento) apskaičiavimo prielaidas. Visų pirma, prielaidos grindžiamos naujausia iš esmės patikslinta projekto finansine analize: 2016 m. vasario mėn. „Fėmarno juostos fiksuoto ryšio, įskaitant žemės darbus Danijoje, finansinė analizė“ (79) (toliau – 2016 m. finansinė analizė).

(165) Statybos įstatymo parengiamajame rašte buvo aiškiai nurodyta, kad bus iš naujo vertinami visi projekto finansai. Prieš pasirašant statybos sutartis, turėjo būti pradėtas statybos sąnaudų mažinimo procesas. 2015 m. balandžio 28 d. finansų ministras nurodė bendrovei „Femern A/S“ nepasirašyti pagrindinių projekto statybos sutarčių, kol bus atliktas atnaujintas visų finansų įvertinimas. Remiantis 2016 m. finansine analize, pagrindinis elementas, prisidedantis prie statybos sąnaudų mažinimo, buvo statybos laikotarpio pratęsimas nuo 6,5 metų, kaip buvo manoma 2014 m. finansinėje analizėje, iki 8,5 metų, kaip numatyta 2016 m. finansinėje analizėje. 2016 m. finansinėje analizėje teigiama, kad, vykdydama konkursą dėl šio pratęsto 8,5 metų statybos laikotarpio, bendrovė „Femern A/S“ gavo galutinius ir įpareigojančius rangovų (80) pasiūlymus. Bendrovė „Femern A/S“ taip pat išanalizavo kitus finansinių skaičiavimų parametrus ir dėl to atnaujino ne vieną prielaidą, palyginti su analize, kuri buvo Statybos įstatymo pagrindas. 2016 m. finansinėje analizėje atnaujintos prielaidos dėl fiksuotos jungties visų pirma susijusios su: atnaujintu statybos biudžetu, atnaujinta eksploatavimo, priežiūros ir reinvestavimo sąnaudų sąmata, darbų grafiko peržiūra, pakoreguotomis eismo pajamomis dėl patikslinto darbų grafiko, atnaujinto ES finansavimo, atnaujintų kai kurių techninių prielaidų. Be to, siekdamos užtikrinti, kad Komisijos vertinimas būtų grindžiamas tiksliausiomis ir atnaujintomis finansinėmis prielaidomis, Danijos valdžios institucijos atliko keletą papildomų 2016 m. finansinės analizės koregavimų, kurie išsamiau apibūdinti toliau. Prireikus, Danijos valdžios institucijos taip pat pateikė faktinius duomenis, pavyzdžiui, apie jau gautas paskolas ar su infliacija susijusius duomenis. Toliau konstatuojamosiose dalyse pateikiama daugiau informacijos apie trūkstamo finansavimo modelio prielaidas.

(166) 2014 m. pranešime nurodytos statybos sąnaudos sudarė 54,9 mlrd. DKK (7,4 mlrd. EUR) fiksuotomis 2014 m. kainomis. Ši suma atitinka statybos sąnaudas, nurodytas 2015 m. Statybos įstatyme: 55,1 mlrd. DKK (7,4 mlrd. EUR) fiksuotomis 2015 m. kainomis. Bendrovė „Femern A/S“ pasiūlymus gavo 2015 m. rugsėjo mėn. Todėl bendrovė „Femern A/S“ parengė atnaujintą statybos biudžetą ir fiksuotos jungties planavimo ir statybos sąnaudų prognozė buvo sumažinta iki 52,6 mlrd. DKK (7,1 mlrd. EUR) 2015 m. kainomis arba 62,2 mlrd. DKK (8,3 mlrd. EUR) nominaliomis kainomis. Į šią sumą įskaičiuotas 7,3 mlrd. DKK (1,0 mlrd. EUR) rezervo reikalavimas 2015 m. kainomis. Rezervas buvo apskaičiuotas remiantis bendrovės „Femern A/S“ rizikos registru ir atspindi labiausiai tikėtinas projekto sąnaudas. Buvo taikoma P80 „P vertė“. Kaip paaiškino Danijos valdžios institucijos, tai reiškia, kad yra 80 proc. tikimybė, jog rezervo biudžeto pakaks nustatytai rizikai padengti. Bendrovė „Ernst & Young“ atliko išorinį rezervų ir rizikos, susijusios su fiksuota jungtimi, kokybės užtikrinimą.

(167) Atliekant finansinius skaičiavimus daroma prielaida, kad fiksuotai jungčiai bus skirtas ES finansavimas, kuris sudarys 10 proc. statybos sąnaudų per visą statybos laikotarpį, o tai yra toks pats dydis, kuris buvo numatytas 2016 m. finansinėje analizėje. Finansiniame modelyje taip pat atsižvelgta į planavimo etapo finansavimą.

(168) Eismo srautų prognozę parengė Vokietijos konsultacinės įmonės „Intraplan“ ir BVU, ji buvo patikrinta lyginant su kitais modeliais, pavyzdžiui, Europos Komisijos modeliu „Trans Tools“. Eismo srautų prognozė buvo pateikta 2014 m. lapkričio mėn. Kaip teigiama 2016 m. finansinėje analizėje, konsultacinė grupė COWI atliko išorinį prognozės kokybės užtikrinimą ir priėjo prie išvados, kad prielaidos yra pagrįstos ir atitinka profesionalią eismo srautų prognozavimo praktiką. Pagrindinė 2014 m. eismo srautų prognozės prielaida yra ta, kad atidarius fiksuotą jungtį lygiagrečiai nebebus teikiamos keltų paslaugos. Tuo pat metu į 2014 m. eismo srautų prognozę įtraukta atskira scenarijaus, pagal kurią toliau (lygiagrečiai) teikiama vienos valandos trukmės keltų paslauga, analizė. Nuo 2014 m. bendrovė „Scandlines“ ne kartą patvirtino ketinanti tęsti veiklą po fiksuotos jungties atidarymo. Todėl Danijos valdžios institucijos į trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelį įtraukė vienos valandos trukmės keltų susisiekimą tarp Riodbiu ir Putgardeno. Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad tai atitinka PWC tyrimą, parengtą Vokietijos valdžios institucijų užsakymu rengiant Vokietijos sprendimą patvirtinti fiksuotos jungties planą, kaip nurodyta „Scandlines“ ir kitų bendrovių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą priede. Be to, 2016 m. sausio 24 d. tyrimo „Forretningsanalyse af færgefarten Rødby-Puttgarden“, kurį Danijos transporto ministerijos vardu parengė KPMG konsultantai, ataskaitoje patvirtinta, kad keltų paslauga gali būti toliau teikiama gaunant itin nedidelį pelną. Vienos valandos trukmės keltų paslaugos poveikis eismo intensyvumui, kuris jau įvertintas 2014 m. eismo srautų prognozėje, per pirmuosius metus nuo fiksuotos jungties atidarymo yra 14 proc. sumažėjęs automobilių srautas, kuris sumažėja iki 12 proc. 13 metų po jungties atidarymo. Buvo skaičiuojama, kad 15 proc. sunkvežimių srauto tektų lygiagrečioms keltų paslaugoms. Antrasis atnaujinimas po 2016 m. finansinės analizės susijęs su Didžiojo Belto rinkliavos, kuri nuo 2023 m. sausio 1 d. bus sumažinta 25 proc., poveikiu. Dėl to šiek tiek sumažėja fiksuotos jungties eismo srautai.

(169) Dėl kelių eismo tarifų Danijos transporto ministras galutinius tarifus nustatys prieš pat fiksuotos jungties atidarymą. Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad kelių eismo kainos yra 2007 m. keltų kainų, kai keltų maršrutas Riodbiu-Putgardenas vis dar buvo teisėta monopolija, priklausanti Danijos ir Vokietijos valstybėms, ekstrapoliacija. Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad keltų kainos buvo laikomos pagrįstu ir skaidriu lyginamuoju standartu, taip pat atsižvelgiant į tai, kiek būsimi fiksuotos jungties naudotojai sutiktų mokėti nepakenkiant platesnio masto fiksuotos jungties tikslams. Numatomas ir vidutinis lengvųjų automobilių tarifas yra 494 DKK (66,2 EUR), o sunkvežimių – 2 092 DKK (280,4 EUR) 2015 m. kainomis.

(170) Taikant trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelį vertinama, kad pajamos iš geležinkelio sudaro maždaug 400 mln. DKK (53,6 mln. EUR) per metus (2015 m. kainomis). Mokesčiai bus nustatomi vadovaujantis Direktyva 2012/34/ES. Danijos valdžios institucijos pateikė konsultacinės įmonės „TetraPlan“ 2003 m. kovo mėn. ataskaitą „Fėmarno juostos fiksuotos jungties geležinkelių infrastruktūros mokesčių analizė“ ir jos 2008 m. atnaujinimą. 2003 m. dokumente pateikta techninė geležinkelių gebėjimo mokėti už naudojimąsi fiksuota jungtimi analizė. Analizė buvo atlikta siekiant pagrįsti, ar tikėtina, kad bus mokamas numatomas mokestis už naudojimąsi geležinkeliu. Įmonės „TetraPlan“ analizėje daroma prielaida, kad bendras traukinių, važiuojančių iš Hamburgo ir į jį per Fėmarno juostos fiksuotą jungtį, mokestis turėtų būti lygus bendram traukinių, važiuojančių per Didžiojo Belto fiksuotą jungtį, geležinkelio mokesčiui.

(171) Fiksuotos jungties eksploatavimo, priežiūros ir reinvestavimo sąnaudos sudaro 468 mln. DKK (62,7 mln. EUR) per metus (2015 m. kainomis). Šis vertinimas atitinka 2016 m. finansinę analizę, nes Danijos valdžios institucijos nemanė, kad būtina koreguoti šiuos duomenis. Danijos valdžios institucijos įvertino sumažėjusio eismo intensyvumo poveikį eksploatavimo, priežiūros ir reinvestavimo sąnaudoms. Jos padarė išvadą, kad sumažėjęs eismo srautas daro tik nedidelę įtaką eksploatavimo ir priežiūros sąnaudoms ir neturi jokio pastebimo poveikio valstybės pagalbos skaičiavimams ir garantijų laikotarpiui.

(172) Norint apskaičiuoti trūkstamą finansavimą, reikia diskontuoti įvairius pinigų srautus (pavyzdžiui, statybos sąnaudas, veiklos rezultatus), kuriems Danijos valdžios institucijos taikė VSKK kaip tinkamą diskonto normą. Reaguodamos į susirūpinimą, kurį Komisija išreiškė per oficialią tyrimo procedūrą, kad 5 proc. nominalioji vidutinė nerizikinga palūkanų norma, kuri yra svarbus VSKK komponentas, dabartinėmis rinkos sąlygomis gali būti per aukšta, Danijos valdžios institucijos pasiūlė taikyti 3,5 proc. metinę vidutinę nerizikingą normą. Ji būtų pagrįsta atnaujinta Finansų ministerijos oficialia Danijos ekonomikos 2025 m. projekcija, įskaitant viešuosius finansus (81). Danijos valdžios institucijų nuomone, prielaida, paremta Finansų ministerijos projekcija, yra objektyviausia būsimų palūkanų normų Danijoje prognozė ir todėl yra patikimas lyginamasis standartas. Be to, atsižvelgiama į tai, kad bendrovė „Femern A/S“ praktikoje negali gauti paskolų, kurios padengtų visą jos finansavimo poreikį vienu metu, todėl dabartinė rinkos palūkanų norma negali būti taikoma ilgą laiką, kai bendrovė „Femern A/S“ dažnai skolinasi ir refinansuoja skolas.

(173) Reaguodamos į Komisijos išreikštą susirūpinimą, kad vidutinė nerizikinga 3,5 proc. metinė norma taip pat gali būti per didelė, Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad, siekdamos kuo greitesnio sprendimo dėl valstybės pagalbos priėmimo, Danijos valdžios institucijos sutinka taikyti nerizikingą 1,5 proc. normą trūkstamam finansavimui nustatyti, jeigu Komisija manytų, kad tai būtina dėl pagalbos suderinamumo su vidaus rinka.

(174) Atitinkamai Danijos valdžios institucijos pateikė du trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelius. Vienas jų buvo grindžiamas vidutine nerizikinga 3,5 proc. norma (kintančia, pradedant nuo žemo lygio ir ilgainiui didėjančia) (toliau – pirmas trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelis), o kitas – prielaida, kad nerizikinga palūkanų norma sudaro 1,5 proc. (toliau – alternatyvus trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelis).

(175) Todėl gaunamas VSKK dydis priklauso nuo taikomo modelio. Atlikus skaičiavimus pagal Finansų ministerijos projekciją, VSKK sudaro 4,2–8,3 proc. pagal pirmą trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelį, o taikant nerizikingą 1,5 proc. normą (alternatyvus trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelis) VSKK lygi 5,59 proc. Danijos valdžios institucijos paaiškino, kad VSKK dydis buvo įvertintas atsižvelgiant į tai, ko tipiniam investuotojui reikėtų įgyvendinant panašios rizikos projektą. Jos pateikė išsamią informaciją apie tai, kaip buvo nustatyta ši VSKK.

(176) Danijos valdžios institucijos trūkstamo finansavimo apskaičiavimo modelį taikė 40 metų veiklos laikotarpiui. Į jį nebuvo įtraukti dividendai, susiję su žemynine šalies dalimi.

5.5.4. Pagalbos dydis ir trukmė

(177) Siekdamos išsklaidyti abejones, pareikštas sprendime pradėti procedūrą, Danijos valdžios institucijos patikslino pranešimą ir nustatė ribojimus valstybės garantijoms ir valstybės paskoloms. Valstybės garantijos ir valstybės paskolos bus skiriamos tik išlaidoms, patirtoms planavimo ir statybos etapuose, padengti. Bendrovė „Femern A/S“ nutrauks visas paskolas su valstybės garantija ir grąžins visas valstybės paskolas ne vėliau kaip per 16 metų nuo fiksuotos jungties eksploatavimo pradžios (toliau – ilgiausias garantuojamas laikotarpis). Fiksuotos jungties eksploatavimo pradžia yra momentas, kai fiksuota jungtis atidaroma kelių ir geležinkelių eismui. Bendrovė „Femern A/S“ negalės gauti paskolų su valstybės garantija ir valstybės paskolų, kurios kartu viršija didžiausią 69,3 mlrd. DKK (9,3 mlrd. EUR) sumą (toliau – didžiausia garantuojama suma). Didžiausia suma yra bendra numatoma bendrovės „Femern A/S“ grynoji statybos skola, įskaitant sukauptas palūkanų išlaidas planavimo ir statybos etapuose. Prie šios sumos buvo pridėtas 2,0 mlrd. DKK (0,27 mlrd. EUR) likvidumo rezervas ir 2,5 mlrd. DKK (0,34 mlrd. EUR) „statybos sąnaudų rezervas“ (2015 m. kainomis) Likvidumo rezervas buvo pridėtas siekiant padengti trumpalai