(73)

Per […] tyrimą atlikta ši analizė: a) už indėlius Iždo sumokėtas atlygis PI galėjo būti laikomas pagrįstu, nes: 1) numatoma tokių indėlių, sudarančių indėlių bazę, trukmė, išskaičiuojant teoriškai labiau kintančių indėlių dalį, yra labai ilga ir beveik begalinė; 2) tokios indėlių bazės savybės pagal įstatymus suteikiamos Iždui; 3) iždo indeksuotas atsiskaitymas grindžiamas 12 mėnesių trukmės Iždo vekseliais, sudarančiais 10 % indėlių (labiausiai kintanti dalis), 10 metų trukmės Italijos Vyriausybės obligacijomis, sudarančiomis 10 % indėlių (dalis, kuri, vadovaujantis atsargesnėmis prielaidomis, laikui bėgant galėtų sumažėti), ir 30 metų trukmės Italijos Vyriausybės obligacijomis, sudarančiomis 80 % indėlių; 4) įpareigojimas buvo PI ir Iždo nuolatinio pobūdžio santykių pagrindas; 5) PI kaip indėlininkui taikomais apribojimais nustatytos numanomos išlaidos ir našta: a) atsižvelgiant į įpareigojimą PI nuolat deponuoti lėšas Iždo sąskaitoje, indėlis Iždo sąskaitoje negalėjo būti laikomas trumpalaikiu nerizikingu turtu; b) PI negalėjo įgyvendinti aktyvaus lėšų valdymo strategijų ([…] atlikta kiekybine analize siekta nustatyti atitinkamas dėl to patirtas išlaidas); b) palyginus PI palūkanų maržą su panašia privačiojo sektoriaus bankų palūkanų marža paaiškėjo, kad su mažmeninių klientų indėliais susijusios PI išlaidos atitiko su tokias pat privačių bankų išlaidas. Be to, privataus sektoriaus bankų palūkanų marža, susijusi su jų lėšų dalimi, kurią sudaro indėliai, yra daug didesnė nei PI, o tai, […] nuomone, yra įrodymas, kad PI nebuvo suteikta valstybės pagalba; c) palyginus PI turto ir įsipareigojimų įvykdymo terminą su partnerių privačiame sektoriuje turto ir įsipareigojimų įvykdymo terminu ir nustačius, kad jie neatitinka, paaiškėjo, kad PI indėlių bazėje yra „beveik begalinės“ trukmės indėlių dalis, kuri, atsargiai skaičiuojant, sudaro ne mažiau nei 60,8 % visų indėlių. Pagal Konvenciją PI savo pajamas, gaunamas naudojant indėlių bazę, naudoja ilgalaikiam turtui, tokiam kaip indėlis Iždo sąskaitoje, finansuoti. Siekiant įvertinti privataus sektoriaus bankų veiklą, buvo išanalizuoti bankų, kurie specializuojasi viešojo sektoriaus finansavimo srityje (tokių kaip Dexia, Depfa ir kt.), finansiniai rodikliai. Tokių bankų veikla vykdoma panašiai. Iš tiesų viešojo sektoriaus bankai patys finansuoja maždaug 50 % savo veiklos vidutinės ir (arba) ilgalaikės trukmės poreikiams patenkinti, o likusi dalis finansuojama pagal su Europos centriniu banku sudarytus atpirkimo sandorius ar tarpbankiniais indėliais; visas turimas lėšas minėti bankai investuoja į Vyriausybių ar vietos valdžios institucijų išleistą nelikvidų viešojo sektoriaus turtą, kurio įprastas galiojimo terminas yra 10–50 metų; d) remiantis PI investicijomis į Europos šalių Vyriausybių obligacijų portfelį nuo 2007 m. kovo mėn., buvo atlikta kiekybinė analizė, kuria siekta įrodyti aktyvaus turto valdymo teikiamą naudą. Analizė buvo grindžiama dviem elementais – pirmasis buvo grindžiamas galimų ankstesnės veiklos rezultatų analize, antrasis – būsima raida: 1) […] PI indėlių portfeliui atgaline data taikė lėšų valdymo strategijas: pagal vieną iš jų portfelio trukmė buvo panaši į […] tyrime, nurodytame vertės pokyčio rizikos modelio specifikacijoje, portfelio trukmę (vadinamo orientaciniu portfeliu), o pagal kitą strategiją (vadinamą taktine strategija), naudoti tokie patys kriterijai ir investavimo apribojimai, kuriais šiuo metu vadovaujasi ir kurie yra taikomi PI. Pastaroji strategija grindžiama automatiniu kiekybiniu modeliu. Grąža, gauta per pastaruosius 10 metų taikant taktinę strategiją, būtų per tą patį laikotarpį gautą Konvencijoje numatytą grąžą viršijusi maždaug 1,62 % per metus (neatsižvelgiant į sandorio sąnaudas). Per dvejų metų – 2005 ir 2006 m. – laikotarpį gauta grąža (2,45 %) būtų buvusi mažesnė už Konvencijoje numatytą grąžą (4,14 %); 2) svarstydama ateities galimybes, […] nustatė tam tikrus lėšų valdymo sprendimus, kuriuos PI galėtų įgyvendinti siekdama gauti papildomos grąžos pasyviai investuodama į Vyriausybės obligacijas ir išvengti didelės papildomos rizikos. Siekiant pateikti su tokiomis strategijomis susijusių įrodymų, […] tyrime išsamiai aprašoma: a) strategijos, grindžiamos pasirinkimo pirkti Vyriausybės obligacijas sandorio pardavimu, kurias įgyvendinant 2008 m. būtų gauta […] papildomų pajamų; b) sintetinės suverenios euro zonos obligacijos, kurią naudojant 2008 m. būtų gauta […] papildomų pajamų, sukūrimas; c) esamo kapitalo prieaugio, atsiradusio pasinaudojant portfeliu, dalies valdymas, kurį vykdant 2008 m. būtų gauta […] papildomų pajamų, ir d) obligacijų keitimas portfelyje, dėl kurio 2008 m. būtų gauta […] papildomų pajamų.