LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 179/26

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 599/2009

2009 m. liepa 7 d.

nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui, galutinį surinkimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

1.1. Laikinosios priemonės

(1) Komisija Reglamentu (EB) Nr. 193/2009 (2) (toliau – laikinasis reglamentas) importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelinui nustatė laikinąjį antidempingo muitą.

(2) Tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą Komisija Reglamentu (EB) Nr. 194/2009 (3) importuojamam JAV kilmės biodyzelinui nustatė laikinąjį kompensacinį muitą.

1.2. Tolesnė procedūra

(3) Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė pastabas apie preliminarias išvadas. Toms šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir prireikus preliminarios išvados buvo atitinkamai pakeistos.

(4) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones importuojamam JAV kilmės biodyzelinui ir galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinųjų muitų sumas (toliau – galutinis faktų atskleidimas). Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.

(5) JAV vyriausybė ir kitos suinteresuotosios šalys išreiškė nepasitenkinimą sprendimu suteikti tik šešiolikos dienų laikotarpį, per kurį galima pateikti pastabas dėl pirminio faktų atskleidimo, ir sprendimu atmesti kai kurių šalių prašymus pagrįstai pratęsti laikotarpį, per kurį galima pateikti šias pastabas.

(6) Pagrindinio reglamento 20 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad suinteresuotosioms šalims gali būti pateikta išsamesnė informacija, susijusi su esminiais faktais ir aplinkybėmis, kuriais remiantis buvo nustatytos laikinosios priemonės. Tokiomis aplinkybėmis Komisija paprastai atskleidžia faktus visoms suinteresuotosioms tyrimo šalims Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbdama reglamentą, kuriuo nustatomos laikinosios priemonės, ir nurodo laikotarpį, per kurį šalys gali pateikti pastabas. Atliekant šį tyrimą laikytasi tokios pačios tvarkos. Kalbant apie laikotarpį, per kurį šalys turėjo pateikti pastabas, pagrindiniame reglamente nėra nurodyta koks laikotarpis turėtų būti suteiktas. Atliekant šį tyrimą manyta, kad atsižvelgiant į tyrimo sudėtingumą ir būtinybę atsižvelgti į pagrindinio antisubsidijų reglamento 11 straipsnio 9 dalyje išdėstytą reikalavimą baigti tyrimą per trylika mėnesių nuo jo pradžios, turėjo būti suteiktas šešiolikos dienų laikotarpis (vėliau pratęstas iki septyniolikos dienų).

(7) Atskleidus preliminarias tuo pačiu metu atlikto antisubsidijų tyrimo išvadas JAV vyriausybė pateikė pastabas dėl „visoms kitoms bendrovėms“ nustatytos muito normos. Laikinoji muito norma apie save nepranešusioms ir nebendradarbiavusioms JAV bendrovėms buvo nustatyta palyginus atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytą didžiausią subsidijavimo skirtumą ir didžiausią žalos skirtumą bei pasirinkus mažesnį iš šių dydžių. Toks pats metodas taikytas atliekant antidempingo tyrimą. Antidempingo muito norma buvo nustatyta laikinojo reglamento 1 straipsnio 2 dalyje („visoms kitoms bendrovėms“ taikoma norma – 182,4 EUR už toną). JAV vyriausybės nuomone, pagal turimus duomenis ši muito norma yra apskaičiuota neteisingai. JAV vyriausybė mano, kad pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį tam, jog būtų galima remtis turimais faktais, pirmiausia turi būti nustatyta, kad suinteresuotoji šalis atsisakė pateikti „reikiamą informaciją“ arba jos nepateikė (4). JAV vyriausybės nuomone, vietoje to turėtų būti taikoma neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuota svertinė vidutinė norma.

(8) Atsakant į šią pastabą reikia paminėti, kad pradiniame etape Komisija skunde nurodytoms bendrovėms (daugiau nei 150 bendrovių) nusiuntė atrankos formą, skundą ir pranešimą apie inicijavimą. Atrankos formos kopija taip pat buvo pridėta prie žodinės notos, kuri inicijavus tyrimą nusiųsta JAV atstovybei prie Europos Bendrijų raginant persiųsti formą JAV eksportuotojams ir (arba) gamintojams. Be to, Nacionalinė biodyzelino taryba, kuri nuo pat šio tyrimo pradžios buvo suinteresuotąja šalimi, atstovauja daugeliui JAV biodyzelino pramonės bendrovių.

(9) Pranešime apie inicijavimą ir prie atrankos formos pridėtame lydraštyje buvo išdėstytos nebendradarbiavimo pasekmės. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 8 konstatuojamojoje dalyje, atliekant atranką per 15 dienų apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė daugiau nei 50 bendrovių. Iš šių bendrovių importuotas kiekis sudarė daugiau nei 80 % viso iš JAV į Bendriją importuojamo biodyzelino.

(10) Nustačius laikinąsias priemones JAV institucijų paprašyta pateikti papildomos informacijos. Tiksliau, institucijų buvo paprašyta paraginti visus kitus JAV biodyzelino eksportuotojus ir (arba) gamintojus, kurie nenurodyti 1 straipsnyje ir laikinojo reglamento priede bei apie kuriuos nebuvo žinoma inicijuojant tyrimą ir kurie anksčiau neatsisakė bendradarbiauti (5), pranešti apie save.

(11) JAV institucijos pateikė daugiau nei 100 neįtrauktų JAV bendrovių (gamintojų ir (arba) eksportuotojų) sąrašą. Nagrinėta, ar kuri nors iš bendrovių buvo kviesta bendradarbiauti inicijuojant tyrimą. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad daug sąraše nurodytų bendrovių jau buvo kviestos bendradarbiauti atliekant atranką, bet tuo metu atsisakė bendradarbiauti. Kitaip tariant, šios bendrovės buvo įspėtos apie nebendradarbiavimo pasekmes, išdėstytas pagrindinio reglamento 18 straipsnyje.

(12) Tačiau, kalbant apie tas į sąrašą įtrauktas bendroves (tokių bendrovių buvo per 40), apie kurias Komisija nežinojo inicijuodama šį tyrimą, buvo pastebėta, kad nustačius laikinąsias priemones JAV institucijų buvo paprašyta pateikti informaciją apie šias bendroves. Todėl nuspręsta šias bendroves įtraukti į šio reglamento priede pateiktą sąrašą ir joms taikyti tokią pačią muito normą, kokia taikoma iš tikrųjų bendradarbiavusioms bet neatrinktoms bendrovėms. Šioms bendrovėms atskleisti apie esminiai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis ketinta nustatyti galutines priemones, ir jos buvo paragintos pateikti pastabas dėl siūlymo įtraukti jų pavadinimus į šio reglamento priedą.

(13) Galutinai atskleidus faktus JAV vyriausybė pritarė siūlymui taikyti vidutinį svertinį muitą papildomoms bendrovėms. Tačiau, JAV vyriausybės nuomone, nėra aišku, kodėl kitoms bendrovėms taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ taikoma muito norma. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad paaiškinimas dėl bendrovių, kurios vykdant atranką ragintos bendradarbiauti, pateiktas pirmiau. Kalbant apie galimus JAV eksportuotojus ir (arba) gamintojus, kuriems nebuvo individualiai pranešta apie tyrimą arba kurie neįtraukti į 11 konstatuojamojoje dalyje nurodytą sąrašą, pirmiausia pastebima, kad inicijavus tyrimą buvo dedamos pastangos susisiekti su JAV bendrovėmis, kurios gali būti susijusios su šiuo tyrimu (žr. 8 ir 10 konstatuojamąsias dalis). Be to, kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, nustačius laikinąsias priemones taip pat buvo dedamos pastangos siekiant nustatyti kitas bendroves; tai atlikus į bendrovių, kurioms bus taikomas svertinis vidutinis muitas, sąrašą papildomai įtraukta daugiau nei 40 bendrovių. Manoma, kad tokiu būdu JAV biodyzelino bendrovėms buvo sudarytos visos galimybės pranešti apie save. Šiuo atžvilgiu pastebima, kad susijusi pramonės asociacija buvo įtraukta į tyrimą nuo jo inicijavimo. Todėl laikoma, kad „visoms kitoms bendrovėms“ taikoma muito norma turėtų būti taikoma bendrovėms, kurios nepranešė apie save.

(14) Viena bendrovė, kuri pateikė atrankos formos atsakymus ir buvo įtraukta į laikinojo reglamento priedo sąrašą, paprašė, kad jos patronuojančioji bendrovė būtų įtraukta į šio reglamento priede pateiktą bendrovių sąrašą. Ši bendrovė taip pat paprašė pakeisti priede nurodytus dviejų bendrovių adresus, kad jie atitiktų bendrovių sąskaitose faktūrose nurodytus adresus.

(15) Išnagrinėjus bendrovės prašymą nuspręsta, kad patronuojančioji bendrovė taip pat turėtų būti įtraukta į šio reglamento priede nurodytą sąrašą, kadangi bendrovės atrankos formoje ji buvo nurodyta kaip vienintelė susijusi bendrovė, užsiimanti biodyzelino verslu. Taip pat patikslinami abiejų bendrovių adresai.

(16) Primenama, kad atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m. balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2004 m. sausio mėn. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis.

1.3. Bendrijos gamintojų ir eksportuojančių JAV gamintojų atranka

(17) Kadangi jokių pastabų dėl eksportuojančių JAV gamintojų atrankos negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 5–10 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos preliminarios išvados.

(18) Kai kurios šalys pateikė pastabas dėl atrinktų Bendrijos gamintojų tipiškumo. Šios pastabos nagrinėjamos 74–78 konstatuojamosiose dalyse.

2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1. Nagrinėjamasis produktas

(19) Primenama, kad pranešime apie tyrimo inicijavimą tariamai dempingo kaina importuojamas produktas buvo apibrėžtas kaip riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio pavidalo.

(20) Skunde pateikta prima facie įrodymų, kad JAV gaminami ir dempingo kaina į Bendriją eksportuojami biodyzelinas ir visi biodyzelino mišiniai su mineraliniu dyzelinu turėjo poveikio Bendrijos biodyzelinio gamintojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į susijusių JAV biodyzelino gamintojų ir vidaus rinkos ypatybes, prie nagrinėjamojo produkto apibrėžties ketinta priskirti ir į biodyzelino mišinius įmaišytą biodyzeliną. Tačiau manoma, kad pranešime apie inicijavimą ir 19 konstatuojamojoje dalyje pateikta nagrinėjamojo produkto apibrėžtis nėra aiški bei gali kilti keblumų nustatant gamintojus ir produktus, kurie turėtų būti nagrinėjami atliekant tyrimą.

(21) Atitinkamai, atliekant dempingo ir žalos tyrimą, ypač siekiant nustatyti dempingo skirtumus ir žalos pašalinimo lygius, buvo būtina aiškiai nustatyti produktus, kurie nagrinėti atliekant tyrimą.

(22) Atsižvelgiant į JAV rinkos ypatybes nagrinėjamasis produktas preliminariai buvo apibrėžtas kaip riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio, kurio faktorius didesnis nei B20, pavidalo. Todėl nagrinėjamuoju produktu laikytas grynas biodyzelinas (B100) ir visi mišiniai, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % biodyzelino (toliau – nagrinėjamasis produktas). Ši riba laikyta tinkama, kad būtų aiškiai atskirti įvairių rūšių mišiniai – skirti toliau maišyti ir skirti tiesiogiai vartoti JAV rinkoje.

(23) Atlikus tyrimą nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjamas visų rūšių biodyzelinas ir biodyzelinas mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, pasižymi tomis pačiomis arba labai panašiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nagrinėjamojo produkto nuokrypių pagrindinė apibrėžtis, savybės ar įvairių šalių šio produkto suvokimas nesikeičia.

(24) Suinteresuotosios šalys pateikė pastabas dėl nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžčių ir prieštaravo dėl abiejų apibrėžčių, nurodydamos tuos pačius argumentus ir neatskirdamos nagrinėjamojo produkto bei panašaus produkto sąvokų tyrimo kontekste.

(25) Primenama, kad nagrinėjamojo produkto sąvoka nustatoma pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 1–3 dalis, panašaus produkto sąvokos aiškinimas paminėtas pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Taigi, šie teiginiai išsamiau nagrinėjami tolesnėse dalyse.

(26) Viena šalis teiravosi, kokios sudėties mišiniai, kurių sudėtyje biodyzelino kiekis yra mažas (pvz., B21), vis dar turėtų būti laikomi biodyzelinu, palyginti su grynu biodyzelinu (B100) arba panašiais mišiniais, kurių didžiąją dalį sudaro biodyzelinas ir mažesnė dalis mineralinio dyzelino (pvz., B99). Jos teigimu, B100 ir B99 iš esmės buvo išnagrinėti ir visi dempingo bei žalos skaičiavimai buvo atlikti pagal šių dviejų rūšių produktus. Jos nuomone, nustatant ribą visiems mišiniams, kurių faktorius ne mažesnis nei B20, t. y. visiems JAV vartotojams tiesiogiai parduodamiems mažo biodyzelino kiekio mišiniams, dirbtinai iškreipiama nagrinėjamojo produkto apibrėžtis.

(27) Ta pati šalis taip pat abejojo, ar mišinys, kurio sudėtyje yra 20 % biodyzelino, gali būti laikomas biodyzelino kuru, o ne mineraliniu dyzelinu, kuris nėra įtrauktas į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Ši šalis padarė išvadą, jog ES pritaria nuomonei, kad į Suderintą muitų sistemą (toliau – SS) turėtų būti įtraukta nauja pozicija (6), skirta biodyzelinui. Į tai atsižvelgdama Komisija šiame tyrime išplėtė produkto apibrėžtį ir padidino tokių rūšių produktų, kurie susiję su taikomomis priemonėmis, skaičių.

(28) Be to, šalies nuomone, tyrimo metu nebuvo jokios ribos, pagal kurią būtų nustatyta, koks biodyzelinas priskiriamas Kombinuotosios nomenklatūros (KN) kodui 3824 90 91, t. y. nuo 2008 m. sausio 1 d. ES sukurtam atskiram kodui biodyzelinui. Ši šalis abejojo, ar bendrųjų pagal KN aiškinimo taisyklių 3 taisyklės b punktą (7) mišinys, kurio sudėtyje yra mažiau nei 50 % biodyzelino vis tiek gali būti laikomas biodyzelinu. Ji taip pat teigė, kad Komisijos klausimyne nurodytų pavyzdinių mišinių sudėtyse buvo didelė dalis biodyzelino, todėl, jos manymu, nagrinėjamasis produktas buvo tik biodyzelinas ir mišiniai, kurių sudėtyje yra didelė dalis biodyzelino.

(29) Ši šalis taip pat teigė, kad ES negali keisti nagrinėjamojo produkto apibrėžties, o panašaus produkto apibrėžtį palikti skirtingą. Ji nurodė atrinktiems JAV biodyzelino gamintojams atskleistas išvadas, kuriose nurodyta, kad atrinkti JAV gamintojai pardavė mišinius, kuriuos sudarė tik įvairių rūšių biodyzelinas. Todėl nagrinėjamajam produktui turėtų būti priskirti tik produktai, kurių sudėtyje yra 100 % biodyzelino (B100), net ir tuo atveju, jei produkto sudėtyje esantis biodyzelinas pagamintas iš skirtingų pramonės žaliavų, arba mišiniai, kurių sudėtyje yra 99 % biodyzelino (B99).

(30) Šalis nurodė neseniai priimtą Teismo sprendimą (8) dėl importuojamo amonio nitrato ir nurodė, kad išaiškinimas, kuriuo vadovautasi priimant minėtą sprendimą, taip pat taikomas atliekant šį tyrimą bei kad biodyzelinas, kurio kiekis mišiniuose nėra didelis, negali būti nagrinėjamas atliekant tyrimą ir jam negali būti taikomos priemonės, kadangi tai nėra išvadose dėl dempingo ir žalos nurodytas panašus produktas, t. y. produktai, kurių sudėtyje yra tik biodyzelinas (B100) arba mišiniai, kurių sudėtyje 99 % biodyzelino (B99).

(31) Šalys nepateikė jokių įrodymų arba nuorodų į teisės aktus, kuriais būtų galima įrodyti, kad šiame tyrime nagrinėjamasis produktas buvo neteisingai apibrėžtas. Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 1–3 dalių nuostatose nurodytos nagrinėjamojo produkto apibrėžties gairės. 1 straipsnio 1 dalyje teigiama: „antidempingo muitas gali būti taikomas bet kuriam importuojamam produktui dempingo kaina, kurį išleidus į laisvą apyvartą Bendrijoje būtų padaryta žala.“

(32) Kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, skunde pateikta prima facie įrodymų, kad JAV gaminami ir dempingo kaina į Bendriją eksportuojami biodyzelinas ir visi biodyzelino mišiniai su mineraliniu dyzelinu turėjo poveikio Bendrijos biodyzelinio gamintojų ekonominei padėčiai. Dempingo ir žalos skirtumai nustatyti kiekvienam atrinktam gamintojui pagal atskirų rūšių produktus, kuriuos jis pardavė Bendrijos rinkoje.

(33) Šalys nepateikė jokių įrodymų, kuriais įrodoma, kad laikinajame reglamente nustatyta riba, skirianti nagrinėjamąjį produktą ir kitokį produktą, yra dirbtina. Kaip minėta laikinojo reglamento 24 ir 26 konstatuojamosiose dalyse, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad B20 ir galbūt mažesnio faktoriaus mišiniai iš tiesų buvo tiesiogiai parduodami JAV vartotojams. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad maišymo ir vartojimo produktų rinkos yra atskiros rinkos, kurių pirkėjai skirtingi: viena rinka, kurioje biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai skirti tolesniam maišymui, kurį atlieka prekybininkams ir maišytojai, o kitoje rinkoje mišiniai skirti platinti, t. y. skirti vartotojams. Nustačius nagrinėjamojo produkto ribą virš B20 buvo galima aiškiai atskirti produktus, rinkas ir skirtingas šalis JAV bei išvengti painiavos.

(34) Visuose antidempingo tyrimuose įprasta, kad atskiros tiriamos bendrovės gamina ir parduoda ne visų nagrinėjamojo produkto apibrėžtyje nurodytų rūšių produktus. Kai kurios bendrovės gali gaminti vos keleto rūšių produktus, o kitų asortimentas gali būti didesnis. Tačiau tai nedaro įtakos nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai. Todėl laikoma, kad teiginys, jog nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai turėtų būti priskirti tik tų rūšių produktai, kuriuos eksportuoja JAV gamintojai ir pagal kuriuos atlikti dempingo ir žalos skaičiavimai, yra nepagrįstas.

(35) Kaip nurodyta laikinajame reglamente ir 19 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą daugiausiai nagrinėtas grynas biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai. Antidempingo priemonės bus taikomos susijusiems mišiniams, eksportuojamiems į Bendrijos rinką. Todėl manoma, kad klausimas, ar mišinys, kurio sudėtyje yra 20 % biodyzelino gali būti laikomas biodyzelino kuru, o ne mineraliniu dyzelinu, kuris nėra įtrauktas į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį, nėra susijęs.

(36) Reikėtų paaiškinti, kad kiekvienai nagrinėtai bendrovei skirtos išvados dėl dempingo ir žalos padarytos atsižvelgiant tik į susijusių rūšių produktus, kuriuos atitinkama bendrovė pagamino ir pardavė per TL. Teiginys, kad į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį įtraukus mišinius, kurių faktorius didesnis nei B20, būtų daromas neigiamas poveikis JAV gamintojams, yra nepagrįstas ir juo remiantis negalima daryti išvados, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai turėtų būti priskirti tik produktai, kurių sudėtyje yra 100 % biodyzelino (B100), net jeigu jo sudėtyje esantis biodyzelinas pagamintas iš skirtingų pramonės žaliavų, arba mišinys, kurio sudėtyje yra 99 % biodyzelino (B99). Nagrinėjamojo produkto apibrėžčiai priskyrus mišinius, kurių faktorius didesnis nei B20, nepadaryta jokios įtakos išvadoms, skirtoms toms tirtoms bendrovėms, kurios tokios rūšies produkto negamino.

(37) Šalies tvirtinimas, kad Teismo sprendimo išaiškinimas (9) taip pat taikomas atliekant ir šį tyrimą bei kad biodyzelinas, kurio kiekis mišiniuose nėra didelis, negali būti nagrinėjamas atliekant šį tyrimą taip pat nėra pagrįstas. Iš tiesų, kiekvienos nagrinėtos bendrovės žalos ir dempingo skirtumai bus nustatyti tiksliai pagal nagrinėjamąjį produktą ir panašų produktą, į kuriuos atsižvelgiant padarytos išvados dėl dempingo ir žalos, t. y. susijusių rūšių produktus, kurių sudėtyje yra biodyzelino ir kurie buvo parduoti vidaus rinkoje arba kuriuos ta bendrovė eksportavo į Bendriją. Be to, ūkinės veiklos vykdytojo pateiktas sprendimas yra susijęs su galiojančių antidempingo priemonių peržiūra, po kurios jos nustatomos ir kitiems produktams, ne nagrinėjamajam produktui, o tai nėra susiję su šiuo tyrimu.

(38) Nors manoma, kad pagal klausimyne, kuris pateiktas siekiant surinkti duomenis tyrimui, pateiktus pavyzdžius negalima daryti galutinių tyrimo išvadų, reikia paminėti, kad Komisija, rengdama klausimyną negali iš anksto žinoti (t. y. prieš atlikdama tyrimą vietoje) kokius vidaus rinkai ir eksportui skirtų rūšių produktus gamina ir parduoda tiriamos bendrovės. Antidempingo tyrimuose nagrinėjamas produktas gali apimti daugelio skirtingų rūšių produktus ir tai, kad kai kurie iš jų gali būti parduodami ne dempingo kaina, nenulemia jų išbraukimo iš nagrinėjamojo produkto apibrėžties.

(39) Remiantis minėtais faktais ir aplinkybėmis patvirtinama, kad šiame tyrime nagrinėjamas visų rūšių biodyzelinas ir biodyzelinas mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, pasižymi tomis pačiomis arba labai panašiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nagrinėjamojo produkto nuokrypių pagrindinė apibrėžtis, savybės ar įvairių šalių šio produkto suvokimas nesikeičia.

2.2. Panašus produktas

(40) Preliminariai nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjami JAV gaminami ir vidaus rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip ir į Bendrijos rinką iš JAV eksportuojami produktai. Atitinkamai Bendrijos pramonės gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip iš nagrinėjamosios šalies į Bendriją eksportuojami produktai.

(41) Taigi nerasta jokių įvairių rūšių nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašių produktų, parduodamų Bendrijos rinkoje, skirtumų, dėl kurių reikėtų daryti išvadą, kad Bendrijos rinkoje gaminami ir parduodami produktai nėra panašūs produktai, kurių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip JAV gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų rūšių nagrinėjamojo produkto savybės. Todėl padaryta išvada, kad visų rūšių šiame tyrime nagrinėjamas biodyzelinas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

(42) Viena šalis teigė, kad panašaus produkto apibrėžtis yra sudėtingai susijusi su nagrinėjamojo produkto nustatymu ir turi būti nustatyta pagal fizines savybes ir galutinę produkto paskirtį. Jos teigimu ES vartojamas ne B20, o dar mažesnio faktoriaus mišinys B5. Todėl panašus produktas buvo neteisingai apibrėžtas. Ji taip pat teigė, kad nagrinėjamojo produkto apibrėžtis negali būti keičiama, jei panašaus produkto apibrėžtis lieka skirtinga.

(43) Kaip aiškiai nurodyta laikinojo reglamento 29–35 konstatuojamosiose dalyse, panašaus produkto apibrėžtis yra susijusi su nagrinėjamojo produkto nustatymu ir iš esmės sudaryta pagal fizines produkto savybes. Taip pat buvo atsižvelgta į tikrąją galutinę vartojimo paskirtį ir buvo manoma, kad B20 riba taip pat turėtų būti išlaikyta apibrėžiant panašų produktą. Šiuo atveju rūšių, kurių produktai patenka į panašaus produkto apibrėžtį, skaičius taip pat buvo sumažintas derinant su nagrinėjamojo produkto apibrėžtimi.

(44) Todėl šalių tvirtinimai, kad panašaus produkto apibrėžtis buvo neteisinga, turi būti atmesti, o laikinoji panašaus produkto apibrėžtis gali būti patvirtinta.

3. DEMPINGAS

3.1. Pirminė pastaba

(45) Atskleidus preliminarias išvadas keletas eksportuojančių gamintojų ir Nacionalinė biodyzelino taryba teigė, kad siekiant pašalinti subsidijavimo įtaką apskaičiuotas dempingas turėjo būti koreguojamas. Jų teigimu, neįvertinus subsidijos, taikytos parduodant vidaus rinkoje ir eksportui, įtakos buvo sumažintos pajamos, o tai turėjo poveikio nustatant panašaus produkto normaliąją vertę ir nagrinėjamojo produkto eksporto kainą. Atitinkamai padaryta įtaka normaliajai vertei, nes įprastinių prekybos sąlygų tyrimas buvo atliktas pagal pardavimo kainas, kurias nustatant neatsižvelgta į produkto, kuriam taikoma subsidija, pardavimo pajamas; dėl tos pačios priežasties nustatyta eksporto kaina taip pat buvo per maža. Šios šalys taip pat teigė, kad koregavimo, susijusio su subsidija, neatlikimas yra akivaizdi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 ir 10 dalių taikymo klaida, kadangi ji susijusi su apskaičiuotųjų normaliųjų verčių taikymu, nors iš tiesų, jei atsižvelgiama į subsidiją, nagrinėjamojo produkto gamyba ir pardavimas buvo pelningi. Primenama, kad remiantis tyrimo rezultatais nustatyta, kad JAV valdžios institucijos taikė vadinamąjį maišytojų kreditą – 1 USD vienam galonui gryno biodyzelino, esančio biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišinyje.

(46) Atitinkamai Nacionalinė biodyzelino taryba teigė, kad siekiant tinkamai palyginti normaliąją vertę su eksporto kaina bei užtikrinti jų simetriją pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, maišytojų kreditas turėtų būti pridėtas ne tik prie normaliosios vertės, bet ir prie eksporto kainos.

(47) Kaip paaiškinta laikinojo reglamento 38 konstatuojamojoje dalyje, aplinkybės, kuriomis dėl subsidijų galėtų būti atliekamas koregavimas (kaip nurodė Nacionalinė biodyzelino taryba) siekiant išvengti dvigubo kompensavimo vienu metu atliekant antisubsidijų ir antidempingo tyrimus, susijusius su tuo pačiu produktu, yra aiškiai nustatytos pagrindinio antisubsidijų reglamento 24 straipsnio 1 dalyje, kurioje nurodyta, kad nei vienam produktui vienu metu netaikomi antidempingo ir antisubsidijų muitai, jei dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidaro viena ir ta pati padėtis. Šiuo atveju tokių aplinkybių nėra. Iš tiesų, maišytojų kreditas yra subsidija, kuri tokiu pačiu būdu ir tokio paties dydžio gali būti suteikta parduodant prekes šalies viduje arba eksportui, todėl tai nėra eksporto subsidija, kaip apibrėžta 24 straipsnio 1 dalyje. Nacionalinė biodyzelino taryba šiam argumentui neprieštaravo. Todėl tvirtinimas, kad maišytojų kreditas turėtų būti įskaitytas apskaičiuojant dempingą laikytas nepagrįstu ir buvo atmestas.

(48) Kadangi jokių kitų pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas šiuo klausimu, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 36–38 konstatuojamosios dalys.

3.2. Normalioji vertė

(49) Atskleidus preliminarias išvadas vienas eksportuojantis gamintojas nurodė, kad tam tikros rūšies produktui skaičiuojant normaliąją vertę pagal pardavimo vidaus rinkoje kainą padaryta korektūros klaida. Ši korektūros klaida ištaisyta.

(50) Kitas eksportuojantis gamintojas, kurio parduotas kiekis vidaus rinkoje nebuvo tipiškas, ginčijo kitų eksportuojančių gamintojų, kurie nagrinėjami atliekant panašaus produkto gamybos ir pardavimo vidaus rinkoje tyrimą, vidutinio svertinio pelno dydžio taikymą skaičiuojant normaliąją vertę. Jis teigė, kad vietoje dviejų susijusių gamintojų, kurie per TL pelningai prekiavo vidaus rinkoje, vidutinio pelno dydžio reikėjo remtis nesusijusių gamintojų vidutiniu pelnu. Atsižvelgdamas į tai, kad bendrovė pirko pramonės žaliavas atviroje rinkoje, jis teigė, kad bendrovė negalėjo būti lyginama su dviem visiškai susijusiais gamintojams, kurie, jo teigimu, neatitiko visų kitų atrinktų eksportuojančių gamintojų rinkos sąlygų.

(51) Minėtas teiginys laikytas pagrįstu, kadangi iš tiesų gali būti tvirtinama, kad dviejų susijusių gamintojų padėtis negali būti tiesiogiai lyginama su kitų atrinktų gamintojų padėtimi, nes pirmieji yra visiškai susiję ir gali naudoti savas pramonės žaliavas. Tačiau siūlymas taikyti nesusijusių gamintojų vidutinius pelno dydžius buvo nerealus, kadangi nei vienas iš šių gamintojų per TL nepardavė pelningai vidaus rinkoje. Todėl nuspręsta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą pelną skaičiuoti pagal visų atrinktų eksportuojančių gamintojų, parduodančių vidaus rinkoje, pelningus pardavimo vidaus rinkoje sandorius. Tuomet nustatytas pelnas taikytas skaičiuojant minėto eksportuojančio gamintojo normaliąją vertę.

(52) Po galutinio faktų atskleidimo viena eksportuojančių gamintojų grupė teigė, kad pelno dydis, taikytas skaičiuojant tų rūšių produktų, kurie nebuvo parduoti vidaus rinkoje per TL, normaliąją vertę buvo nepagrįstas. Grupės teigimu, normalioji vertė turėjo būti nustatoma pagal tų rūšių produktus, kurių normalioji vertė nebuvo apskaičiuota, koreguojant dėl skirtingų fizinių savybių, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punkte. Ji taip pat teigė, kad skaičiuojant žalos skirtumus taikyti koregavimai taip pat turėjo būti taikomi skaičiuojant normaliąją vertę.

(53) Šiuo atžvilgiu pažymima, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje nurodytų koregavimų tikslas – tinkamai palyginti normaliąją vertę ir eksporto kainą, o ne nustatyti normaliąją vertę. Apskaičiuota žala buvo koreguojama siekiant geriau palyginti importuotą JAV biodyzeliną su Bendrijoje gaminamu ir Bendrijos rinkoje parduodamu biodyzelinu. Kaip nurodyta laikinojo reglamento 46 konstatuojamojoje dalyje, skaičiuojant normaliąją vertę taikytas pelnas nustatytas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį. Todėl šis tvirtinimas laikytas nepagrįstu ir turėjo būti atmestas.

(54) Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios vertės, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 39–48 konstatuojamosios dalys.

3.3. Eksporto kaina

(55) Vienas eksportuojantis gamintojas nesutiko su pelno dydžio nustatymu susijusiam importuotojui Bendrijoje, tvirtindamas, kad tam tikros sąnaudos, kaip antai jūrų frachto ir draudimo sąnaudos, nebuvo įtrauktos į parduotų prekių sąnaudas.

(56) Nustatyta, kad šis tvirtinimas pagrįstas ir pagal FOB pirkimo kainą, prie kurios pridėtos visos nagrinėjamojo produkto gavimo sąnaudos, įskaitant komisinius, transporto, draudimo ir tvarkymo sąnaudas bei sumokėtus muitus, buvo persvarstytos susijusio importuotojo parduotų prekių sąnaudos.

(57) Tas pats eksportuojantis gamintojas teigė, kad tam tikrų to paties susijusio importuotojo rizikos draudimo operacijų rezultatai buvo neteisingai priskirti nagrinėjamojo produkto veiklos rezultatams, nors tų operacijų rezultatai buvo susiję tik su kito produkto įsigijimu ir pardavimu.

(58) Bendrovė pateikė įrodymų, kad rizikos draudimo operacijų rezultatai buvo susiję tik su atskiromis pardavimo sutartimis, kurios sudarytos dėl kito produkto nei nagrinėjamasis produktas, todėl jos neturėjo įtakos su nagrinėjamuoju produktu susijusioms PBA sąnaudoms.

(59) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, kadangi nustatyta, jog šios operacijos nesusijusios su nagrinėjamuoju produktu, nuspręsta šių rezultatų neįtraukti skaičiuojant susijusio importuotojo PBA sąnaudas.

(60) Po galutinio faktų atskleidimo viena eksportuojančiųjų gamintojų grupė prieštaravo tam, kad atliekant skaičiavimus buvo neįtraukta dalis jos į Bendriją eksportuoto biodyzelino, kuris buvo toliau sumaišytas su kitu ne JAV kilmės biodyzelinu ir perparduotas Bendrijoje kaip abiejų šalių kilmės mišinys. Grupės tvirtinimu, toks neįtraukimas nėra pagrįstas pagrindinio reglamento arba PPO antidempingo susitarimo nuostatomis. Šiuo atžvilgiu JAV vyriausybė pareiškė, kad Komisija pateikė nepakankamai patvirtinamųjų dokumentų ir nepagrindė laikinųjų ir galutinių išvadų skirtumų.

(61) Atsižvelgiant į gautas pastabas ir minėtos eksportuojančių gamintojų grupės pasiūlytą kitą metodą tinkamai eksporto kainai nustatyti pagal Bendrijoje perparduodamus mišinius, Komisija persvarstė eksporto kainos nustatymą. Grupės pasiūlytas metodas negalėjo būti taikomas, kadangi pagal jį nebuvo galima atskirai nustatyti atitinkamos Bendrijos rinkoje perparduoto mišinio sudėtyje buvusio importuoto biodyzelino eksporto kainos. Tačiau, atsižvelgiant į metodus, taikytus žalai apskaičiuoti, Bendrijos rinkoje parduoto mišinio perpardavimo kaina buvo prilyginta rapsų ekvivalento kainai, o tuo remiantis apskaičiuota eksporto kaina EXW sąlygomis, atėmus visas sąnaudas, patirtas po importo, bet prieš perpardavimą, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje.

(62) Kadangi jokių kitų pastabų dėl eksporto kainos, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 49–50 konstatuojamosios dalys.

3.4. Palyginimas

(63) Du eksportuojantys gamintojai prieštaravo koregavimams pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, susijusiems su frachto, tvarkymo ir sandėliavimo sąnaudomis, kurios buvo patirtos pervežant produktą iš gamybos vietos į terminalą, iš kurio nagrinėjamasis produktas išsiųstas parduoti. Be to, vienas iš eksportuojančių gamintojų teigė, kad terminale prarandama produkto tapatybė, kadangi jis sumaišomas su kitomis medžiagomis ir todėl minėtos išlaidos neturėtų būti laikomos tiesiogiai susijusiomis su pardavimu.

(64) Reikia pabrėžti, kad skaičiuojant dempingo skirtumus atsižvelgta tik į tiriamų eksportuojančių gamintojų pagamintą biodyzeliną, nepriklausomai nuo to, ar jis grynas, ar maišytas. Todėl argumentas, kad reikėtų neatsižvelgti į tam tikras sąnaudas, patirtas pagaminus B100 pagrindinį produktą, laikomas nepagrįstu. Atitinkamai tokios sąnaudos turėtų būti išskaičiuotos siekiant nustatyti eksportuojančių gamintojų pagaminto biodyzelino (gryno arba mišinio) eksporto nesusijusioms šalims kainą EXW sąlygomis. Tai, kad biodyzelinas vežamas iš gamyklos į terminalą, esantį už gamyklos ribų, nereiškia, kad nebūtų patirtos vežimo, tvarkymo ir sandėliavimo sąnaudos, susijusios su paties gamintojo pagaminto biodyzelino dalimi galutiniame mišinyje.

(65) Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 51–53 konstatuojamosios dalys.

3.5. Dempingo skirtumai

(66) Galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie: Bendrovė Galutinis dempingo skirtumas Archer Daniels Midland Company (ADM) 10,1 % Cargill Inc. de minimis Green Earth Fuels of Houston LLC 88,4 % Imperium Renewables Inc. 29,5 % Peter Cremer North America LP 39,2 % World Energy Alternatives LLC 52,3 % Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės 33,5 %

(67) Atsižvelgiant į atrinktų bendrovių dempingo skirtumų pokyčius, neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas perskaičiuotas pagal laikinojo reglamento 56 konstatuojamojoje dalyje nurodytą metodiką. Kaip nurodyta pirmiau, nustatytas 33,5 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą svertinis vidutinis dempingo skirtumas.

(68) Pagrindas, kuriuo remiantis nustatytas dempingo skirtumas šalies mastu išdėstytas laikinojo reglamento 57 konstatuojamojoje dalyje. Remiantis tuo pačiu pagrindu nustatytas 39,2 % galutinis dempingo skirtumas visos šalies mastu.

4. BENDRIJOS PRAMONĖ

4.1. Bendrijos gamyba ir pozicija

(69) Viena suinteresuotoji šalis nesutiko su 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytu gamintojų, susijusių su laikinojo reglamento eksportuojančiu JAV gamintoju, grupės neįtraukimu atliekant visos Bendrijos vertinimą vadovaujantis pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalimi. Ji teigė, kad skundui pagrįsti tinkamas vardiklis turėtų būti apie 5 400 tūkst. tonų, o ne sumažintas iki 4 200–4 600 tūkst. tonų, kaip buvo atlikta pradiniame etape.

(70) Pagrindinio reglamento atitinkamos nuostatos, pagal kurias vertinami pozicija arba pritarimas tyrimui – 4 straipsnio 1 dalis ir 5 straipsnio 4 dalis. Primenama, kad susijusios antidempingo susitarimo nuostatos dėl vidaus pramonės apibrėžties pateiktos ES teisės aktuose (pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje). Šiose nuostatose aiškiai numatyta, kad vidaus gamyba siekiant nustatyti poziciją turėtų būti vertinama bendrai ir jai turėtų būti taikomi tokie patys reikalavimai, kokie yra taikomi vidaus pramonei. Bet kokiu atveju dėl šio tvirtinimo nėra keičiama išvada, kad tyrimą rėmė didžiąją dalį Bendrijoje pagaminamo produkto kiekio pagaminantys gamintojai. Net jeigu vardiklis išliktų 5 400 tūkst. tonų, parama tyrimui viršytų 50 %, t. y. daug daugiau nei reikalaujama pagal pagrindinį reglamentą.

(71) Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžtis (t. y. grynas biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai, kuriuose yra daugiau nei 20 % biodyzelino (B20)), Bendrijos pramonę ir Bendrijos gamybą turėtų sudaryti visos Bendrijos bendrovės, gaminančios biodyzeliną ir mišinius, kurių faktorius didesnis nei B20. Ji teigė, kad nėra įrodymų, kad skundo pateikėjas arba Komisija siekė įtraukti šias bendroves skaičiuodami bendrą gamybos kiekį arba nustatė, kad šie gamintojai pritarė skundui.

(72) Šiuo atžvilgiu pažymima, kad į bendrą Bendrijos gamybos apimtį, kuri nurodyta laikinojo reglamento 60 konstatuojamojoje dalyje, įskaičiuota biodyzelino mišinių, kurių faktorius didesnis nei B20, gamybos apimtis. Taip pat galima paaiškinti, kad remiantis turima informacija Bendrijos mišinių, kuriuose biodyzelinas sudaro 21–99 % (B21–B99), gamybos apimtis per TL buvo labai nedidelė. Buvo gaminamas tik vienas toks mišinys (B30), priskiriamas šios rūšies mišiniams, o biodyzelino kiekis neviršijo 60 000 tonų. Be to, nustačiusi laikinąsias priemones Komisija kreipėsi į žinomus B30 gamintojus; gavus dviejų gamintojų atsakymus paaiškėjo, kad jie pritaria skundui.

(73) Kadangi jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 59–61 konstatuojamosios dalys dėl Bendrijos gamybos apibrėžties, Bendrijos pramonės ir pozicijos.

4.2. Atranka

(74) Viena šalis teigė, kad vieno atrinkto Bendrijos gamintojo, kuris nebendradarbiavo atliekant tyrimą, veikla buvo labai sėkminga ir vertinant Bendrijos pramonei padarytą žalą reikėjo į tai atsižvelgti. Buvo teigiama, kad šis gamintojas nepatyrė žalos per TL ir, vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu, turėtų būti remiamasi geriausia turima informacija. Šiuo atžvilgiu šalis siūlė nagrinėjant žalą Bendrijos pramonei remtis viešai skelbiamais šio gamintojo 2007 ir 2008 m. finansiniais duomenimis.

(75) Komisija, atlikdama antidempingo tyrimus ir vertindama žalą paprastai neįtraukia gamintojų, kurie nesutiko bendradarbiauti, ir nesiremia turimais faktais, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsniu. Su žala susiję duomenys apėmė ketverių metų laikotarpį, o pagal viešai pateikiamus duomenis neįmanoma gauti visos informacijos, kuri būtina siekiant nustatyti viso laikotarpio žalos rodiklius. Šiuo konkrečiu atveju minėtas Bendrijos gamintojas nebuvo įtrauktas į tyrimą, kadangi jis nepateikė visos svarbios informacijos apie veiklą 2004–2006 m. ir pateikė tik dalinę informaciją, susijusią su 2007 m. ir TL. Remiantis viešai pateikta informacija apie šio gamintojo biodyzelino gamybos veiklą 2007 ir 2008 m. nebūtų galima gauti visų duomenų, reikalingų žalos rodikliams visu nagrinėjamuoju laikotarpiu nustatyti. Tai iškraipytų žalos vertinimui svarbias tendencijas.

(76) Be to, jei minėtas gamintojas būtų atrinktas, nebūtų galima įvertinti priverstinio kainų mažinimo, kuris buvo daromas visų atrinktų gamintojų pardavimui, kadangi minėta bendrovė nepateikė išsamių pardavimo per TL duomenų pagal skirtingų rūšių produktus. Galiausiai, reikia paminėti, kad priešingai, nei teigė suinteresuotoji šalis, minėtojo gamintojo finansinė padėtis, t. y. viešai skelbiamuose duomenyse nurodytas pelningumas, buvo daug mažesnis už apskaičiuotą bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų vidutinį pelningumą, kaip nurodyta laikinojo reglamento 7 lentelėje. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, šios šalies pateiktas prašymas turėjo būti atmestas.

(77) Ta pati šalis teigė, kad atrinkti Bendrijos gamintojai neatstovavo Bendrijos pramonei, kadangi buvo atrinkti tik gryno biodyzelino (B100) gamintojai ir nebuvo įtraukti B20–B99 mišinių gamintojai ir B100 mišinio maišytojai.

(78) Šiuo atžvilgiu primenama, kad, kaip nurodyta 72 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos biodyzelino mišinių (B20–B99) gamyba per TL buvo labai nedidelė. Atsižvelgiant į šį nedidelį kiekį, kuris sudaro mažiau nei 2 % viso per TL Bendrijoje pagaminto panašaus produkto kiekio, gali būti daroma išvada, kad atranka, kuri buvo atlikta pagal didžiausias gamybos ir pardavimo apimtis Bendrijoje, buvo tipiška. Kalbant apie B100 maišytojus, šios bendrovės negali būti laikomos panašaus produkto gamintojais, kadangi jos paprasčiausiai tik sumaišo pagamintą panašų produktą. Todėl šis teiginys buvo atmestas.

(79) Kadangi negauta jokių kitų pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 62–64 konstatuojamosios dalys.

5. ŽALA

(80) Kaip nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2004 m. sausio mėn. iki TL pabaigos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė iš esmės pradėjo formuotis 2004 m. Todėl nuspręsta, kad atliekant tyrimą dėl galimos žalos ir Bendrijos pramonės ekonominės padėties reikėtų nagrinėti 2005 m. – TL laikotarpio tendencijas (toliau – analizuotas laikotarpis). Kadangi nei viena šalis nepateikė pastabų, susijusių su šiuo metodu, patvirtinama laikinojo reglamento 65 konstatuojamoji dalis.

5.1. Suvartojimas Bendrijoje

1 lentelė

Suvartojimas Bendrijoje 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. TL Tonos 1 936 034 3 204 504 4 968 838 6 644 042 6 608 659 Indeksas 2005 m. = 100 60 100 155 207 206

(81) Kadangi su šioje lentelėje nurodytu suvartojimu Bendrijoje susijusių pastabų, dėl kurių reikėtų koreguoti duomenis, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 66–71 konstatuojamosios dalys.

5.2. Iš nagrinėjamosios šalies importuojamas kiekis ir rinkos dalis

(82) Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas visas importas iš eksportuojančių JAV gamintojų į Bendrijos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį. 2 lentelė Visas importas iš JAV 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. TL Tonos 2 634 11 504 50 838 730 922 1 137 152 Indeksas 2005 m. = 100 23 100 442 6 354 9 885 Rinkos dalis 0,1 % 0,4 % 1,0 % 11,0 % 17,2 % Indeksas 2005 m. = 100 25 100 250 2 750 4 300 Šaltinis: JAV statistiniai eksporto duomenys

(83) Nustatant galutines išvadas paaiškėjo, jog vienas JAV eksportuojantis gamintojas produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, todėl reikėjo pakartotinai įvertinti visą importo dempingo kainomis apimtį ir kainą. Šiuo atveju, jei norint nustatyti dempingą atliekama atranka, Komisija pagal nustatytą tvarką nagrinėja, ar yra teigiamų įrodymų, kad visos neatrinktos bendrovės produktus Bendrijos rinkoje per TL iš tiesų pardavė dempingo kainomis.

(84) Šiuo tikslu remiantis JAV statistiniais eksporto duomenimis, atrinktų eksportuojančių JAV gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais ir visų bendradarbiaujančių JAV bendrovių užpildytomis atrankos formomis, buvo nustatyta, kokias eksporto kainas taiko neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir nebendradarbiaujantys eksportuotojai. Manyta, kad remiantis atrinktais eksportuojančiais gamintojais nustatytą vidutinį dempingo skirtumą pridėjus prie vidutinių eksporto kainų, nustatytų atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, kurie eksportavo dempingo kainomis, būtų nustatytas ne dempingo kainomis eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kainų lygis.

(85) Neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams eksporto kaina buvo nustatyta pagal JAV statistinius eksporto duomenis, neatsižvelgiant į eksporto duomenis, susijusius su atrinktais eksportuojančiais gamintojais. Gauta kaina palyginta su ne dempingo kaina eksportuoto produkto kaina.

(86) Tokiu būdu palyginus kainas nustatyta, kad ir i) neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, ir ii) atliekant tyrimą nebendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų vidutinės eksporto kainos visais atvejais buvo mažesnės už atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas vidutines ne dempingo kainas. Tai buvo pakankamas patvirtinimas, kad iš visų neatrinktų bendrovių, būtent bendradarbiavusių ir nebendradarbiavusių bendrovių, importuota dempingo kainomis.

(87) Kalbant apie neatrinktas bendroves, pagal turimą informaciją ir šių bendrovių pateiktus duomenis apie eksporto kainą nenustatyta, kad jų kainos buvo didesnės už nustatytą ne dempingo kainą, kaip paaiškinta 84 konstatuojamojoje dalyje.

(88) Kaip minėta 83 konstatuojamojoje dalyje, galutiniame etape nustatyta, kad vienas atrinktas JAV eksportuojantis gamintojas produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis. Todėl jo eksportas nebuvo nagrinėjamas analizuojant importo dempingo kainomis raidą Bendrijos rinkoje.

(89) Tačiau siekiant išvengti, kad nebūtų atskleisti su minėtu gamintoju susiję slapti verslo duomenys, manyta, kad dėl konfidencialumo būtų tikslinga nepateikti viešų duomenų, pvz., JAV statistinių eksporto duomenų, be eksportuotojo, kuris, kaip nustatyta, Bendrijos rinkoje dempingo kainomis neparduoda produkto, duomenų.

(90) Todėl toliau pateiktoje lentelėje nurodytas indeksuotas viso JAV kilmės biodyzelino, kuris buvo nustatytas arba laikomas parduotu dempingo kaina Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį, importo kiekis. 3 lentelė Importas dempingo kaina iš JAV 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. TL Indeksuotas kiekis (2005 m. = 100) — 100 411 5 825 9 261 Indeksuota rinkos dalis (2005 m. = 100) — 100 265 2 810 4 490 Šaltinis: JAV statistiniai eksporto duomenys ir ne dempingo kaina parduodančių JAV bendrovių atrankos formos atsakymai.

(91) Remiantis naujais duomenimis importo apimtys iš JAV labai padidėjo – nuo daugiau nei 10 000 tonų 2005 m. iki daugiau nei 1 000 000 tonų per TL. Per analizuotą laikotarpį importo dempingo kainomis iš JAV dalis Bendrijos rinkoje nuolat didėjo – nuo maždaug 0,3 % 2005 m. iki daugiau nei 15 % per TL. Todėl importo dempingo kainomis apimtis itin padidėjo tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su to laikotarpio suvartojimo Bendrijoje duomenimis.

(92) Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad atliekant antidempingo tyrimą žala ir priežastinis ryšys turėtų būti nustatyti pagal kitus duomenis nei tuos, kurie naudojami tuo pačiu metu atliekamame antisubsidijų tyrime. Buvo teigiama, kad išvados dėl dempingo, ypač susijusios su pardavimu eksportui į Bendriją, buvo pagrįstos atsižvelgiant tik į atrinktų gamintojų pagamintą biodyzeliną, o išvados dėl subsidijų buvo pagrįstos duomenimis apie i) pačių bendrovių pagamintą, ii) pagamintą ir sumaišytą bei iii) pirktą ir sumaišytą biodyzeliną, eksportuotą į Bendriją.

(93) Remiantis šiuo teiginiu atliekant tyrimą visuomet reikėtų vadovautis ne tokiais išsamiais duomenimis, palyginti su antisubsidijų tyrimu. Tačiau pradiniame etape buvo nustatyta, kad visų atrinktų JAV gamintojų eksportas Bendrijos rinkoje buvo vykdomas dempingo kaina. Panaši išvada nustatyta atlikus antisubsidijų tyrimą. Taigi, abiejuose tyrimuose nustatyta, kad visas eksportas iš JAV buvo vykdytas dempingo kaina ir buvo subsidijuojamas, todėl buvo įtrauktas atliekant žalos ir priežastinio ryšio tyrimą.

(94) Dėl to kad, kaip paaiškinta 83 konstatuojamojoje dalyje, galutiniame etape nustatyta, jog viena atrinkta JAV bendrovė nevykdė dempingo, ir todėl importo dempingo kaina apimtis ir subsidijuoto importo apimtis, kurios vertinamos nustatant žalą ir priežastinį ryšį abiejų tyrimų atveju, buvo skirtingos. Bendras importo dempingo kaina iš JAV kiekis buvo koreguotas siekiant atsižvelgti į tai, kad nustatyta, jog vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas vykdė importą ne dempingo kaina.

(95) Atsižvelgiant į tai kas išdėstyta, šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

(96) Vienos suinteresuotosios šalies teigimu, JAV statistinių eksporto duomenų 3824 90 Suderintos tarifų sistemos (toliau – STS) pozicijai, pagal kurią laikinajame reglamente nustatytas importas iš nagrinėjamosios šalies, be dyzelino priskirti ir kiti produktai, kaip antai „gyvūniniai ir augaliniai riebalai bei jų mišiniai“. Todėl importo iš JAV apimties tyrimas buvo klaidingas. Ta pati suinteresuotoji šalis siūlė vietoje to remtis nagrinėtiems JAV gamintojams nustatytomis tendencijomis.

(97) Šiuo atžvilgiu visų pirma pažymima, kad importuotų JAV kilmės produktų kiekis apskaičiuotas pagal JAV STS kodą 3824 90 4000, o ne pagal šios šalies nurodytą šešiaženklį STS kodą.

(98) Be to, primenama, kad kaip nurodyta laikinojo reglamento 68 konstatuojamojoje dalyje, siekiant apskaičiuoti iš JAV importuojamo biodyzelino apimtis nebuvo galima remtis Eurostato duomenimis, kadangi iki 2007 m. pabaigos šis produktas nebuvo klasifikuojamas priskiriant atskiram KN kodui. Iš tiesų biodyzelinas galėjo būti klasifikuojamas priskiriant skirtingiems KN kodams, kuriems priskiriami ir kiti importuoti produktai. JAV statistiniai eksporto duomenys buvo pasirinkti todėl, kad būtų galima įvertinti nagrinėjamojo produkto eksporto apimtis pagal vieną tarifinį kodą ir kadangi tam pačiam kodui priskiriamų kitų produktų apimtis būtų nereikšminga nagrinėjant eksportą į Bendriją.

(99) Atsižvelgiant į tai, kad Eurostato duomenys buvo nepakankami, be JAV statistinių eksporto duomenų dar buvo galima vadovautis skunde pateiktais importo duomenimis. Šiuos duomenis skundo pateikėjai gavo iš konfidencialių rinkos tyrimų šaltinių, todėl naudojimasis tokia informacija būtų ribotas. Tačiau siekiant išsamumo, indeksuotos importo apimčių tendencijos būtų tokios: 4 lentelė Importas iš JAV 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. TL Indeksuoti duomenys 2005 m. = 100 0 100 1 359 15 059 15 394

(100) Palyginus 4 lentelės duomenis su 2 lentelės duomenimis paaiškėtų, kad Komisijos atliktas tyrimo laikotarpiu importuoto nagrinėjamojo produkto apimčių vertinimas buvo atsargesnis palyginti su kitame variante pateiktu vertinimu. Be to, 4 lentelėje pateikti duomenys apskaičiuoti remiantis duomenimis, kurių negalima atskleisti, o JAV statistiniai duomenys yra vieša informacija.

(101) Taikant suinteresuotosios šalies siūlomą metodą, eksporto apimčių kitimo tendencijos, apskaičiuotos pagal nagrinėtų eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją, būtų tokios: 5 lentelė Importas iš JAV 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. TL Indeksuoti duomenys 2005 m. = 100 16 100 461 6 180 9 005

(102) Palyginus 5 lentelėje ir 2 lentelėje pateiktus duomenis paaiškėtų, kad pagal Komisijos metodą ir pagal suinteresuotosios šalies siūlytą metodą apskaičiuotos tendencijos yra labai panašios.

(103) Ta pati suinteresuotoji šalis taip pat teigė, kad dėl to, jog nagrinėjamasis produktas yra biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai, kuriuose biodyzelinas sudaro nemažesnę dalį nei 20 %, 2 lentelėje pateiktos importo apimtys gali neatitikti tikrosios nagrinėjamojo produkto importo apimties.

(104) Šiuo atžvilgiu pastebima, kad atlikus tyrimą per TL nebuvo nustatyta nagrinėjamojo produkto, kurio faktorius būtų didesnis nei B20 bet mažesnis nei B99, importo. Kitaip tariant, atlikus tyrimą nenustatyta nagrinėjamojo produkto importo, kadangi dėl sudėtyje esančio nedidelio biodyzelino kiekio produktas būti klasifikuojamas priskiriant kitam JAV STS kodui.

(105) Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad laikinojo reglamento 2 lentelėje pateiktas importo kiekis atspindi patikimą, objektyvų ir tradicinį nagrinėjamojo produkto importo į Bendriją skaičiavimą.

(106) Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad iš JAV eksportuoto „splash and dash“ technika pagaminto produkto kiekiai turėjo būti atskirti nuo importuoto JAV kilmės nagrinėjamojo produkto, kadangi pirmasis produktas negali būti laikomas JAV kilmės importuotu produktu.

(107) Be to, ta pati šalis ir JAV vyriausybė teigė, kad priešingai, nei nurodyta laikinojo reglamento 77 ir 80 konstatuojamosiose dalyse, ne visas JAV eksportas yra JAV kilmės. JAV nėra jokios institucijos, kuri įvertintų ar nustatytų konkretaus eksportuojamo produkto kilmės šalį, ir negalima tvirtinti, kad visas iš JAV teritorijos išvežamas biodyzelinas yra JAV kilmės.

(108) Ta pati šalis taip pat teigė, kad biodyzelino pramonė nėra gerai informuota apie JAV surašymo biuro nustatytas kilmės taisykles, susijusias su eksportuojamų prekių kilmės nustatymu, todėl biodyzelino eksportuotojai, pildydami siuntėjų eksporto deklaraciją paprastai nurodo, kad eksportuojamos šalies viduje pagamintos prekės.

(109) Šalis priminė pradiniame etape nurodytą teiginį, kad į Bendriją importuoto „splash and dash“ technika pagaminto produkto kiekis sudarytų daugiau nei 40 % iš JAV eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Šį teiginį šalis pagrindė JAV statistiniais importo ir eksporto duomenimis (pagal 3824 90 4020 ir 3824 90 4000 STS kodus) bei iš esmės teigė, kad visas į JAV importuotas biodyzelinas buvo reeksportuotas į Bendriją pritaikius „splash and dash“ techniką.

(110) Atsakant į minėtus teiginius pažymima, kad JAV valdžios institucijų paaiškinimas dėl teiginio, kad nei viena JAV institucija nevertina ir nenustato konkretaus eksportuojamo produkto kilmės šalies gali būti priimtas.

(111) Teiginys, kad „splash and dash“ technika pagaminta bent 40 % JAV į Bendriją eksportuoto produkto buvo grindžiamas prielaida, kad visas į JAV importuotas biodyzelinas yra reeksportuojamas į Bendriją pritaikius „splash and dash“ metodą ir importuotas produktas JAV nėra vartojamas arba maišomas prieš eksportuojant.

(112) Tačiau, remiantis šios šalies duomenimis, 2004–2006 m. importas gerokai viršijo eksportą, o tai reiškia, kad iš kitų šalių importuojamas biodyzelinas yra paklausus JAV vidaus rinkoje. Be to, tokia prielaida yra pernelyg supaprastinta, kadangi nėra atsižvelgiama į kiekius tokio JAV sumaišyto ir į Bendriją eksportuoto biodyzelino, kurio i) mišinio savybės skiriasi nuo žaliavų, pagal kurias visas mišinys būtų pripažintas JAV kilmės, savybių arba ii) didžiąją dalį mišinio sudaro JAV kilmės biodyzelinas, pagal kurį visas sumaišytas produktas būtų laikomas JAV kilmės. Šiuo atžvilgiu primenama, kad, kaip minėta laikinojo reglamento 78 konstatuojamojoje dalyje, nagrinėtos JAV bendrovės nurodė, kad vertinant į Bendriją eksportuotus ar šalies vidaus rinkoje parduotus kiekius nebuvo įmanoma atskirti JAV pagaminto, gauto kiekio, ar importuoto kiekio. Taip pat pastebima, kad nagrinėtos susijusios JAV bendrovės teisingai deklaravo kilmę, kadangi visais atvejais ne JAV kilmės biodyzelinas toliau buvo maišomas JAV. Iš tiesų, daugeliu atvejų nagrinėti eksportuojantys gamintojai yra labai didelės bendrovės arba bendrovių grupės, kurių susijusios bendrovės yra Bendrijoje, todėl sunku patikėti, kad jos nežinojo apie galiojančias JAV ir Bendrijos taisykles dėl kilmės nustatymo.

(113) Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad nėra jokio pagrindo aiškiai nustatyti nagrinėjamuoju laikotarpiu į Bendriją importuotus produktus, kurie pagaminti pagal „splash and dash“ metodą. Taip pat manoma, kad nėra jokio pagrindo tokį importą (jei jis būtų nustatytas) laikyti ne JAV kilmės importu.

5.3. Dempingo kainomis vykdomo importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas

5.3.1. Vieneto pardavimo kaina

(114) Toliau pateiktoje lentelėje nurodyta visų nagrinėjamuoju laikotarpiu į Bendrijos rinką importuotų JAV kilmės produktų vieneto pardavimo kaina, kaip nustatyta laikinojo reglamento 81 ir 82 konstatuojamosiose dalyse. 6 lentelė Visas importas iš JAV 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. TL Kainos (EUR/t) 463 575 600 596 616 Indeksas 2005 m. = 100 81 100 104 104 107 Šaltinis: JAV statistiniai eksporto duomenys ir atrinktų JAV eksportuotojų klausimyno atsakymai

(115) Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl dempingo ir į tai, kad buvo nustatyta, jog viena bendrovė produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, importo dempingo kainomis į Bendrijos rinką vieneto pardavimo kainos apskaičiuotos atskirai ir nurodytos toliau pateiktoje lentelėje. 7 lentelė Importas dempingo kaina iš JAV 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. TL Kainos (EUR/t) 463 575 608 603 615 Indeksas 2005 m. = 100 81 100 106 105 107 Šaltinis: JAV statistiniai eksporto duomenys ir atrinktų dempingą vykdančių JAV eksportuotojų klausimyno atsakymai

(116) Vidutinės importo iš JAV kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, o nuo 2005 m. iki TL pabaigos apskritai padidėjo 6 %.

5.3.2. Priverstinis kainų mažinimas

(117) Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis importo dempingo kaina iš JAV kainomis, nustatytomis remiantis atrinktų eksportuojančių JAV gamintojų, kurie, kaip nustatyta, vykdė dempingą Bendrijos rinkoje, CIF. Prireikus koreguota atsižvelgiant į muitus, sąnaudas po importo ir biodyzelino gamybai naudotų pramonės žaliavų skirtumus kaip nurodyta laikinojo reglamento 84 konstatuojamojoje dalyje.

(118) Kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad koregavimas pagal pramonės žaliavų skirtumus buvo nepakankamas, kadangi buvo neteisingai įvertinta skirtumų rinkos vertė. Jie taip pat teigė, kad skirtumai turėtų būti nustatyti pagal skirtingų rūšių biodyzelino kainas Bendrijos rinkoje ir šį teiginį pagrindė rinkos analitiko paskelbtomis Antverpeno muitinėje deklaruotų prekių kainomis.

(119) Atsižvelgiant į tai pažymima, kad koreguota pagal iš atrinktų eksportuojančių gamintojų gautus bendrus, patikrintus duomenis apie jų veiklą JAV ir todėl buvo vadovaujamasi tyrimo išvadomis, kurios yra patikimiausias informacijos šaltinis. Be to, nurodytos Bendrijos lygmens kainos nebūtų buvę tinkamu pagrindu atlikti tokį koregavimą, kadangi šių kainų lygiams turėjo įtakos JAV kilmės dempingo kaina importuotų produktų kainų lygiai. Tuo remiantis tvirtinimas buvo atmestas.

(120) Tie patys eksportuojantys gamintojai teigė, kad su pramonės žaliavomis susijęs koregavimas turėtų būti taikomas tik atrinktų eksportuojančių gamintojų parduotiems produktams, o ne atrinktų Bendrijos gamintojų parduotiems produktams, kadangi pastarieji produktai – mišiniai, atitinkantys Bendrijos standartus.

(121) Manyta, kad šis teiginys buvo nesusijęs, kadangi koreguojant buvo siekiama atsižvelgti į pramonės žaliavų skirtumus, o ne į Bendrijos lygmeniu taikomų skirtingų standartų atitikimo skirtumus. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

(122) Skundo pateikėjas abejojo šio koregavimo tinkamumu ir teigė, kad tiek Bendrijos gamintojai, tiek JAV eksportuotojai naudoja įvairias pramonės žaliavas bei gamina įvairius mišinius, kurie tiekiami abiem rinkoms, todėl visi gamintojai turi tokias pačias žaliavų pasirinkimo galimybes.

(123) Šiuo atžvilgiu pastebima, kad nors iš tiesų Bendrijos gamintojai ir JAV eksportuojantys gamintojai naudoja įvairius mišinius, pagamintus iš skirtingų pramonės žaliavų, tačiau pramonės žaliavų pasiskirstymas skirtingų gamintojų mišiniuose arba to paties gamintojo skirtingiems pirkėjams tiekiamuose mišiniuose gali labai skirtis. Iš tiesų, atlikus tyrimą nustatyta, kad tik išimtiniais atvejais atrinktų Bendrijos gamintojų parduoti mišiniai ir atrinktų eksportuojančių gamintojų Bendrijos rinkoje parduoti mišiniai visiškai sutapo. Dėl to skaičiuojant priverstinai sumažintas kainas ir siekiant atsižvelgti į skirtingų rūšių biodyzelino produktus, nuspręsta, kad reikia koreguoti pagal pramonės žaliavų skirtumus. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas.

(124) Kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad kainos, taikytos skaičiuojant žalos skirtumą, buvo CIF kainos Bendrijos pasienyje, o ne perpardavimo pirmam nesusijusiam pirkėjui kainos. Jie teigė, kad šie skaičiavimai turėjo būti koreguojami, siekiant atsižvelgti į pirmam nesusijusiam pirkėjui parduoto produkto vertę ir kiekius.

(125) Nustatyta, kad šis teiginys buvo susijęs su dviem eksportuojančiais gamintojais ir apskaičiuota žala atitinkamai pakoreguota.

(126) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės gamintojo kainos EXW sąlygomis procentine dalimi, buvo 18,9–31,9 %, o ne 18,9–33 %, kaip nurodyta pradiniame etape.

5.4. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

(127) Kaip minėta laikinojo reglamento 107–110 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

(128) Iš tiesų, atlikus pradinį tyrimą paaiškėjo, kad pagerėjo kai kurių su Bendrijos pramonės veikla susijusių kiekio rodiklių reikšmės, tačiau dauguma su Bendrijos pramonės finansine padėtimi susijusių rodiklių reikšmių per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pablogėjo. Nors Bendrijos pramonė pajėgė padidinti kapitalą investicijoms, tačiau investicijų grąža per TL ir pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo.

(129) Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje išdėstytas Bendrijos pramonės augimo tyrimas buvo neteisingas. Tiksliau, ši šalis teigė, kad vadovaujantis laikinuoju reglamentu dėl labai padidėjusios biodyzelino paklausos Bendrijos rinkoje atitinkamai turėjo padidėti Bendrijos pramonei tenkanti rinkos dalis, nors nėra tiesioginio paklausos padidėjimo ir rinkos dalies padidėjimo ryšio.

(130) Ta pati šalis taip pat teigė, kad negalima manyti, kad laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje nurodytiems žalos rodikliams, t. y. gamybai, gamybos pajėgumų naudojimui, našumui, parduotam kiekiui, investavimo strategijai, investicijų grąžai, buvo padarytas labai neigiamas poveikis.

(131) Argumentas dėl neegzistuojančio paklausos ir rinkos dalies ryšio priimtas. Tačiau primenama, kad 2006 m. – TL atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo 1,2 karto, o tuo pačiu metu importo dempingo kaina rinkos dalis padidėjo maždaug 17 kartų. Toks santykinai didelis JAV importui tenkančios rinkos dalies padidėjimas susijęs su gerokai mažesnėmis importuotų JAV produktų pardavimo kainomis, kaip nurodyta 7 lentelėje ir 126 konstatuojamojoje dalyje.

(132) Kalbant apie teiginį dėl bendro visų žalos veiksnių vertinimo, pripažįstama, kad nagrinėtuoju laikotarpiu ne visi veiksniai darė žalą. Tačiau nustatyta, kad veiksniams, kurie susiję su Bendrijos pramonės finansine padėtimi, iš tiesų padarytas didelis poveikis, ypač pelningumui ir investicijų grąžai bei, iš dalies, našumui. Tai grindžiama tuo faktu, kad Bendrijos pramonė buvo priversta konkuruoti ir taikytis prie dempingo kaina importuotų JAV produktų diktuojamos kainos; ji stengėsi išlikti rinkoje (nors ir mažėjant pelningumui), o ne išlaikyti pelningumo lygį, bet prarasti rinkos dalį.

(133) Kai kurios suinteresuotosios šalys ir JAV vyriausybė teigė, kad, nepaisant smarkaus sumažėjimo, palyginti su ankstesniais metais, atrinktų ES gamintojų pelningumo ir investicijų grąžos lygiai (vertinant absoliučia verte) 2007 m. ir per TL vis dar buvo geri. Jų teigimu, 2004–2006 m. pelningumo ir investicijų grąžos lygiai buvo netvarūs, ir ES biodyzelino pramonė, kaip ir visos naujos pramonės šakos, nagrinėjamuoju laikotarpiu patyrė įprastą staigaus augimo ir greito nuosmukio atvejį.

(134) Šiuo atžvilgiu primenama, kad tokiomis pačiomis besivystančios rinkos sąlygomis kai kurių atrinktų JAV bendrovių pelningumas nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo gerokai didesnis (viršijo 30 %). Taip pat pastebima, kad Bendrijos pramonės patirtas pelningumo ir investicijų grąžos nuosmukis buvo ypač didelis nuo jo atsiradimo pradžios 2006–2007 m. ir visiškai sutapo su JAV biodyzelino importo padidėjimu.

(135) Keletas Bendrijos gamintojų teigė, kad vertinant žalą reikėtų visiškai atsižvelgti į neatrinktų Bendrijos bendrovių padėtį, ypač įvertinant daugybę bendrovių mažinimo, uždarymo arba naujų projektų stabdymo atvejų, užfiksuotų tokiose bendrovėse nagrinėjamuoju laikotarpiu.

(136) Kita vertus, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad laikinajame reglamente pateikta nuoroda į neatrinktus Bendrijos gamintojus yra nesusijusi, kadangi nepatikrinti neatrinktų gamintojų duomenys negali būti naudojami žalai įrodyti. Ši šalis taip pat nurodė, kad pagal viešai pateiktus duomenis kai kurių iš šių neatrinktų gamintojų veikla buvo pelninga.

(137) Dėl minėtų dviejų teiginių primenama, kad laikinojo reglamento 103–106 konstatuojamosiose dalyse neatrinktų Bendrijos gamintojų padėtis nurodyta kaip papildomas žalos įrodymas, nedarant jokio poveikio apskaičiuotiems žalos rodikliams ir žalos skirtumui, kuriuos skaičiuojant buvo naudojama patikrinta informacija. Todėl šios šalies argumentas atmestas. Kita vertus, neturint patikrintų statistinių duomenų arba atskiros informacijos, susijusios su visų neatrinktų ES gamintojų padėtimi, neįmanoma padaryti tikslios išvados apie visus Bendrijos gamintojus, kaip siūlė Bendrijos gamintojai. Todėl šis argumentas taip pat buvo atmestas.

(138) Kadangi jokių kitų pastabų, susijusių su preliminariomis išvadomis dėl ekonominės Bendrijos pramonės padėties, negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 86–92 ir 94–106 konstatuojamosios dalys.

(139) Taip pat patvirtinama išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta laikinojo reglamento 107–110 konstatuojamosiose dalyse.

6. PRIEŽASTINIS RYŠYS

6.1. Importo dempingo kainomis poveikis

(140) Primenama, kad importo dempingo kaina iš JAV apimtys per analizuotą laikotarpį labai padidėjo. Importas dempingo kaina ir Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas taip pat akivaizdžiai sutapo laiko atžvilgiu. Be to, pramonė negalėjo nustatyti tokių kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas, nes jos kainos per TL buvo priverstinai mažinamos dėl importo dempingo kaina.

(141) Todėl patvirtinama, kad importo mažomis dempingo kainomis iš JAV augimas per TL darė didelį neigiamą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai.

6.2. Kitų veiksnių poveikis

6.2.1. Importas iš kitų trečiųjų šalių

(142) Kadangi jokių pastabų, dėl kurių būtų keičiamos preliminarios išvados, negauta, patvirtinama, kad importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis Bendrijos pramonės patirtai žalai galėjo būti tik nereikšmingas.

6.2.2. Paklausos raida

(143) Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad nors paklausos sumažėjimas 2007 m. – TL buvo nereikšmingas (0,5 %), jis vis tik darė žalą Bendrijos pramonei; šalies teigimu, dėl tariamo 10 % paklausos padidėjimo pardavimo apimtis būtų padidėjusi 205 733 tonomis, jei Bendrijos pramonei tenkanti rinkos dalis būtų išlikusi tokia pati, kokia nustatyta per TL (29,8 %).

(144) Šiuo atžvilgiu pažymima, kad šios šalies teiginiai buvo pagrįsti bendromis ir nepagrįstomis prielaidomis. Be to, atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. – TL Bendrijos pramonės dalis padidėjo 2,8 procentinio punkto, patvirtinama laikinojo reglamento 121 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad Bendrijos pramonės patirta žala negali būti susijusi su šiuo nedideliu paklausos sumažėjimu 2007 m. – TL. Todėl, negavus jokių kitų pastabų dėl paklausos Bendrijos rinkoje raidos, patvirtinama laikinojo reglamento 121 konstatuojamoji dalis.

6.2.3. Viešosios politikos sprendimai

(145) Viena suinteresuotoji šalis priminė, kad Vokietijoje iš naujo nustatyti energijos mokesčiai neigiamai paveikė ekonominę Bendrijos gamintojų, kurie tiekia produktą tai rinkai, padėtį, kadangi dėl tokių priemonių biodyzelino (B100) paklausa (kurios apimtis – mažiausiai 1,5 mln. tonų ) sumažėjo. Komentuodama tyrimo rezultatus, pateiktus laikinojo reglamento 123 konstatuojamojoje dalyje, ji taip pat teigė, kad net jei nustačius 4,4 % dydžio maišymo reikalavimą Vokietijos rinkai tiekiamam transportui skirtam dyzelinui (B5) būtų kompensuojamas tariamas B100 pardavimo apimties praradimas, B100 kainų lygiai skirtųsi nuo biodyzelino, skirto B5 mišiniams, kainų lygių. Ji teigė, kad B100 buvo gaminamas tik iš brangesnės rapsų žaliavos, o biodyzelinas B5 – iš įvairių pramonės žaliavų, todėl daroma neigiama įtaka Bendrijos gamintojų vidutinei kainai.

(146) Šiuo atžvilgiu primenama, kad priešingai nei teigė ši šalis, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Bendrijos gamintojų, tiekiančių Vokietijos rinkai, pardavimo apimtis 2006 m. – TL padidėjo 68 %, o tai patvirtina preliminarią išvadą, kad su B100 pardavimu susiję nuostoliai kompensuoti pritaikius privalomo maišymo reikalavimą. Taip pat pažymima, kad nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. nustačius 0,09 EUR mokestį už litrą biodyzelino rinka nesumažėjo (priešingai nei teigė ši šalis), bet paskutiniuoju TL ketvirčiu, nuo 2008 m. sausio 1 d. padidinus mokestį iki 0,15 EUR už litrą, parduoto B100 apimtis labai sumažėjo. Kalbant apie įtaką kainoms, šios šalies teiginiai buvo nepagrįsti, kadangi abiejų rūšių produktams naudotas biodyzelinas turėjo atitikti tuos pačius standartus, t. y. abiems biodyzelino degalams galėjo būti naudojamas toks pats pramonės žaliavų mišinys ir nėra įrodymų, kad šių dviejų rūšių biodyzelino kaina buvo skirtinga. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, argumentas buvo atmestas.

(147) Negavus kitų komentarų dėl viešosios politikos sprendimų, patvirtinama laikinojo reglamento 124 konstatuojamoji dalis.

6.2.4. Nepanaudoti Bendrijos gamintojų gamybos pajėgumai

(148) Viena suinteresuotoji šalis pripažino, kad atrinktų Bendrijos gamintojų pajėgumų naudojimo norma buvo pakankamai didelė, bet teigė, kad dėl pernelyg didelių Bendrijos gamintojų pajėgumų vis vien būtų patiriama žala, nes dėl šios priežasties padidėtų pastoviosios sąnaudos ir todėl būtų daromas neigiamas poveikis pelningumui. Ji taip pat teigė, kad padidėjus minėtų gamintojų grynajai turto vertei padidėtų pastoviosios sąnaudos, kadangi padidėtų nusidėvėjimo dalis ir finansinės išlaidos.

(149) Šiuo atžvilgiu primenama, kad atlikus išsamų Bendrijos pramonės kintamųjų ir pastoviųjų sąnaudų pasiskirstymo sąnaudų struktūroje tyrimą nustatyta, kad pastoviųjų sąnaudų dalis sudarė tik 6 % visų sąnaudų (laikinojo reglamento 126 konstatuojamoji dalis). Be to, reikia pastebėti, kad atlikus tyrimą nustatyti nežymūs šios dalies svyravimai analizuotu laikotarpiu. Dėl tvirtinimo, susijusio su padidėjusios grynosios turto vertės poveikiu pelningumui, reikia pažymėti, kad dėl sąnaudų padidėjimo absoliučiais dydžiais vieneto gamybos sąnaudos automatiškai nedidėjo, kadangi šios sąnaudos priklauso nuo pagamintos produkcijos apimties, kuri, kaip nurodyta laikinojo reglamento 4 lentelėje, analizuotu laikotarpiu pastoviai didėjo. Todėl absoliučiais dydžiais didesnės pastoviosios sąnaudos buvo susijusios su didesniu pagamintos produkcijos kiekiu ir dėl šios priežasties, kaip minėta, susidarė tokia pastoviųjų sąnaudų dalis, palyginti su visomis sąnaudomis. Dėl šios priežasties šios suinteresuotosios šalies pateikti tvirtinimai turėjo būti atmesti.

(150) Ta pati šalis tvirtino, kad pernelyg dideli bendri Bendrijos gamintojų pajėgumai turi tiesioginės įtakos kainoms, kadangi gamintojai atkakliai stengėsi sudaryti sutartis (sumažindami kainas iki ribinių sąnaudų) ir todėl gamintojai, kurių pajėgumų naudojimo norma didesnė, aktyviau vykdė pardavimą siekdami priverstinai sumažinti konkurentų kainas. Pagrįsdama šį teiginį šalis pateikė vienos atrinktos bendrovės pranešimą apie 2007 m. finansines ataskaitas.

(151) Tačiau šios šalies tvirtinimai nebuvo pagrįsti įrodymais, kadangi nepateikta jokių nuorodų į šiame pareiškime minėtą kainų konkurenciją, kilusią dėl pernelyg didelių pajėgumų. Pareiškime nurodytas tik Vokietijos vyriausybės padidintas energijos mokestis, nuo 2008 m. sausio 1 d. taikomas B100 biodyzelinui, dėl kurio paaštrėjo konkurencija B5 biodyzelino rinkoje. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, argumentas turėjo būti atmestas.

(152) Kadangi negauta jokių pastabų dėl nepanaudotų Bendrijos gamintojų pajėgumų, patvirtinamos laikinojo reglamento 125–128 konstatuojamosios dalys.

6.2.5. Padidėjusi pramonės žaliavų paklausa ir didėjančios kainos

(153) Viena suinteresuotoji šalis ir JAV vyriausybė teigė, kad nei viename iš laikinojo reglamento 129–133 konstatuojamosiose dalyse pateiktų argumentų neatsižvelgiama į tai, kad sojų aliejaus, palmių aliejaus ir rapsų (canola) aliejaus kainos JAV nuo 2004 m. visą laiką buvo gerokai mažesnės už rapsų aliejaus kainas Bendrijoje ir todėl iš JAV importuotas biodyzelinas konkurencijos požiūriu buvo pranašesnis.

(154) Primenama, kad atliekant tyrimą siekiama nustatyti, ar materialinė žala Bendrijos pramonei buvo padaryta dėl importo dempingo kainomis (kainų ir apimties atžvilgiu), ar dėl kitų veiksnių. Dėl to pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje nustatyta, jog reikia įrodyti, kad žalą sukėlė importas dempingo kaina. Taigi tai paprasčiausiai reiškia kainų lygių skirtumą, ir todėl nėra jokio reikalavimo tirti šių kainų lygiams poveikį darančius veiksnius.

(155) Importo dempingo kainomis poveikis Bendrijos pramonės kainoms faktiškai nagrinėjamas nustatant priverstinį kainų mažinimą, nuosmukį ir kritimą. Todėl lyginamos eksporto dempingo kainomis kainos ir Bendrijos pramonės pardavimo kainos, o eksporto kainos, taikomos nustatant žalą, tam tikrais atvejais turi būti koreguojamos, kad jas būtų galima palyginti. Taigi koregavimo taikymas šiuo atveju tik užtikrina, kad kainų skirtumas būtų nustatytas lyginant. Atsižvelgiant į tai akivaizdu, kad žaliavų kainos eksportuojančioje šalyje iš esmės negali būti kitu žalą keliančiu veiksniu.

(156) Pirmiau padaryta išvada taip pat patvirtinama pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi, kurioje nurodomi kiti, nei importas dempingo kainomis, žinomi veiksniai. Šio straipsnio kitų žinomų veiksnių sąraše nenurodyti jokie veiksniai, kurie daro poveikį importo dempingo kainomis kainų lygiui. Trumpai tariant, jei importuojama dempingo kainomis ir net jei buvo gauta naudos dėl palankios žaliavų kainų raidos, nelaikoma, kad tokia raida galėtų būti dar vienas žalą darantis veiksnys.

(157) Taigi veiksnių, kurie turi poveikio importo, vykdomo taikant dempingą, kainų lygiui (tokių kaip tariamas konkurencinis pranašumas dėl mažesnių žaliavų kainų) tyrimas negali būti galutinis, be to, toks tyrimas viršytų pagrindinio reglamento reikalavimus.

(158) Bet kokiu atveju, ir neprieštaraujant tam, kas minėta pirmiau, reikia priminti, kad per TL visame pasaulyje padidėjo žemės ūkio produktų kainos ir kad sojų aliejaus (pagrindinės pramonės žaliavos, kurią naudojo nagrinėjamosios šalies gamintojai) kainos per tą patį laikotarpį padidėjo daugiau nei rapsų aliejaus. Tačiau padidėjusios sąnaudos JAV neatsispindėjo importo dempingo kainomis Bendrijos rinkoje kainose, dėl kurių priverstinai labai smarkiai sumažintos Bendrijos pramonės kainos.

(159) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, šių šalių pateiktas tvirtinimas turėjo būti atmestas.

(160) Kadangi jokių kitų pastabų dėl padidėjusios pramonės žaliavų paklausos ir padidėjusių kainų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 129–136 konstatuojamosios dalys.

6.2.6. Mineralinio dyzelino kainų raida

(161) Viena suinteresuotoji šalis pakartotinai tvirtino (žr. laikinojo reglamento 134 konstatuojamąją dalį), kad pagal mineralinio dyzelino kainas nustatoma riba, todėl biodyzelino gamintojai negalėtų padidinti savo kainų pagal atitinkamai padidėjusias pramonės žaliavų kainas.

(162) Šiuo atžvilgiu pažymima, kad visi Bendrijos gamintojai tiekė rinkoms, kuriose nustatytas privalomo maišymo reikalavimas. Be to, biodyzelinui daugelyje valstybių narių taikomos mokesčių lengvatos, todėl jo kainos yra panašios į mineralinio dyzelino kainas, įvertinant tai, kad pastarajam taikomas energijos mokestis. Tai reiškia, kad galima pripažinti, kad yra tam tikras ryšys su naftos kainomis, atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl minėtų priežasčių biodyzelinas iš tiesų gali būti parduodamas didesnėmis kainomis nei mineralinis dyzelinas. Be to, ši šalis nepateikė jokių pagrįstų įrodymų, kad mineralinio dyzelino kainos, kurios antroje TL pusėje buvo labai aukštos, per TL darė spaudimą Bendrijos gamintojų biodyzelino kainoms.

(163) Negavus jokių kitų pastabų, susijusių su mineralinio dyzelino kainų raida, daroma išvada, kad šis veiksnys nedarė žalos Bendrijos pramonei.

6.2.7. Bendrijos biodyzelino gamyklų vietos svarba

(164) Negavus jokių kitų pastabų dėl Bendrijos biodyzelino gamyklų vietos, patvirtinamos laikinojo reglamento 137–139 konstatuojamosios dalys.

6.2.8. Su JAV eksportuotojais susiję gamintojai

(165) Negavus jokių pastabų dėl Bendrijos gamintojų, susijusių su eksportuojančiais JAV gamintojais, importo iš JAV poveikio, patvirtinama laikinojo reglamento 140 konstatuojamoji dalis.

6.2.9. Išvada dėl priežastinio ryšio

(166) Atsižvelgiant į šias minėtas aplinkybes ir tai, kad jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 141–143 konstatuojamosios dalys

7. BENDRIJOS INTERESAI

7.1. Bendrijos pramonė

(167) Atskleidus preliminarias išvadas Bendrijos pramonės gamintojai pritarė Komisijos išvadoms ir patvirtino, kad priemonės atitiktų jų interesus.

(168) Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad priemonės neatitiktų Bendrijos pramonės interesų, kadangi dėl jų pasikeistų prekybos srautai, t. y. būtų importuojama iš šalių, kurioms netaikomos priemonės, nes i) Bendrijos rinkos subjektams ir toliau reikėtų pigaus biodyzelino, pagaminto iš sojų ir palmių aliejų, kad galėtų jį sumaišyti su brangesniu Bendrijos pramonės pagamintu biodyzelinu, pagamintu iš rapsų aliejaus, ir ii) iš rapsų aliejaus pagaminto biodyzelino nepakaktų paklausai patenkinti.

(169) Šiuo atžvilgiu pažymima, kad nors Bendrijos pramonės gamintojai dažniausiai naudoja rapsus, tie patys gamintojai biodyzelino gamybai naudojo ir kitas pramonės žaliavas, kaip antai sojų ir palmių aliejus. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad kitų pramonės žaliavų kaina labai dažnai buvo didesnė, palyginti su dempingo kaina importuoto biodyzelino, pagaminto iš tokių pramonės žaliavų, kaina, Bendrijos pramonės gamintojai negalėjo pasinaudoti galimybe daugiau naudoti sojų ir palmių aliejaus. Todėl tikėtina, kad nustačius priemones bus atkuriamos normalios rinkos sąlygos ir Bendrijos pramonės gamintojams sudaroma galimybė veiksmingiau pritaikyti savo gamybą pagal Bendrijos rinkos skirtingų rūšių biodyzelino poreikius. Šiuo pagrindu tvirtinimas buvo atmestas.

(170) Kadangi negauta jokių kitų pastabų dėl Bendrijos pramonės interesų, patvirtinamos laikinojo reglamento 145–147 konstatuojamosios dalys.

7.2. Nesusiję importuotojai ir (arba) prekybininkai Bendrijoje

(171) Po laikinųjų priemonių nustatymo negavus jokių importuotojų pastabų, daroma išvada, kad labiausiai tikėtina, kad priemonės neturės poveikio importuotojams ir (arba) prekybininkams.

7.3. Bendrijos naudotojai

(172) Po laikinųjų priemonių nustatymo negavus jokių naudotojų pastabų, daroma išvada, kad labiausiai tikėtina, kad antidempingo muitai neturės poveikio naudotojams ir (arba) prekybininkams.

7.4. Žaliavų tiekėjai Bendrijoje

(173) Po laikinųjų priemonių nustatymo negavus jokių tiekėjų pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 154–156 konstatuojamosios dalys.

7.5. Kiti interesai

(174) Atskleidus preliminarias išvadas, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad automobilių gamintojai, kurie investavo į biodyzelinui pritaikytų transporto priemonių gamybą, negalės gauti naudos iš tokių investicijų parduodami tokias transporto priemones, jei dėl priemonių biodyzelino kainos Bendrijoje padidės tiek, kad, palyginti su mineralinio dyzelino kainomis, taps nekonkurencingomis.

(175) Šiuo atžvilgiu pažymima, kad taip galėjo nutikti net ir nenustačius priemonių, t. y. jei mineralinio dyzelino kainos (priklausančios nuo naftos kainų) būtų nukritę tiek, kad taptų konkurencingesnės už biodyzelino kainas. Taigi, teiginys, kad automobilių pramonė investavo neatsižvelgdama į tokį kriterijų, yra nepagrįstas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

(176) Atskleidus preliminarias išvadas, viena Bendrijos ūkininkų asociacija pareiškė pritarianti išvadoms ir nurodė, kad dėl importuojamo JAV biodyzelino nukentėjo Bendrijos aliejinių sėklų augintojai, negalėjo realizuoti maždaug 6 mln. tonų aliejinių sėklų (tai sudaro apie 11 % Bendrijoje užaugintų aliejinių sėklų 2007 ir 2008 m.) ir todėl ne maistui skirtų rapsų sėklų galima vertė sumažėjo 90 EUR už toną. Tačiau šių pavėluotai pateiktų pastabų nebuvo galima patikrinti.

7.6. Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis

(177) Viena suinteresuotoji šalis pakartojo pastabas dėl antidempingo priemonių neatitikties Europos Sąjungos politikai, kuria skatinama naudoti biokurą. Ji taip pat teigė, kad siekdama vystyti savo biodyzelino rinką Europos Sąjunga negali pasikliauti vien tik iš rapsų Bendrijoje pagamintu biodyzelinu.

(178) Nors į šią pastabą atsakyta laikinojo reglamento 7.6 dalyje, į šios šalies pateiktą klausimą dėl biodyzelino, pagaminto iš rapsų, taip pat atsakoma šio reglamento 169 konstatuojamojoje dalyje.

(179) Kadangi negauta jokių kitų pastabų dėl konkurenciją ir prekybą iškraipančio poveikio, patvirtinamos laikinojo reglamento 157–159 konstatuojamosios dalys.

7.7. Išvada dėl Bendrijos interesų

(180) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų.

8. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

8.1. Žalos pašalinimo lygis

(181) Keletas suinteresuotųjų šalių ir JAV vyriausybė nesutiko su preliminaria išvada, kad 15 % pelno dydis būtų pelnas, kurį tokios rūšies pramonė pagrįstai galėtų uždirbti šiame sektoriuje esant normalioms konkurencijos sąlygoms.

(182) Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Bendrijos pramonės pelno dydis, naudotas nustatant žalos pašalinimo lygį, turėtų būti nustatytas pagal pelną, kurį Bendrijos pramonė gavo per TL, t. y. 5,7 %, kadangi toks pelno dydis atitiktų už tokias prekes kaip biodyzelinas gaunamą pelną. Pagrįsdama šį teiginį šalis nurodė JAV etanolio ir augalinių aliejų gamintojų bei naftos perdirbimo gamyklų gautą pelną.

(183) Pastebima, kad žalos pašalinimo lygis turi būti nustatomas įvertinus pelną, kurį pramonė gali pagrįstai tikėtis gauti parduodama panašų produktą Bendrijos rinkoje, kai nėra vykdomas importas dempingo kaina. Šiame tyrime nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje gautas pelnas gali būti pagrįstai laikomas pelnu, kuris gautas nesant importo dempingo kaina. Iš tiesų, šiuo konkrečiu atveju nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje (2004–2006 m.) iš JAV importuotas kiekis niekada neviršijo 1 % rinkos dalies, todėl galima daryti pagrįstą išvadą, kad tuo laikotarpiu nebuvo importo dempingo kaina. Todėl tuo laikotarpiu Bendrijos pramonės gautas vidutinis pelnas laikytas tinkamu pagrindu nustatyti žalos pašalinimo lygiui, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti investicijas į šios naujai susikūrusios pramonės gamybą. Be to, kalbant apie suinteresuotosios šalies tvirtinimą, atlikus tyrimą nustatyta, kad daugumos JAV eksportuojančių gamintojų gautas vidaus rinkoje vykdytos ir su biodyzelinu susijusios veiklos pelnas gerokai viršijo pelną, kuris buvo taikytas nustatant žalos pašalinimo lygį. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, argumentas turėjo būti atmestas.

(184) Pagal kai kurių JAV bendrovių prašymus dėl ad valorem muitų perskaičiavimo į fiksuotos sumos muitus, kaip nurodyta 193 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad ad valorem priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis kiekiai buvo apskaičiuoti kaip viso priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis ir koreguotos CIF kainos santykis (žr. 117 konstatuojamojoje dalyje minėtą koregavimą), o turėjo būti taikoma nekoreguota CIF kaina, kaip ir skaičiuojant ad valorem dempingo skirtumą. Todėl buvo perskaičiuoti visų atrinktų JAV bendrovių ad valorem žalos pašalinimo lygiai.

(185) Kadangi po pirminio faktų atskleidimo kitų pastabų negauta, nežalingoms kainoms apskaičiuoti naudota ta pati metodika, kaip ir minėtoji laikinojo reglamento 164 ir 165 konstatuojamosiose dalyse. Žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas kaip visos nekoreguotos CIF importo vertės procentinė dalis.

8.2. Muitų forma ir dydis

(186) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis antidempingo muitas, kad būtų pašalinta importu dempingo kainomis daroma žala, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo.

(187) Atsižvelgiant į tam tikrų suinteresuotųjų šalių pastabas, pateiktas po pirminio faktų atskleidimo, ir į šiame reglamente aprašytus patikslinimus, kai kurie skirtumai buvo pakeisti.

(188) Tačiau tuo pačiu metu atlikus antisubsidijų tyrimą importuojam JAV kilmės biodyzelinui taip pat nustatomi kompensaciniai muitai. Atlikus antisubsidijų tyrimą nustatytos subsidijos nėra eksporto subsidijos, todėl laikoma, kad jos neturėjo įtakos eksporto kainai ir atitinkamam dempingo skirtumui. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad atliekant abu tyrimus nagrinėtas tas pats bendras importas, antidempingo muitai gali būti nustatyti kartu su kompensaciniais muitais tiek, kiek šie muitai kartu neviršija žalos pašalinimo skirtumo (mažesniojo muito taisyklė).

(189) Viena šalis teigė, kad institucijos turėtų pasinaudoti savo įgaliojimais ir šiuo atveju netaikyti mažesniojo muito taisyklės, kadangi ji nėra pagrįsta dėl šių priežasčių: a) neatrinkti Bendrijos biodyzelino gamintojai susiduria su daugybe kritinių atvejų, į kuriuos negalima atsižvelgti skaičiuojant žalos skirtumą; b) nustatant tinkamiausias priemones reikia atsižvelgiant į visos Bendrijos pramonės ir labiausiai pažeidžiamų gamintojų, kurie susidūrė su nesąžininga konkurencija ir negalėjo vykdyti tokios apimties veiklos, kad juos būtų galima atrinkti, interesus; c) atlikus tyrimą nustatyti didelis dempingas ir subsidijos; būtent dėl šių veiksnių susidarė bloga biodyzelino gamintojų, įskaitant tuos, kurie negalėjo būti atrinkti, padėtis.

(190) Šiuo atžvilgiu pažymima, kad šiame tyrime nustatytas žalos skirtumas yra laikomas tinkamu siekiant pašalinti nagrinėtiems Bendrijos pramonės gamintojams daromą žalą. Kadangi atliekant tyrimą nagrinėta tik šių gamintojų padėtis, negalima tiksliai nustatyti visų Bendrijos gamintojų padėties, kaip siūlė ši šalis. Todėl remdamosi šiais teiginiais institucijos negali nukrypti nuo teisinio reikalavimo taikyti mažesnio muito taisyklę.

(191) Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos lyginant žalos pašalinimo skirtumus, dempingo skirtumus ir kompensacinių muitų normas. Todėl siūlomi tokie antidempingo muitai: Bendrovė Žalos skirtumas Dempingo skirtumas Kompensacinio muito norma Antidempingo muito norma Archer Daniels Midland Company 54,5 % 10,1 % 35,1 % 10,1 % Cargill Inc. — de minimis 34,5 % 0 % Green Earth Fuels of Houston LLC 51,3 % 88,4 % 39,0 % 12,3 % Imperium Renewables Inc. 41,6 % 29,5 % 29,1 % 12,5 % Peter Cremer North America LP 77,2 % 39,2 % 41,0 % 36,2 % World Energy Alternatives LLC 46,1 % 52,3 % 37,6 % 8,5 % Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms 55,3 % 33,5 % 36,0 % 19,3 %

(192) Atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas mišiniams, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės biodyzelino, proporcingai jų biodyzelino kiekiui, manoma, kad siekiant, jog valstybių narių muitinės veiksmingai įgyvendintų priemones, būtų tikslinga muitus nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis biodyzelino kiekiu.

(193) Kai kurios šalys prieštaravo dėl metodikos, kuri naudota perskaičiuojant ad valorem muitų normas į fiksuotų sumų muitus. Jų teigimu, CIF vertės, kurios taikytos perskaičiuojant ad valorem muitą į fiksuotą sumą, turėjo būti tikrosios CIF vertės, o ne koreguotos atsižvelgiant į pramonės žaliavų skirtumus, kaip aprašyta laikinojo reglamento 83 ir 84 konstatuojamosiose dalyse.

(194) Šis teiginys išnagrinėtas ir iš tiesų nustatyta, kad perskaičiuojant ad valorem muitus į fiksuotos sumos muitus buvo taikomos koreguotos CIF vertės. Tačiau taip pat nustatyta, kad tos pačios vertės naudotos skaičiuojant priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis sumą kaip ad valorem muitą. Todėl pirmiausia reikėjo koreguoti priverstinio pardavimo mažesnėmis kainomis procentinę dalį pagal visą faktinę CIF importo vertę. Pagal tai atitinkamai perskaičiuoti žalos skirtumai. Tačiau, perskaičiavus fiksuotų sumų muitų normas nenustatytas muitų normų skirtumas, palyginti su laikinojo reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytomis muitų normomis, kadangi didesnį ad valorem muitą kompensavo mažesnės CIF kainos (perskaičiuotos iš koreguotų į faktines), taikytos perskaičiuojant ad valorem muitus į fiksuotų sumų muitus.

(195) Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visai šaliai apskaičiuotas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino nurodytos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, ši norma negali būti taikoma – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

(196) Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus ūkio subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (10) nurodant visą svarbią informaciją, ypač informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, minėtas pavadinimo arba gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

(197) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutinius antidempingo muitus. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, atskleidus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Šalių pateiktos pastabos buvo tinkamai apsvarstytos ir prireikus išvados buvo atitinkamai pataisytos.

(198) Siekiant užtikrinti, kad naujiems eksportuojantiems gamintojams ir neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, nurodytoms šio reglamento I priede, būtų taikomos vienodos sąlygos, reikėtų priimti nuostatą, kad pastarosioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis muitas būtų taikomas naujiems eksportuotojams, kurie priešingu atveju neturėtų teisės į peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, nes 11 straipsnio 4 dalis netaikoma, jei buvo atlikta atranka.

8.3. Įsipareigojimai

(199) Kai kurie JAV bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pasiūlė įsipareigojimus dėl kainos, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalyje. Pastebima, kad atsižvelgiant į labai skirtingas žaliavų kainas, laikoma, kad produktas nėra tinkamas sudaryti fiksuotos kainos įsipareigojimus. Šiomis aplinkybėmis bendrovės siūlė, kad minimalios importo kainos (toliau – MIK) būtų reguliariai indeksuojamos, atsižvelgiant į rapsų aliejaus kainų svyravimus. Be to, jos pasiūlė taikyti MIK trijų rūšių produktams, atsižvelgiant į importuojamų rūšių produktus (biodyzeliną, pagamintą iš sojų, palmių arba rapsų (canola) aliejaus) ir remiantis per TL nustatytais pramonės žaliavų koeficientais.

(200) Dėl bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pasiūlymų pastebima, kad pagrindas, pagal kurį nustatomos indeksuojamos MIK, buvo vidutiniškai 7–8 % mažesnis už nežalingą kainą, nustatytą per TL. Be to, siūlomi koeficientai, pagal kuriuos apskaičiuojamos koreguotos MIK minėtų rūšių produktams, buvo netinkami, nes jie buvo susiję su TL. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad šie koeficientai, kurie priklauso nuo pramonės žaliavų kainų skirtumo, nuolatos kinta, jie galėjo labai pasikeisti, palyginti su per TL buvusia padėtimi. Todėl siūlomas iš sojų arba palmių aliejaus pagaminto biodyzelino MIK indeksavimas pagal rapsų aliejaus kainų svyravimus laikytas netinkamu, kadangi jis būtų grindžiamas žaliavų, iš kurių nėra gaminamas nagrinėjamasis eksportuojamas produktas, kainų raida.

(201) Remiantis tuo, kas išdėstyta ir nesvarstant kitų praktinių, su atskiromis bendrovėmis susijusių klausimų pagrįstumo nuspręsta, kad įsipareigojimus reikia atmesti, nes MIK nustatymo metodas buvo nepriimtinas, ir siūlomos MIK nebuvo tokio lygio, kad būtų pašalintas žalingas dempingas.

8.4. Galutinis laikinųjų muitų surinkimas ir speciali stebėsena

(202) Atskleidus galutines išvadas skundo pateikėjas paprašė taikyti specialias priemones, kad būtų išvengta priemonių vengimo atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjama rinka yra pasaulinė vartojimo prekių rinka, kurioje pakeičiamas produktas gali būti parduodamas per įvairius pardavimo kanalus.

(203) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, iš tiesų manoma, kad tikslinga atidžiai stebėti iš visų šalių vykdomą biodyzelino importą, kad prireikus būtų lengviau imtis tinkamų veiksmų.

(204) Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir įvertinus Bendrijos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti garantijomis užtikrintas laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų dydžio. Jeigu galutiniai muitai yra mažesni nei laikinieji muitai, sumos, viršijančios galutinę antidempingo muitų normą, nerenkamos. Jeigu galutiniai muitai yra didesni nei laikinieji muitai, galutinai surenkamos tik laikinųjų muitų dydžio sumos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1. Importuojamiems JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės (dažniausiai vadinamiems biodyzelinu), tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės riebalų rūgščių monoalkilesterių ir (arba) parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 1516 20 98 (TARIC kodas 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kodas 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kodas 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kodas 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kodas 3824909787), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2. Toliau išvardytų bendrovių pagamintų 1 dalyje nurodytų produktų galutinio antidempingo muito norma yra tokia:

Bendrovė Antidempingo muito norma (EUR/t) Papildomas TARIC kodas Archer Daniels Midland Company, Decatur 68,6 A933 Cargill Inc., Wayzata 0 A934 Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston 70,6 A935 Imperium Renewables Inc., Seattle 76,5 A936 Peter Cremer North America LP, Cincinnati 198,0 A937 World Energy Alternatives LLC, Boston 82,7 A939 Priede išvardytoms bendrovėms 115,6 žr. priedą Visoms kitoms bendrovėms 172,2 A999

Antidempingo muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kiekį pagal svorį (biodyzelino kiekį) mišinyje.

3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Galutinai surenkamos garantijomis užtikrintos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų Komisijos reglamentu (EB) Nr. 193/2009 importuojamam JAV kilmės biodyzelinui, kurio KN kodai yra 1516 20 98 (TARIC kodas 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kodas 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kodas 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kodas 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kodas 3824909787), sumos. Sumos, viršijančios galutinių antidempingo muitų sumas, nerenkamos. Jeigu galutiniai muitai yra didesni nei laikinieji muitai, galutinai surenkamos tik laikinųjų muitų dydžio sumos.

3 straipsnis

Jei bet kuri JAV šalis Komisijai pateiks pakankamai įrodymų, kad tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2007 m. balandžio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d., ji neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje aprašytų JAV kilmės produktų, kad ji nėra susijusi su eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės, ir kad ji faktiškai eksportavo nagrinėjamuosius produktus arba yra prisiėmusi neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį kiekį produktų pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, paprasta balsų dauguma gali iš dalies pakeisti 1 straipsnio 2 dalį ir tai šaliai nustatyti neatrinktiems bendradarbiaujantiems gamintojams taikomą muitą, t. y. 115,6 EUR už toną.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2009 m. liepos 7 d. Tarybos vardu Pirmininkas A. BORG

(1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

(2) OL L 67, 2009 3 12, p. 22.

(3) OL L 67, 2009 3 12, p. 50.

(4) Pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Tais atvejais, kai kuri nors suinteresuota šalis atsisako suteikti informaciją ar kitokiu būdu nesuteikia reikalingos informacijos per šiame reglamente nurodytą laiką arba smarkiai kliudo atlikti tyrimą, preliminarios ar galutinės, teigiamos ar neigiamos išvados gali būti daromos remiantis turimais faktais. […]“.

(5) Kitaip nei tos bendrovės, kurios gavo atrankos formą, bet jos nepateikė.

(6) Pozicija 3826 00, kuriai priskiriami „biodyzelinas ir jo mišiniai, kurių sudėtyje nėra arba yra mažiau kaip 70 % masės naftos alyvų arba alyvų, gautų iš bituminių mineralų“.

(7) „Mišiniai, kombinuotos prekės, sudarytos iš įvairių medžiagų arba surinktos iš įvairių dalių, taip pat prekės, supakuotos į mažmeninei prekybai skirtus rinkinius, kurios negali būti klasifikuojamos taikant 3 taisyklės a punktą, turi būti klasifikuojamos taip, tarsi jos būtų sudarytos tik iš medžiagų arba sudėtinių dalių, kurios nulemia esminius prekių požymius, jeigu tokį kriterijų galima taikyti.“

(8) 2008 m. rugsėjo 10 d. Sprendimo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat prieš Tarybą, T-348/05, 61-63 punktai.

(9) 2008 m. rugsėjo 10 d. Sprendimo JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat prieš Tarybą, T-348/05, 61-63 punktai.

(10) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium