TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2008/368/BUSP

2008 m. gegužės 14 d.

kuriais remiamas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) įgyvendinimas ir atsižvelgiama į ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

1. ES toliau remia JTST Rezoliucijos 1540 (2004) įgyvendinimą laikydamasi ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos, kuria siekiama stiprinti JT Saugumo Tarybos vaidmenį ir didinti jos patirtį sprendžiant su platinimu susijusias problemas.

2. JTST Rezoliucijos 1540 rėmimo projektus, atitinkančius ES strategijos priemones, sudaro teminiai seminarai keliuose tiksliniuose subregionuose.

Seminarais siekiama dvejopo tikslo:

Išsamus projektų aprašymas pateikiamas priede.

2 straipsnis

1. Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Tarybos Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai (Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis), atsako už šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą. Komisija visokeriopai dalyvauja.

2. 1 straipsnio 2 dalyje nurodytus projektus techniškai įgyvendina JT Sekretoriatas (Nusiginklavimo reikalų biuras) (toliau – JT Sekretoriatas (NRB)). Jis atlieka šią užduotį kontroliuojamas Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio, kuris padeda pirmininkaujančiai valstybei narei. Šiuo tikslu Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis su JT Sekretoriatu (NRB) sudaro būtinus susitarimus.

3. Pirmininkaujanti valstybė narė, Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis ir Komisija pagal savo atitinkamą kompetenciją reguliariai informuoja vieni kitus apie šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą.

3 straipsnis

1. 1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto skiriama orientacinė finansavimo suma yra 475 000 EUR.

2. Išlaidos, kurios padengiamos 1 dalyje nurodyta suma, tvarkomos laikantis Bendrijos procedūrų ir taisyklių, taikomų Europos Sąjungos bendrajam biudžetui.

3. Komisija prižiūri, kad 2 dalyje nurodytos išlaidos, kurios teikiamos dotacijos forma, būtų tvarkomos tinkamai. Šiuo tikslu Komisija ir JT Sekretoriatas (NRB) sudaro finansavimo susitarimą. Finansavimo susitarime numatoma, kad JT Sekretoriatas (NRB) turi užtikrinti informuotumą apie ES įnašą, deramą šio įnašo dydžiui.

4. Komisija stengiasi, kad 3 dalyje nurodytas finansavimo susitarimas būtų kuo greičiau sudarytas įsigaliojus šiems bendriesiems veiksmams. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus, su kuriais susiduriama tame procese, ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

Pirmininkaujanti valstybė narė, kuriai padeda Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis, pateikia Tarybai šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimo ataskaitą remdamasi JT Sekretoriato (NRB) parengtomis reguliariomis ataskaitomis. Šios ataskaitos sudaro Tarybos atliekamo įvertinimo pagrindą. Komisija visokeriopai dalyvauja ir teikia ataskaitas apie šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

Jie netenka galios praėjus 24 mėnesiams po finansavimo susitarimo, nurodyto 3 straipsnio 3 dalyje, sudarymo arba praėjus trims mėnesiams po jų priėmimo dienos, jei per tą laikotarpį nebuvo sudarytas joks finansavimo susitarimas.

6 straipsnis

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL L 165, 2006 6 17, p. 30.

PRIEDAS

ES parama Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos 1540 (2004) įgyvendinimui

1. Bendrosios aplinkybės

2006 m. balandžio mėn. ataskaitoje 1540 komitetas padarė išvadą, kad šešiasdešimt dvi valstybės dar nepateikė savo pirmų nacionalinių ataskaitų, o penkiasdešimt penkios valstybės, kurios jau tai padarė, dar nepateikė papildomos informacijos bei paaiškinimų. Dėl to, kad šios valstybės išsidėsčiusios trijose geografinėse teritorijose (Afrikos, Karibų jūros ir pietinės Ramiojo vandenyno dalies regionuose), ir dėl to, kad nacionalinių ataskaitų spragos atitiko tam tikrus regioninius modelius, 1540 komitetas pasiūlė, kad veiksmai, kuriais siekiama padėti valstybėms atitikti JTST Rezoliucijos 1540 įgyvendinimo reikalavimus, turėtų būti sutelkti tuose regionuose ir zonose, kuriuose buvo nustatyti konkretūs poreikiai.

Atsižvelgdama į tai, ES 2004–2007 m. laikotarpiu 1540 komiteto veiklą rėmė dvejopai:

— ES vykdė demaršus skatindama trečiąsias valstybes teikti nacionalines ataskaitas pagal JTST Rezoliuciją 1540,

— 2006 m. birželio 12 d. ES priėmė Bendruosius veiksmus 2006/419/BUSP, kuriais teikiama finansinė parama informavimo veiklai, skirtai penkiems skirtingiems besivystančių šalių regionams. Informavimo veikla, vykdoma rengiant seminarus, skirta besivystančių šalių informuotumui apie jų įsipareigojimus pagal JTST Rezoliuciją 1540 didinti ir padėti stiprinti trečiųjų valstybių nacionalinių administracijų gebėjimus rengti nacionalines ataskaitas dėl JTST Rezoliucijos 1540 įgyvendinimo.

Anot 1540 komiteto pirmininko naujausio pranešimo, pateikto 2007 m. gruodžio 17 d. JT Saugumo Tarybai, buvo padaryta didelė pažanga JT valstybių narių įsipareigojimo teikti ataskaitas srityje, tačiau kitame etape reikės dėti daugiau pastangų, kad būtų visiškai įgyvendinti visi rezoliucijos aspektai. Visų pirma 2008 m. kovo mėn. duomenimis šimtas keturiasdešimt keturios valstybės jau buvo pateikusios savo pirmas ataskaitas, o devyniasdešimt devynios valstybės jau buvo pateikusios reikalaujamą papildomą informaciją. Todėl 2007 m. spalio mėn. 1540 komiteto surengtose teminėse diskusijose dėl informavimo veiklos buvo pripažinta, kad reikalingas laipsniškas požiūris, ir rekomenduota, kad vykdant būsimą informavimo veiklą reikėtų mažiau skirti dėmesio ataskaitų teikimo klausimui, o daugiau – pagalbai valstybėms įgyvendinimo srityje.

2007 m. gruodžio mėn. pranešime taip pat buvo pabrėžta, kaip praktiniame darbe pagrindinis 1540 komiteto dėmesys turėtų būti nukreiptas nuo ataskaitų teikimo į visų JTST Rezoliucijos 1540 aspektų įgyvendinimą. Šiuo atžvilgiu atskiriems atvejams pritaikyta informavimo veikla ir pagalba, atsižvelgiant į regionines ir kitas konkrečias aplinkybes, galėtų padėti valstybėms narėms įveikti įgyvendinimo sunkumus. Komitetas darbo programoje pareiškė, kad nacionaliniai planai arba įgyvendinimo gairės gali pasitarnauti valstybėms kaip naudingos planavimo priemonės, ir ši mintis turėtų būti toliau skleidžiama. Susijusioms valstybėms turėtų būti labiau padedama parengti jų nacionalinius veiksmų planus. Taip pat turėtų būti sustiprinti valstybių narių gebėjimai parengti veiksmingus prašymus suteikti pagalbą.

2. Projektų aprašymas

Vykdant projektus, kuriais padedama įgyvendinti JTST Rezoliuciją 1540, bus surengti šeši seminarai, kurių tikslas – stiprinti už eksporto kontrolės proceso valdymą šešiuose subregionuose (Afrikoje, Centrinėje Amerikoje, Mercosur šalyse, Artimųjų Rytų ir Persijos įlankos regione, Ramiojo vandenyno salose ir Pietryčių Azijoje) atsakingų pareigūnų gebėjimus, kad jie galėtų pratiškai įgyvendinti JTST Rezoliuciją 1540. Siūlomi seminarai bus specialiai pritaikyti pasienio, muitinės ir reguliavimo tarnybų pareigūnams, o į juos bus įtraukti pagrindiniai eksporto kontrolės proceso elementai, įskaitant taikytinus įstatymus (įskaitant nacionalinius ir tarptautinius teisinius aspektus), reguliavimo patikrinimus (įskaitant nuostatas dėl licencijavimo, galutinio naudotojo patikrinimą ir informuotumo didinimo programas) ir vykdymą (įskaitant prekės nustatymą, rizikos įvertinimą ir aptikimo metodus).

Seminare valstybės bus skatinamos tartis ir keistis patirtimi praktinių klausimų, susijusių su įgyvendinimu, srityje. Valstybės turės galimybę palyginti savo eksporto kontrolės procesus ir, atlikdamos tokius palyginimus, galės nustatyti, kuriose veiklos srityse galėtų pasinaudoti kitų patirtimi. Jei tam, kad valstybės galėtų taikyti veiksmingiausią praktiką, prireiks pagalbos, gali būti parengtos pagalbos programos.

Be to, siūloma veikla turėtų suteikti galimybę pirmiau minėtiems pareigūnams, atsižvelgiant į skirtingus požiūrius (Vyriausybės ir pramonės atstovų), aiškiai nustatyti spragas ir poreikius, kad būtų galima suformuluoti veiksmingus prašymus suteikti pagalbą mokymo, įrangos ir kitose veiklos srityse. Šie prašymai bus pateikti 1540 komitetui, kad jis juos išplatintų valstybėms, arba tiesiogiai valstybėms ir tarptautinėms, regioninėms bei nevyriausybinėms organizacijoms. Šių seminarų metu reikės pasitelkti ne tik 1540 komiteto ekspertus, bet ir pasinaudoti sukaupta tarptautine patirtimi. Todėl valstybės donorės ir tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos taip pat galėtų perteikti tvirtą ar žinomą kompetenciją, skirdamos savo ekspertus, kurie dalyvautų viso seminaro metu.

Šiuose naujuose bendruosiuose veiksmuose tęsiamos pastangos, dedamos pagal ankstesnius Bendruosius veiksmus 2006/419/BUSP, kuriuose daugiausia dėmesio buvo skirta informuotumo didinimui bei įsipareigojimams teikti ataskaitas, bei tokios pastangos stiprinamos. Jais projektams bus suteiktas aiškus veiklos ir subregioninis aspektas, į seminarus, kurių trukmė bus trys - keturios dienos, pakviečiant maždaug po tris valstybės pareigūnus (specialistų/ekspertų lygiu) iš kiekvienos dalyvaujančios valstybės.

Šiais bendraisiais veiksmais finansuojami seminarai sudarys palankesnes sąlygas aiškiai nustatyti spragas ir poreikius; tai bus ypač naudinga Europos Sąjungai, visų pirma atrenkant valstybes, kurioms galėtų suteikti naudos gebėjimų stiprinimo projektai, finansuojami pagal naująją Stabilumo priemonę. Tai taip pat padės apibrėžti tikslias sritis, kuriose papildomi ES veiksmai yra labiausiai reikalingi. Seminarų dalyviai bus skatinami parengti konkrečius prašymus suteikti pagalbą. Atsižvelgdama į kitų potencialių donorų ketinimus ES nustatys, kokios pagalbos reikia, ir užtikrins kuo glaudesnę sąveiką su kitomis ES finansinėmis priemonėmis (pvz., pagal Stabilumo priemonę vykdomos veiklos ir šių bendrųjų veiksmų tarpusavio papildomumą eksporto kontrolės trečiosiose šalyse srityje).

Projektų rezultatai:

— geresnis dalyvių supratimas apie nacionalines, regionines ir tarptautines pastangas, dedamas siekiant užkirsti kelią masinio naikinimo ginklų platinimui ir jų pristatymo priemonėms,

— didesnis dabartinių įgyvendinimo bei vykdymo priemonių aiškumas ir veiksmų, kurių imtasi arba planuojama imtis siekiant visapusiškai įgyvendinti JTST Rezoliuciją 1540, sustiprinimas,

— geresni rizikos įvertinimo, aptikimo ir nagrinėjimo metodai,

— geresnė sąveika ir keitimasis informacija tarp nacionalinių ir regioninių eksporto kontrolės ir vykdymo institucijų,

— geresnis supratimas apie krovinių pervežimą ir metodus, kuriais naudojamasi siekiant išvengti eksporto kontrolės procesų,

— geresnis supratimas apie tam tikrų prekių dvejopo naudojimo pobūdį ir geresnis gebėjimas nustatyti dvejopo naudojimo prekes, susijusias su masinio naikinimo ginklais ir jų pristatymo priemonėmis,

— glaudesnis reguliavimo bei vykdymo tarnybų pareigūnų ir pramonės atstovų bendradarbiavimas,

— seminarų rezultatai, svarbūs dalyviams: a) parengiami galimi nacionalinių veiksmų planai; b) suformuluojami prašymai suteikti pagalbą vykdant būsimą tolesnę veiklą konkretesnėse šiame seminare nagrinėtose srityse ir, tam tikrais atvejais, sustiprinamas bendradarbiavimas su tarpvyriausybinėmis organizacijomis ir subregioninėmis organizacijomis, kai teikiama tokia pagalba; ir c) pateikiama ataskaita dėl seminaro metu vykdytos veiklos.

3. Trukmė

Bendra numatoma projekto trukmė bus 24 mėnesiai.

4. Naudos gavėjai ir dalyviai

Valstybės dalyvės buvo pasirinktos laikantis kelių kriterijų. Nagrinėjant duomenų apie valstybių praktiką įgyvendinant JTST Rezoliuciją 1540 lenteles, buvo nustatytos valstybės, kurioms gali prireikti pagalbos rizikos įvertinimo, sienų ir perkrovimo kontrolės, prekės nustatymo ir aptikimo metodų srityje.

Siūlant, kad toliau nurodytos valstybės dalyvautų projektuose, taip pat buvo atsižvelgta į skirtingą įgyvendinimo ir gebėjimų lygį atskirose valstybėse. Panašumai regioninių klausimų (pavyzdžiui, perkrovimo) srityje suteikia bendrumo ir suteikia galimybę nustatyti bei plėtoti sąsajas tarp valstybių.

Be to, atrinktos valstybės dalyvavo informavimo veikloje, kuri anksčiau buvo vykdoma atitinkamuose subregionuose.

Valstybių bus paprašyta įgyvendinimo lygyje paskirti pareigūnus, gerai išmanančius eksporto ir sienų kontrolės procesus. Tarp tokių pareigūnų būtų šių administracijos sričių atstovai:

— reguliavimo institucijų, ir

— pasienio apsaugos (įskaitant muitinės ir policijos institucijas; ypač daug dėmesio bus skirta tarpvyriausybiniams ir tarpžinybiniams procesams).

ES pirmininkaujančios valstybės narės sprendimu, priimtu padedant Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, prireikus bus pakviestos papildomos institucijos, nustačius, kad jos atlieka esminį vaidmenį eksporto kontrolės procese.

Taip pat būtų svarstoma galimybė pakviesti atvykti ir dalyvauti seminare atitinkamas tarpvyriausybines ir regionines organizacijas.

Svarbu pabrėžti, kad kai kurios dalyvaujančios valstybės dėl savo geografinės ir politinės padėties ar savo nacionalinių energetikos planų gali, net ir visai to nesitikėdamos, susidurti su masinio naikinimo ginklų platinimo rizika. Be to, kai kurios iš jų jau dalyvauja konstruktyviame dialoge su ES dėl masinio naikinimo ginklų neplatinimo, be kita ko, vesdamos derybas dėl dvišalių susitarimų, įskaitant nuostatas dėl masinio naikinimo ginklų neplatinimo, ir juos pasirašydamos. Todėl šių kelių seminarų organizavimas yra puiki galimybė ES įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal šias nuostatas ir parodyti, kokia svarbia ji laiko pagalbą besivystančioms šalims, teikiamą naudojant ir daugiašales priemones.

Šiuose seminaruose dalyvauti atrinktos valstybės:

1. Projektas, apimantis Afrikos regioną Gana, Kenija, Marokas, Nigerija, Uganda, Pietų Afrika, Kongo Respublika, Egiptas, Libija ir Tanzanija.

2. Projektas, apimantis Centrinės Amerikos regioną Belizas, Kosta Rika, Salvadoras, Gvatemala, Hondūras, Meksika, Nikaragva ir Panama.

3. Projektas, apimantis Mercosur valstybes Argentina, Brazilija, Urugvajus, Paragvajus, Venesuela, Bolivija, Čilė, Kolumbija, Ekvadoras ir Peru.

4. Projektas, apimantis Artimųjų Rytų ir Persijos įlankos regionus Bahreinas, Irakas, Jordanija, Kuveitas, Omanas, Saudo Arabija, Sirija, Jungtiniai Arabų Emyratai.

5. Projektas, apimantis Ramiojo vandenyno salų valstybes Fidžis, Maršalo Salos, Mikronezijos Federacinės Valstijos, Nauru, Palau, Papua Naujoji Gvinėja, Saliamono Salos (Saliamono Salų Respublika), Rytų Timoras, Tuvalu, Vanuatu.

6. Projektas, apimantis Pietryčių Azijos valstybes Kambodža, Indonezija, Malaizija, Mianmaras, Filipinai, Singapūras, Tailandas ir Vietnamas.

5. Projektą įgyvendinantis subjektas

Pirmininkaujanti valstybė narė, padedama Generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio, yra atsakinga už šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimą. Pirmininkaujanti valstybė narė paveda techninį įgyvendinimą JT Sekretoriatui (NRB). JT Sekretoriatas (NRB) ir valstybės, kurios bus nurodytos kaip priimančiosios šalys, pasirašys Susitarimą dėl paramos priimančioms valstybėms suteikimo. Priimančioji valstybė dalyvaus įgyvendinant projektus, finansuojamus pagal šiuos bendruosius veiksmus. JT Sekretoriato (NRB) vykdomiems priimančiųjų valstybių prekių, darbų ar paslaugų viešiesiems pirkimams, įgyvendinant šiuos bendruosius veiksmus, taikomos galiojančios JT taisyklės ir procedūros, išsamiai išdėstytos su JT Sekretoriatu (NRB) sudarytame finansavimo susitarime (šių bendrųjų veiksmų 3 straipsnio 3 dalis).