LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 51/18

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2009 m. spalio 9 d.

dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos

(2013/105/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnį,

kadangi:

(1) 2006 m. balandžio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų (1), kurioje nustatyta priemonių sistema, susijusi su galimybe sutaupyti energijos galutinio energijos vartojimo sektoriuose, kuriems netaikoma Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistema.

(2) Nacionaliniai efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planai, kuriuos parengti reikalaujama pagal Direktyvą 2006/32/EB, turi didelę reikšmę planuojant nacionalinių energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių, išskyrus Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą, įgyvendinimą ir teikiant įgyvendinimo ataskaitas. Pirmuose nacionaliniuose efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planuose keletas ES valstybių narių nurodė ketinančios pasinaudoti IRT teikiamomis galimybėmis taupyti energiją (2).

(3) 2006 m. spalio mėn. Komisija priėmė Komunikatą „Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą“ (3), kuriame pabrėžiama būtinybė mūsų visuomenei iš esmės keisti elgesio modelius, kad gyvenimo kokybę išlaikytume sunaudodami mažiau energijos.

(4) 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino tikslą sunaudoti 20 % mažiau pagal 2020 m. prognozes ES suvartosimos energijos ir pritarė tikslui iki 2020 m. 20 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Pripažindama, kad energijos vartojimas susijęs su išmetamu anglies dioksidu, Europos Vadovų Taryba taip pat paragino parengti darnią ES klimato kaitos poveikio švelninimo ir energetikos politiką. Tikimasi, kad išnaudojus galimybę 20 % sumažinti ES suvartojamos energijos kiekį bus sutaupyta daug lėšų ir nauda aplinkai bus didelė.

(5) 2008 m. sausio mėn. Europos Komisija priėmė Komunikatą „Du kartus po 20 iki 2020–ųjų: Europos galimybė išspręsti klimato kaitos klausimus“ (4), kuriame pateikė plataus užmojo konkrečių pasiūlymų rinkinį ir nurodė, kad sutarti klimato kaitos poveikio švelninimo uždaviniai yra techniškai ir ekonomiškai pagrįsti ir suteikia unikalią verslo galimybę tūkstančiams Europos bendrovių. 2008 m. gruodžio mėn. pasiūlymus patvirtino Europos Vadovų Taryba (5) ir Europos Parlamentas.

(6) 2008 m. gegužės mėn. Komisija priėmė Komunikatą „Efektyvesnis energijos vartojimas pasitelkiant informacijos ir ryšių technologijas“ (6), kuriame pripažinta, kad naudojantis informacinėmis ir ryšių technologijomis galima taupiai pasiekti, kad pramonės įmonės ir plačioji visuomenė energiją vartotų efektyviau.

(7) 2008 m. liepos mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (7), kuriame pateikti pasiūlymai, kaip pagerinti gaminių aplinkosauginį veiksmingumą per visą jų būvio ciklą, padidinti tvaresnių prekių paklausą ir kartu paskatinti ES pramonės įmones pasinaudoti galimybėmis diegti inovacijas.

(8) Remdama Tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų planą ir naudodamasi Komunikate dėl integruotos produktų politikos (Būvio ciklu grindžiamos aplinkosaugos koncepcijos kūrimas) (8) jai suteiktu atitinkamu įgaliojimu, Komisija, veikdama per savo Jungtinį tyrimų centrą, rengia produktų ir procesų poveikio aplinkai per jų būvio ciklą, įskaitant išmetamo anglies dioksido kiekį ir energijos vartojimo efektyvumą, kiekybinio vertinimo ir analizes gaires (9).

(9) 2008 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė Europos ekonomikos atkūrimo planą (10), kuriuo siekiama, kad ekonomika greičiau vėl pradėtų augti, ir pabrėžiama būtinybė nedelsiant investuoti į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ir ekologiškas technologijas. Šiam planui įgyvendinti Komisija Komunikate „Investuokime šiandien į rytojaus Europą“ (11) pasiūlė priemonių rinkinį finansinei paramai nukreipti į energetikos sektorių ir sparčiuosius plačiajuosčius tinklus.

(10) Įgyvendindama Europos ekonomikos atkūrimo planą, Komisija inicijavo viešojo ir privataus sektorių partnerystės susitarimus, kuriais siekiama toliau plėtoti ekologiškas technologijas ir diegti pažangią energetikos infrastruktūrą pastatuose, gamybos ir transporto srityse – tai yra atitinkamai energiją tausojančių pastatų, ateities gamyklų ir ekologiškų automobilių iniciatyvos.

(11) Įgyvendindama ekologiško transporto iniciatyvą, 2008 m. gruodžio mėn. Komisija priėmė Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planą ir su juo susijusį Direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai, pasiūlymą (12). Komisija pasiūlė konkrečių priemonių, kurių tikslas – paspartinti pažangiųjų transporto sistemų diegimą, kad energija transporto sistemose būtų vartojama efektyviau.

(12) Naudojant IRT įrangą ir teikiant IRT paslaugas suvartojama maždaug visos 8 % ES suvartojamos elektros energijos ir išmetama apytiksliai 2 % viso išmetamo anglies dioksido (13). 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/32/EB, nustatančioje ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (14), pateikiamos ES taisyklės, kaip energiją naudojančius gaminius, įskaitant IRT gaminius, pateikti rinkai atsižvelgiant į jų energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą per visą būvio ciklą. Pagal šią direktyvą leidžiama imtis ir pramonės atstovų pasiūlytų savanoriškų iniciatyvų.

(13) Komunikate dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos (15) Komisija pabrėžė, kad IRT sektorius turi didelių galimybių sistemingai tobulinti sektoriuje vykdomus procesus, įskaitant operacijas, gamybą, paslaugų teikimą ir tiekimo grandinės valdymą.

(14) 2009 m. rugsėjo mėn. paskelbti viešų konsultacijų rezultatai (16), iš kurių paaiškėjo, kad skirtingos bendrovės šiuo metu laikosi skirtingų energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimo strategijų. Jei būtų laikomasi bendro požiūrio, būtų galima tiksliau nustatyti galimybes, sutelkti investicijas ir pasiekti, kad visas sektorius gautų ekonominės naudos, taip pat prisidėti prie energijos vartojimo efektyvumo didinimo tikslų įgyvendinimo.

(15) Itin svarbu, kad IRT sektoriaus atstovai patys nustatytų plataus užmojo tikslus padidinti sektoriuje vykdomų procesų energijos vartojimo efektyvumą ir aplinkosauginį veiksmingumą. Pažangą siekiant tokių tikslų turėtų būti įmanoma kiekybiškai įvertinti ir patikrinti. Gavus patikimesnių bazinių duomenų, šie tikslai turėtų būti atnaujinami. IRT sektoriaus atstovai pareiškė norą įkurti IRT taikymo energijos vartojimo efektyvumui didinti (ICT4EE) forumą, kuriame būtų siekiama priimti ir įgyvendinti sektoriaus energijos sąnaudų ir išmetamo anglies dioksido kiekio matavimo sistemą, nustatyti tikslus ir vertinti padarytą pažangą.

(16) Šioje rekomendacijoje IRT sektorius – tai IRT gamybos, IRT prekybos ir IRT paslaugų sektoriai, kaip apibrėžta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (17).

(17) Apskaičiuota, kad, įdiegus IRT grindžiamus patobulinimus kituose sektoriuose, būtų galima užtikrinti, kad iki 2020 m. anglies dioksido būtų išmetama apytiksliai 15 % mažiau (18). Numatoma, kad naudojant IRT bus galima per trumpą laikotarpį gerokai padidinti energijos vartojimo efektyvumą pastatuose ir statybos sektoriuje, transporto logistikos sektoriuje ir galutinio energijos vartojimo srityje.

(18) IRT sektorius gali pateikti imitavimo, modeliavimo, analizės, stebėjimo ir vizualizavimo priemonių, būtinų, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos visame pastatų sektoriuje taikyti pastatų projektavimo ir eksploatavimo metodą, pagal kurį atsižvelgiama į daugelį veiksnių, kurie turi įtakos energijos poreikiui. Tačiau investuoti trukdo tai, kad nėra patikimų ir skaidrių sektoriaus masto priemonių, kuriomis būtų kiekybiškai įvertinama ir nustatoma, kiek per tam tikrą laiką sutaupoma energijos ir išlaidų, ir kuriomis remiantis turėtų būti kuriamos projektavimo strategijos ir priemonės.

(19) Transporto ir logistikos įmonės intensyviai naudojasi IRT, kad vykdytų ir optimizuotų savo bendrąsias operacijas, ypač susijusias su transportavimo ir saugojimo reikalavimais. Todėl jos gali imtis iniciatyvos, kad optimizuotų teikiant paslaugas sunaudojamos energijos ir išmetamo anglies dioksido kiekį, ir kad vartotojams būtų teikiama atitinkama informacija.

(20) Jau nustatyta, kad palyginama energijos vartojimo efektyvumo ir išmetamo anglies dioksido kiekio matavimo metodika pastatų ir statybos, transporto ir logistikos srityse yra būtina, todėl imtasi atitinkamų veiksmų. Patikimi duomens turėtų būti gaunami naudojant bendrą metodiką, kuria remiantis būtų galima kurti IRT priemones.

(21) Sektorių partnerystės susitarimai galėtų sudaryti sąlygas sparčiau kurti ir plačiai diegti IRT grindžiamas priemones, skirtas stebėti, valdyti ir matuoti, kiek suvartojama energijos ir išmetama anglies dioksido vykdant veiklą, kuriai naudojama energija, – tai padėtų sukurti tvirtą sprendimų dėl energijos taupymo ir išmetalų kiekio mažinimo pagrindą.

(22) Naudojant pažangiuosius skaitiklius informacijos srautai gali būti perduodami tikruoju laiku, taip pat įmanoma įdiegti naujus reguliavimo kontūrus, todėl galima geriau valdyti ir kontroliuoti energijos vartojimą ir daryti įtaką galutinėms vartotojų energijos sąnaudoms, ypač jei matavimo rezultatai pateikiami ir išsamiose sąskaitose. Kelios valstybės narės pažangiuosius skaitiklius jau įdiegė arba svarsto galimybę nustatyti teisinius įpareigojimus juos įdiegti. Bendromis valstybių narių pastangomis nustatytos būtinosios pažangiųjų skaitiklių funkcijų specifikacijos padėtų išvengti techninių kliūčių, užtikrinti sąveiką ir sudaryti sąlygas diegti naujoviškas IRT grindžiamas galutinio energijos vartojimo valdymo prietaikas.

(23) Pažangieji skaitikliai ir pažangieji energijos tinklai yra svarbios priemonės siekiant sutaupyti kuo daugiau energijos pastatuose, pradėti plačiai naudoti elektrines transporto priemones, efektyviai tiekti ir skirstyti energiją, taip pat integruoti atsinaujinančius energijos išteklius. Dėl tokių pokyčių bus pradėta diegti prietaikas ir teikti paslaugas, kurių atsiradimas tikriausiai paskatins formuotis naujas ekonominės veiklos sritis, į kurias įsitrauks ir energetikos, ir IRT sektorių subjektai. Rengiant bandomąsias programas ir kitas tiriamąsias iniciatyvas reikėtų apsvarstyti sąlygas, kuriomis galėtų atsirasti naujų rinkų.

(24) Šioje rekomendacijoje IRT dematerializavimas – tai pastangos, kad elektroninėms paslaugoms teikti reikėtų mažiau fizinės įrangos. Dematerializavimas ypač susijęs su IRT viešaisiais pirkimais. Tai galima pasiekti optimaliai naudojant turimus fizinius išteklius, optimizuojant IRT sistemų konfigūraciją ir užtikrinant, kad esamų sistemų plėtimo ar naujinimo galimybės nebūtų ribojamos pagal sutartis arba techniškai.

(25) Kaip matyti iš 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytų viešų konsultacijų, visų lygių valdžios institucijos yra pasirengusios imtis veiksmų, kad padidėtų energijos vartojimo efektyvumas ir kad būtų išmetama mažiau anglies dioksido. IRT naudojimui siekiant šių tikslų itin daug dėmesio skiriama ir visoje Europoje įgyvendinant valdžios institucijų iniciatyvas. Valstybių narių nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turi veiksmingai bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad priemonės derėtų, išnaudoti jų tinkamą sąveiką ir dalijantis patirtimi sukurti bendrų žinių bazę.

(26) Apskaičiuota, kad plačiau naudojantis internetu teikiamomis viešosiomis paslaugomis ir prietaikomis, taip pat pažangiomis bendradarbiavimo technologijomis ir pan. iki 2020 m. būtų galima sutaupyti 1–2 % pasaulyje suvartojamos energijos (19). Tam, kad ES galėtų sutaupyti daug energijos, turės būti sukurta europinė plačiajuosčio ryšio infrastruktūra.

(27) Jokia organizacija ar suinteresuotųjų šalių grupė šių tikslų negali veiksmingai pasiekti viena. Bendromis daugelio viešojo ir privataus sektorių organizacijų, taip pat miesto ir regiono lygmens partnerystės organizacijų pastangomis galima paskatinti nuoseklius visuomenės pokyčius. Be to, Komisija norėtų paraginti dalytis gerąja patirtimi, susijusia su IRT priemonių naudojimu energijos vartojimo efektyvumui didinti.

(28) Kad pažanga būtų akivaizdi, šią veiklą būtina vykdyti nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu. Todėl valstybių narių nacionalinės, regioninės ir vietos politikos kūrėjai turėtų patvirtinti esą tvirtai pasiryžę sudaryti sąlygas, kad šioje rekomendacijoje nustatytos priemonės būtų įgyvendintos laiku,

REKOMENDUOJA, kad informacinių ir ryšių technologijų sektorius,

siekdamas užtikrinti, kad jo išmetamo anglies dioksido dalis nebedidėtų, ir padidinti informacinių ir ryšių technologijų (IRT) galimybes atlikti svarbiausią ir esminį vaidmenį pereinant prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos,

(1) įsipareigotų palaipsniui mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį ir tokiu būdu pasiekti, kad gaminant, transportuojant ir parduodant IRT įrangą ir dalis būtų suvartojama mažiau energijos ir išmetama mažiau anglies dioksido ir kad šį skirtumą būtų galima kiekybiškai įvertinti ir patikrinti;

(2) veikdamas per sektoriaus asociacijas, dalyvautų Europos Komisijos inicijuojamoje veikloje, kuria siekiama: (a) sukurti šio sektoriaus energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkosauginio veiksmingumo kiekybinio vertinimo sistemą – numatoma, kad tuo tikslu sektoriaus atstovai iki 2010 m. turės pateikti pradinius duomenis; (b) tuo tikslu iki 2011 m. priimti ir pradėti taikyti bendrą metodiką; (c) iki 2011 m. nustatyti energijos vartojimo efektyvumo tikslus, kuriais iki 2015 m. siekiama pranokti ES 2020 m. tikslus; (d) per tris mėnesius nuo šios rekomendacijos priėmimo paskelbti veiksmų planą, o vėliau teikti metines ataskaitas;

(3) bendradarbiaudamas su Europos Komisija, taip pat kitomis susijusiomis viešosiomis įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis, sukurtų audito ir tikrinimo sistemą, pagal kurią būtų vertinama, ar atskiros bendrovės siekia tikslų mažinti energijos sąnaudas ir išmetamo anglies dioksido kiekį, o jeigu siekia – tai kaip;

(4) glaudžiai bendradarbiaudamas su pastatų ir statybos sektoriaus atstovais, nustatytų, kokiomis IRT priemonėmis galima padidinti aplinkosauginį veiksmingumą ir energijos vartojimo efektyvumą naujuose ir esamuose pastatuose, taip pat statybos ir renovacijos srityje, ir pagal tai parengtų tokių priemonių taikymo dideliu mastu bendrą veiksmų planą;

(5) glaudžiai bendradarbiaudamas su pastatų ir statybos sektoriaus atstovais, spręstų, kaip pašalinti kliūtis, trukdančias plačiau naudotis IRT modeliavimo ir imitavimo priemonėmis ir kitomis atitinamomis prietaikomis, kurios padeda laikytis taikomos reguliavimo tvarkos, pagal kurią reglamentuojamos pastatų eksploatacinės savybės;

(6) glaudžiai bendradarbiaudamas su transporto ir logistikos sektorių atstovais, nustatytų, kokiomis IRT priemonėmis galima padidinti aplinkosauginį veiksmingumą ir energijos vartojimo efektyvumą teikiant šių sektorių paslaugas, ir pagal tai parengtų tokių priemonių taikymo dideliu mastu bendrą veiksmų planą, kuris būtų suderintas su veikla, atlikta pagal Pažangiųjų transporto sistemų veiksmų planą;

(7) glaudžiai bendradarbiaudamas su transporto ir logistikos sektorių atstovais, sukurtų nuoseklią sistemą, pagal kurią visiems galimiems vartotojams būtų teikiami palyginami ir patikimi duomenys, susiję su suvartojama energija ir išmetamu anglies dioksidu vykdant krovinių vežimo ir transporto veiklą ir teikiant tokias paslaugas.

REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS,

siekiant, kad IRT politika visiškai atitiktų nacionalinio, vietos ir regioninio lygmens požiūrį į perėjimą prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos,

(8) kad jų kompetentingos nacionalinės institucijos: (a) vėliausiai iki 2010 m. pabaigos susitartų dėl bendros būtinosios pažangiųjų skaitiklių, kuriais pirmiausia būtų siekiama vartotojams suteikti tikslesnės informacijos apie jų energijos sąnaudas ir užtikrinti geresnes galimybes valdyti energijos vartojimą, funkcijų specifikacijos; (b) vėliausiai iki 2012 m. pabaigos nustatytų nuoseklų pažangiųjų skaitiklių diegimo tvarkaraštį;

(9) priimti ir imti taikyti viešųjų pirkimų tvarką, pagal kurią viešojo sektoriaus poreikius būtų galima išnaudoti IRT prekių ir paslaugų dematerializavimui skatinti;

(10) sudaryti palankesnes sąlygas visų lygių administracijos įstaigose naudotis atitinkamomis IRT priemonėmis, kad būtų galima geriau suprasti skirtingų strategijų poveikį ir išvengti neigiamo šalutinio jų sąveikos poveikio;

(11) skatinti naudotis energijos vartojimo modeliavimo ir imitavimo priemonėmis mokant ir rengiant tiesiogiai susijusių sektorių specialistus, visų pirma: (a) architektus, statybininkus ir montuotojus; (b) energijos vartojimo auditorius; (c) logistikos, taip pat krovinių ir keleivių vežimo sektoriaus atstovus; (d) viešųjų paslaugų teikėjus, planavimo ir politines funkcijas atliekančius asmenis;

(12) kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos laikytųsi patikimos sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros diegimo strategijų ir, jei reikia, jas tobulintų ir taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos stebėti ir valdyti energijos, įskaitant atsinaujinančiąją, vartojimą, skirstymą ir gamybą, taip pat visoje bendruomenėje įdiegti tokias sistemas, kaip pažangiųjų skaitiklių, pažangiųjų energijos tinklų ir pažangiųjų miestų;

(13) ne tik vykdyti Direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos (20) 3 straipsnio 11 dalyje ir I priedo 2 dalyje numatytus įpareigojimus, bet ir skatinti visas susijusias suinteresuotąsias šalis dalyvauti pažangiųjų skaitiklių ir pažangiųjų energijos tinklų didelio masto bandomuosiuose ir demonstraciniuose projektuose, taip pat pasiekti sutarimą dėl IRT grindžiamų ateities inovacijų kūrimo reikalavimų;

(14) kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos naudotųsi viešomis skaitmeninėmis platformomis ir taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos formuoti bendrą požiūrį į miestų planavimą ir viešųjų paslaugų teikimą, taip pat remti žinių mainus, geriausios patirties kaupimą ir lengvai prieinamų informacijos saugyklų priežiūrą;

(15) kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos atvertų kūrybinio bendradarbiavimo ir problemų sprendimo bendruomenės mastu galimybes ir tuo tikslu ragintų teikti idėjas, rengtų konkursus ir, jei įmanoma, suteiktų galimybę laisvai naudotis įvairiais viešais skaitmeniniais ištekliais ir viešaisiais duomenimis;

(16) kad jų nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos siektų, kad visų visuomenės grupių atstovai gautų naudos iš to, kad neprisijungus prie tinklo vykdytos administracinės procedūros būtų pakeistos tinklo prietaikomis ir paslaugomis, kuriomis naudojantis energija gali būti vartojama efektyviau.

RAGINA valstybes nares

per 12 mėnesių nuo šios rekomendacijos paskelbimo, o vėliau – kartą per metus pranešti Komisijai, kokių priemonių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją.

Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 9 d. Komisijos vardu Viviane REDING Komisijos narė

(1) OL L 114, 2006 4 27, p. 64.

(2) Tai nurodyta dokumente „Bendros pastangos siekiant taupyti energiją“ (Moving forward together on saving energy), SEC (2009) 889 galutinis, kuriame apibendrintas išsamus visų 27 nacionalinių efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planų, kuriuos reikalauta parengti pagal Direktyvą 2006/32/EB, vertinimas.

(3) COM (2006) 545.

(4) COM (2008) 30.

(5) 11 ir 12 Europos Vadovų Tarybos išvados, 2008 m. gruodžio mėn. – Pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 17271/1/08 REV 1, 2009 m. vasario 13 d.

(6) COM (2008) 241.

(7) COM (2008) 397.

(8) COM (2003) 302.

(9) Būvio ciklu grindžiamos tarptautinės atskaitos sistemos vadovas ir atitinkamas duomenų tinklas. http://lct.jrc.ec.europa.eu/eplca/deliverables/international-reference-life-cycle-data-system-ilcd-handbook.

(10) COM (2008) 800, Europos ekonomikos atkūrimo planas.

(11) COM (2009) 36.

(12) COM (2008) 886, Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas, ir COM (2008) 887, Direktyvos, kuria nustatomi kelių transportui ir jo sąsajoms su kitų rūšių transportu skirtų pažangiųjų transporto sistemų diegimo pagrindai, pasiūlymas.

(13) „Bio Intelligence“ tyrimas „Informacinių ir ryšių technologijų poveikis energijos vartojimo efektyvumui“ (Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency).

(14) OL L 191, 2005 7 22, p. 29.

(15) COM (2009) 111 galutinis.

(16) Viešos konsultacijos dėl informacinių ir ryšių technologijų naudojimo siekiant pereiti prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų visuomenės, 2009 m. kovo 30 d.–birželio 14 d.

(17) OECD Informacinės visuomenės kiekybinio vertinimo gairės (Guide to Measuring the Information Society), 2009 m. liepos mėn., www.oecd.org/sti/measuring-infoeconomy/guide.

(18) SMART 2020 – įgyvendinant Pasaulinę e. darnumo iniciatyvą (angl. Global eSustainability Initiative (GeSI)) Klimato grupės parengta ataskaita „Sąlygos kurti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomiką informacijos amžiuje“ (Enabling the low-carbon economy in the information age).

(19) SMART 2020 – įgyvendinant Pasaulinę e. darnumo iniciatyvą (angl. Global eSustainability Initiative (GeSI)) Klimato grupės parengta ataskaita „Sąlygos kurti mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomiką informacijos amžiuje“ (Enabling the low-carbon economy in the information age).

(20) OL L 211, 2009 8 14, p. 55.