2. Paskolos

Turimas finansinis turtas, sukurtas kreditoriams skolinant skolininkams lėšas, nepatvirtintas dokumentais arba patvirtintas neperleidžiamaisiais dokumentais. Šis straipsnis taip pat apima turtą atskaitingųjų agentų indėlių forma. NCB taip pat gali reikalauti šiam straipsniui pateikti pilną paskirstymą pagal sektorių. 1. Šis straipsnis apima: a) paskolas namų ūkiams ir namų ūkiams paslaugas teikiančioms ne pelno įstaigoms, suskirstytas į: i) vartojimo kreditą (paskolas, suteiktas daugiausia asmeniniam prekių ir paslaugų vartojimui). Juridinio statuso neturinčioms individualiosioms įmonėms ir partnerystėms suteiktas vartojimo kreditas įtraukiamas į šią kategoriją, jei atskaitingasis agentas žino, kad paskola yra daugiausia naudojama asmeniniam vartojimui; ii) paskolas būstui pirkti (kreditą, suteiktą investuoti į būstą savo naudojimui arba nuomai, įskaitant statybą ir remontą). Jos apima gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu užtikrintas paskolas, naudojamas būstui pirkti, ir kitas paskolas būstui pirkti, suteiktas asmeniškai arba užtikrintas kitos formos turtu. Juridinio statuso neturinčioms individualiosioms įmonėms ir partnerystėms suteiktos būsto paskolos įtraukiamos į šią kategoriją, išskyrus atvejus, kai atskaitingasis agentas žino, kad būstas daugiausia naudojamas verslui; tokiu atveju duomenys apie jas teikiami kaip „kitos paskolos, iš jų: juridinio statuso neturinčioms individualiosioms įmonėms ir partnerystėms“, iii) kitas paskolas (paskolas, suteiktas kitais tikslais nei vartojimui ir būstui įsigyti, pvz., verslui, skolos konsolidavimui, mokymuisi ir t. t.). Ši kategorija gali apimti juridinio statuso neturinčioms individualiosioms įmonėms ir partnerystėms suteiktas vartojimo paskolas (žr. II priedo 3 dalį), jei duomenys apie tokias paskolas nepateikti kategorijoje „vartojimo kreditas“; b) kreditinės kortelės skolą. Šiame reglamente ši kategorija apima kreditą, suteiktą namų ūkiams arba nefinansinėms korporacijoms per uždelstines debetines korteles, t. y. korteles, suteikiančias „patogumo kreditą“, kaip apibrėžta toliau arba per kreditines korteles, t. y. korteles, suteikiančias „patogumo kreditą“ ir išplėstinį kreditą. Kreditinės kortelės skola įrašoma tam skirtose kortelės sąskaitose ir todėl jos nematyti einamosiose arba kredito limitą suteikiančiose sąskaitose. „Patogumo kreditas“ apibrėžiamas kaip kreditas, laikotarpiu tarp per vieną mokėjimo ciklą kortele atliktų mokėjimo operacijų ir datos, kurią padengiami šio konkretaus mokėjimo ciklo debeto likučiai, suteiktas už 0 % palūkanų normą. Išplėstinis kreditas apibrėžiamas kaip kreditas, suteiktas praėjus ankstesnių mokėjimo ciklų mokėjimo datoms, t. y. debeto sumos kortelės sąskaitoje, kurios nebuvo padengtos iš karto, kai buvo įmanoma, už kurį skaičiuojama paprastai didesnė nei 0 % palūkanų norma arba pakopinės palūkanų normos. Dažnai reikia mokėti minimalias mėnesines įmokas, kad išplėstinis kreditas būtų grąžintas bent iš dalies. Šių kredito formų atitiktinys yra subjektas, pagal sutartinį susitarimą turintis galiausiai grąžinti likusias sumas, kuris sutampa su kortelės turėtoju privačiai naudojamų kortelių atveju, tačiau nesutampa bendrovės kortelių atveju; c) atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimas Atnaujinamosios paskolos yra paskolos, kurioms būdingi visi šie požymiai: i) skolininkas gali naudotis lėšomis arba išimti jas iki iš anksto patvirtinto kredito limito ribos iš anksto neįspėdamas skolintojo; ii) prieinamo kredito suma gali padidėti ir sumažėti, kadangi lėšų yra skolinamasi ir jos yra grąžinamos; iii) kreditu galima naudotis pakartotinai. Atnaujinamosios paskolos apima per kredito liniją gautas ir dar negrąžintas sumas (likučius). Kredito linija yra skolintojo ir skolininko susitarimas, kuris leidžia skolininkui per nustatytą laikotarpį ir iki tam tikro limito imti lėšas ir savo nuožiūra grąžinti jas iki nustatytos datos. Per kredito liniją prieinamos sumos, kurios nebuvo paimtos arba kurios jau buvo grąžintos, nepriskirtinos jokiai balansinių straipsnių kategorijai. Sąskaitų pereikvojimas yra debeto likučiai einamosiose sąskaitose. Nei atnaujinamosios paskolos, nei sąskaitų pereikvojimas neapima paskolų, suteiktų per kreditines korteles. Turi būti pateikiami duomenys apie visą skolininko skolingą sumą, nesvarbu, ar ji viršija, ar ne bet kokį iš anksto skolintojo ir skolininko sutartą limitą paskolos dydžio ir (arba) didžiausio laikotarpio atžvilgiu; d) Sindikuotąsias paskolas (vienas paskolos susitarimas, kuriame kaip skolintojos dalyvauja kelios įstaigos). Sindikuotosios paskolos apima tik tokius atvejus, kai iš paskolos sutarties skolininkas žino, kad paskolą suteikė keli skolintojai. Statistikos tikslais tik faktiškai skolintojų išmokėtos sumos (o ne visos kredito linijos) yra laikomos sindikuotosiomis paskolomis. Paprastai sindikuotąją paskolą tvarko ir koordinuoja viena įstaiga (dažnai vadinama „pagrindiniu vadovu“) ir ją faktiškai suteikia įvairūs sindikato dalyviai. Visi dalyviai, įskaitant pagrindinį vadovą, savo balanso turto dalyje pateikia duomenis apie savo paskolos skolininkui, t. y. ne pagrindiniam vadovui, dalį, e) indėlius, kaip apibrėžta 9 įsipareigojimų kategorijoje; f) finansinį lizingą, suteiktą trečiosioms šalims Finansinis lizingas – tai sutartys, pagal kurias teisėtas ilgalaikės prekės savininkas (toliau – nuomotojas) šį turtą beveik visam arba visam ekonominiam jo naudojimo laikotarpiui skolina trečiajai šaliai (toliau – nuomininkui) už įnašus, padengiančius prekių kainą ir apskaičiuotas palūkanas. Faktiškai laikoma, kad nuomininkas gauna visą naudą iš prekės naudojimo ir padengia su nuosavybe susijusias išlaidas bei riziką. Statistikos tikslais finansinis lizingas laikomas nuomotojo nuomininkui suteiktomis paskolomis, suteikiančiomis galimybę nuomininkui nusipirkti ilgalaikę prekę. Turtas (ilgalaikės prekės), kuris buvo paskolintas nuomininkui, balanse niekur nenurodomas; g) blogas paskolas, kurios dar negrąžintos arba nenurašytos Visa paskolų, kurios negrąžinamos laiku arba kurios kitokiais būdais pripažįstamos iš dalies arba visiškai nuvertėjusiomis, atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnyje pateiktą įsipareigojimų nevykdymo apibrėžtį, suma; h) turimus neperleidžiamus vertybinius popierius Turimi skolos vertybiniai popieriai, kurie nėra perleidžiamieji ir kuriais negalima prekiauti antrinėse rinkose; i) paskolas, kuriomis prekiaujama Paskolos, de facto tapusios perleidžiamosiomis, turi būti klasifikuojamos turto straipsnyje „paskolos“, jeigu nėra prekybos antrinėje rinkoje įrodymų. Kitu atveju jos priskirtinos skolos vertybiniams popieriams (3 kategorijos); j) subordinuotoji skola indėlių arba paskolų forma Subordinuotosios skolos priemonės yra papildomas reikalavimas įstaigai emitentei, kuris gali būti įvykdytas tik įvykdžius visus aukštesnį statusą, pvz., indėlius ir (arba) paskolas, turinčius reikalavimus; dėl to jos turi kai kurias nuosavybės priemonių ypatybes. Statistikos tikslais subordinuotoji skola turi būti klasifikuojama kaip „paskolos“ arba kaip „skolos vertybiniai popieriai“, atsižvelgiant į finansinės priemonės pobūdį. Kai turima visų formų subordinuotoji skola šiuo metu statistikos tikslais išreiškiama nurodant vieną skaičių, šis skaičius turi būti klasifikuojamas turto straipsnyje „skolos vertybiniai popieriai“, kadangi subordinuotąją skolą daugiausia sudaro vertybiniai popieriai, o ne paskolos; k) reikalavimai pagal atvirkštinio atpirkimo sandorius arba vertybiniai popieriai, paskolinti už grynųjų pinigų įkaitą Grynųjų pinigų, sumokėtų už atskaitingųjų agentų nupirktus vertybinius popierius konkrečia kaina pagal tvirtą įsipareigojimą perparduoti šiuos ar panašius vertybinius popierius nustatyta kaina nustatytą dieną ateityje atitiktinys arba vertybinių popierių skolinimas už grynųjų pinigų įkaitą (žr. 9.4 įsipareigojimų kategoriją). l) nominaliojo lėšų sujungimo pozicijos Paskolos (sąskaitų pereikvojimas), kurias dalyviai gauna iš nominaliųjų sujungtų lėšų. Paskolos, kurios pagal sutartį nėra įtraukiamos į lėšų sujungimo susitarimą, bet suteikiamos tokio susitarimo dalyviams, neįtraukiamos. 2. Paskola nelaikomas šis straipsnis: Patikos pagrindu suteiktos paskolos Patikos pagrindu suteiktos paskolos, t. y. patikos paskolos arba pasitikėjimu paremtos paskolos – tai paskolos, vienos šalies (toliau – patikėtinis) vardu suteiktos už trečiąją šalį (toliau – naudos gavėjas). Statistikos tikslais patikos paskolos neturi būti apskaitomos patikėtinio balanse, jei lėšų nuosavybės riziką ir naudą prisiima naudos gavėjas. Lėšų nuosavybės riziką ir naudą prisiima naudos gavėjas, jeigu: a) naudos gavėjas prisiima paskolos kredito riziką, t. y. patikėtinis yra atsakingas tik už administracinį paskolos valdymą, arba b) naudos gavėjo investicijos yra apsaugotos nuo nuostolių, jeigu patikėtinis būtų likviduotas, t. y. patikos paskola nėra patikėtinio turto, kuris gali būti išdalintas bankroto atveju, dalis.