ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei planuota programoje. Pirma, programoje pristatytos makroekonominės prognozės paskutiniais programos laikotarpio metais gali būti per daug optimistiškos. Be to, dar nėra apibrėžtos priemonės, apie kurias pranešta programoje ir kuriomis siekiama tęsti patikslinimą 2007 m. ir 2008 m. Programoje numatytų biudžeto tikslų pasiekimas priklauso nuo šių priemonių patikslinimo ir tinkamo įgyvendinimo.
2)

Per praėjusį dešimtmetį, spartaus našumo augimo paskatintas, Graikijos realusis BVP vidutiniškai augo 3,5 % per metus ir buvo vienas iš labiausiai augančių ES. Tvarus spartus augimas lėmė tvirtą realią konvergenciją, po kurios sekė dramatiškas SVKI infliacijos kritimas, nors infliacija išliko daug aukštesnė už ES vidurkį, ir padidėjęs išorinis disbalansas. Nepaisant didelio augimo, valdžios sektoriaus deficitas išliko vidutiniškai daug didesnis negu 5 % BVP, o 2004 m. pasiekė 6,6 % BVP. Kartu su didelio masto mažesnėmis už biudžeto eilutę operacijomis toliau kaupėsi valstybės skola, kuri išliko beveik 110 % BVP arba šiek tiek didesnė per pastaruosius dešimt metų.
9)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatomos biudžetinės priemonės atrodo iš esmės pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Tačiau dėl 2006 m. biudžeto jo būklė nukryps nuo vidutinės trukmės tikslo apytiksliai 1 % BVP 2006 ir 2007 m.; dėl to kyla rizika nepasiekti vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį. Be to, nepaisant to, kad tikimasi, jog infliacinis spaudimas išliks silpnas, yra susirūpinimas, kad ekspansinė fiskalinė pozicija 2006 m. gali būti nevisiškai tinkama, nes šis laikotarpis gali būti laikomas „pakilimo laikotarpiu“. Tačiau, kaip minėta pirmiau, pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daug daugiau, nei nustatyta Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma per visą programos laikotarpį numatoma pakankamai patikima riba, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems cikliniams svyravimams. Šis vertinimas taip pat bus tinkamas, kai 2007 m. laikantis Eurostato reikalavimų bus perklasifikuotos antros pakopos pensijų kaupimo sistemos ir jos nebus įtraukiamos į valdžios sektoriaus sąskaitas.
5.

Programoje numatomo biudžeto vykdymui kyla keletas pavojų. Pirma, ekonominė veikla gali spartėti lėčiau nei numatoma, priklausomai nuo fiskalinio konsolidavimo priemonių veiksmingo poveikio ir tarptautinės konkurencijos Portugalijos eksporto rinkose numatomo padidėjimo. Antra, pajamų didinimo ir išlaidų ribojimo priemonės gali būti ne tokios veiksmingos kaip prognozuojama arba ne taip greitai duoti norimų rezultatų. Didesni mokesčių tarifai didina mokesčių vengimo riziką, nepaisant to, kad imamasi svarbių priemonių pagerinti mokesčių mokėjimą, įskaitant glaudesnį administracinį bendradarbiavimą, ypač dėl tarpvalstybinio sukčiavimo, susijusio su PVM. Be to, didžiąją dalį skelbiamo išlaidų apribojimo dar reikia teisiškai įgyvendinti. Atsižvelgiant į šį įvertinimą, Vyriausybė gali būti paraginta laikytis įsipareigojimo imtis papildomų priemonių, kad deficitas neviršytų 3 % BVP ilgiau, nei planuojama. Be to, net jei viskas vyks, kaip prognozuojama, programoje numatyta biudžeto būklė neužtikrina pakankamos atsargumo dalies, kad nebūtų pažeista viršutinė biudžeto riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams bent iki 2009 m. Be to, jos nepakanka, kad iki 2009 m. būtų pasiektas Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslas — artimo subalansuotam biudžeto būklė, nepaisant deficito sumažėjimo beveik 4 procentiniais punktais BVP nuo 2005 m. iki 2009 m. Jautrumo tyrimu nustatyta, kad 2009 m. deficitas vis tiek būtų 3 % arba labai panašus esant nepalankiems makroekonominiams pokyčiams.
(12)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;
(21)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų su preliminariu įgyvendinimo tvarkaraščiu – iki 2026 m. rugpjūčio 31 d. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 m. ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Airijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priėmimo datos, arba didelę šių uždavinių dalį. Visų pirma plane daugiausia dėmesio skiriama reformoms ir investicijoms, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, taip pat aktyvios integracijos į darbo rinką rėmimui ir kvalifikacijos kėlimui. Investicijos taip pat padeda paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą, skatinti privačias investicijas ir naudoti daugiau tiesioginio finansavimo priemonių moksliniams tyrimams ir inovacijoms skatinti. Be to, gaivinimo ir atsparumo plane įsipareigojama vykdyti reformas socialinio ir įperkamo būsto, pensijų, sveikatos priežiūros ir verslumui kylančių reglamentavimo kliūčių šalinimo srityse, kartu nustatant priemones, kuriomis, kaip tikimasi, bus iš dalies sprendžiamos problemos, susijusios su kova su pinigų plovimu ir agresyviu mokesčių planavimu;
(20)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių įgyvendintinų reformų ir investicijų su preliminariu įgyvendinimo iki 2026 m. rugpjūčio 31 d. tvarkaraščiu. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 m. ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Bulgarijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priėmimo datos, arba didelę šių uždavinių dalį. Visų pirma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas socialinėje srityje, numatant priemones socialinei įtraukčiai didinti, kurios, kaip tikimasi, pagerins minimalių pajamų sistemos adekvatumą ir aprėptį, ir priemones, kuriomis siekiama toliau integruoti užimtumo ir socialines paslaugas. Kitos priemonės, kuriomis atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas, yra orientuotos į įgūdžių, visų pirma skaitmeninių, įgijimą, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą sistemų atitikties darbo rinkos poreikiams didinimą ir sveikatos priežiūros paslaugų pasiūlos didinimą visoje Bulgarijoje. Tos priemonės gali padėti iki 2030 m. pasiekti Europos socialinių teisių ramsčio ir jo veiksmų plano tikslus ir daryti tolesnę pažangą. Be to, į šaliai skirtas rekomendacijas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsižvelgiama mažinant energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, didinant bendrą energijos vartojimo efektyvumą ir įgyvendinant darnaus transporto ir skaitmeninės infrastruktūros bei paslaugų priemones. Be to, plane numatytos plataus užmojo priemonės, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo ir teisingumo sistemos veiksmingumą, vykdyti korupcijos prevencijos, nustatymo ir šalinimo veiksmus, gerinti verslo aplinką, skatinti investicijas ir gerinti mokslinių tyrimų bei inovacijų sistemą. Šios priemonės taip pat padės Bulgarijai reaguoti į susirūpinimą keliančius klausimus ir pastabas pagal teisinės valstybės mechanizmą;
—

ASTM F792–17e1, Standard Practice for Evaluating the Imaging Performance of Security X-Ray Systems, ASTM International, West Conshohocken, PA, 2017, www.astm.org
(8)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;
(7)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;
„(29)

siekiant užtikrinti keliaujančių šeimų vienybę, neturėtų būti reikalaujama, kad nepilnamečiai, keliaujantys su vienu iš tėvų arba abiem tėvais, arba su kitu juos lydinčiu asmeniu, laikytųsi su kelione susijusio karantino / saviizoliacijos, jeigu toks reikalavimas netaikomas lydinčiajam asmeniui, pavyzdžiui, dėl to, kad jie turi skiepijimo pažymėjimą arba persirgimo pažymėjimą. Be to, vaikams iki 12 metų neturėtų būti taikomas reikalavimas atlikti su kelione susijusius SARS-CoV-2 infekcijos testus;“,
(10)

primenama, kad SAR konvencija susitariančiosios šalys įpareigojamos dalyvauti plėtojant paieškos ir gelbėjimo operacijas ir imtis skubių veiksmų užtikrinti, kad būtina pagalba būtų teikiama visiems nelaimės jūroje ištiktiems ar, kaip manoma, ištiktiems asmenims. Atitinkamos šalys turėtų koordinuoti veiksmus ir bendradarbiauti, kad asmenys, kuriems teikiama pagalba, būtų kuo greičiau išlaipinami iš pagalbą teikiančio laivo ir pristatomi į saugią vietą. Vadovaujantis TJO elgesio su jūroje išgelbėtais asmenimis gairėmis, renkantis saugaus išlaipinimo vietą reikėtų atsižvelgti į įvairius svarbius veiksnius ir konkrečias kiekvieno atvejo aplinkybes. Be kita ko, tais atvejais, kai prieglobsčio prašytojai ir pabėgėliai išgelbėjami jūroje, reikėtų atsižvelgti į tai, kad būtina vengti išlaipinti asmenis teritorijose, kuriose kiltų grėsmė asmenų, kurie teigia esą pagrįstai bijantys būti persekiojami, gyvybei ir laisvėms. Be to, TJO gairėse nustatyta, kad atsakingos valstybės institucijos turi dėti visas pastangas, kad kuo greičiau sudarytų sąlygas išgelbėtiems asmenims išsilaipinti iš laivo, ir kartu pabrėžiama, kad kai kuriais atvejais dėl reikalavimo bendradarbiauti gali neišvengiamai būti vėlavimo atvejų;
(23)

per COVID-19 krizę itin svarbu užtikrinti ypatingos svarbos infrastruktūros veikimą ir laisvą prekių judėjimą visoje vidaus rinkoje ir bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis stebėti tiekimo grandines ir užtikrinti tinkamą jų veikimą. Vengrija yra nedidelė atviros ekonomikos šalis ir per jos sienas intensyviai vykdomas prekių vežimas. Be to, daug vengrų dirba užsienyje ir kiekvieną savaitę vykdami į darbą kerta sienas. Vengrijai taip pat gali prireikti sezoninių pasienio darbuotojų žemės ūkyje. Šiuo metu galiojantys kelionių apribojimai gali trukdyti prekių ir darbuotojų judėjimui, tačiau juos būtų galima sušvelninti pasienyje įrengiant žaliuosius koridorius;
(22)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;
(8)

visa už bilietą sumokėta suma oro, jūrų ir vidaus vandenų transporto paslaugų atveju turi būti grąžinta per 7 dienas nuo keleivio prašymo gavimo, miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto paslaugų atveju – per 14 dienų nuo pasiūlymo pateikimo arba prašymo gavimo ir geležinkelių transporto paslaugų atveju – per 1 mėnesį nuo prašymo gavimo. Pagal Sąjungos teisės aktus išlaidos gali būti kompensuojamos pinigais arba čekiu. Tačiau kompensacija čekio forma galima tik tuo atveju, jei keleivis sutinka (11);
(24)

sunkumų patiriančioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia ne tik likvidumo ir finansavimo, bet ir palankios verslo aplinkos. Siekiant patenkinti šį poreikį, būtina, be kita ko, sparčiai ir be biurokratinių kliūčių įgyvendinti su COVID-19 krize susijusias paramos priemones, tačiau vien to nepakanka. Dėl šalyje egzistuojančios didelės reguliavimo ir administracinės naštos susidaro išlaidos, kurių sunkumų prislėgtos įmonės šiuo sudėtingu laikmečiu tiesiog negali sau leisti. Biurokratizmo, susijusio su, pvz., leidimais, pareiga teikti ataskaitas ir mokesčių procedūromis, mažinimas – tai veiksmingas būdas skubiai ir svariai padėti įmonėms neapsunkinant nacionalinio biudžeto ir – netiesiogiai – mokesčių mokėtojų. Modernizavus taisykles, profesijų atstovai galės pasiūlyti daugiau ekonomiškai efektyvių ir novatoriškų paslaugų, kurių šiuo metu reikia įmonėms. Slovėnija parengė priemonių administracinei naštai mažinti, be kita ko, bendrąjį administracinį dokumentą ir poveikio MVĮ tyrimą. Šias priemones dabar galima naudoti kuo platesniu mastu, kad būtų skubiai teikiama pagalba. Dėl krizės taps dar sunkiau spręsti komercinius ginčus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už ekonominius nusikaltimus. Nemokumo sistema taip pat turės būti labiau orientuota į su krize susijusio bankroto atvejų prevenciją, greitą negyvybingų įmonių veiklos užbaigimą ir antrosios galimybės suteikimą susijusioms įmonėms;
(9)

atsižvelgiant į Ispanijos valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykį su BVP, viršijantį Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, ir prognozuojamą teigiamą 2,0 % BVP gamybos apimties atotrūkį, 2020 m. grynosios pirminės valdžios sektoriaus nominaliosios išlaidos neturėtų augti, o tai atitinka 1,0 % BVP struktūrinį koregavimą pagal bendrai sutartą reikalavimų koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą. Be to, esama požymių, kad nepanaudoti ekonomikos pajėgumai yra nepakankamai įvertinti, nes prognozuojama, kad 2019 m. ir 2020 m. infliacija išliks mažesnė nei 2 % ir tęsis darbo rinkos sąstingis (aukštas nedarbo lygis ir labai didelė dalis nesavanoriško darbo ne visą darbo dieną, laikinieji darbuotojai ir dirbančiųjų skurdas). Be to, tikėtinumo vertinimo priemonė taip pat rodo, kad pagal bendrai sutartą metodiką nustatyti gamybos apimties atotrūkio įverčiai yra mažai tikėtini. Tuo remiantis 0,65 % BVP metinis struktūrinis koregavimas, atitinkantis didžiausią grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimą, sudarantį 0,9 % BVP, yra tinkamas. Remiantis Komisijos 2019 m. pavasario prognoze, jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2020 m. bus labai nukrypta nuo reikalaujamo fiskalinio koregavimo. Be to, prognozuojama, kad 2019 m. ir 2020 m. Ispanija nesilaikys pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės reikalavimų. Apskritai Taryba mano, kad nuo 2019 m. turėtų būti imtasi reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Bet kokias nenumatytas pajamas būtų svarbu naudoti valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykiui toliau mažinti;
(16)

per 2019 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2019 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2019 m. stabilumo programą, 2019 m. nacionalinę reformų programą ir tolesnius veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai Liuksemburgo fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Suomijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Suomijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Kroatijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Kroatijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(8)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Čekijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Čekijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(26)

Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. (16) 3 tikslu „Užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę“ pabrėžiama vakcinų svarba apsaugant žmones nuo ligų. Be to, Europos konsensuse dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (17) ES ir jos valstybės narės dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą apsaugoti kiekvieno asmens teisę į aukščiausią pasiekiamą fizinės ir psichinės sveikatos lygį, be kita ko, padedant užtikrinti galimybę visiems gauti įperkamų būtiniausių vaistų ir vakcinų;
(13)

vykdant fiskalinį konsolidavimą didesnis vaidmuo galėtų tekti išlaidų ribojimui. Visos viešosios išlaidos, kaip procentinė BVP dalis, viršija euro zonos vidurkį. Nepaisant viešųjų investicijų potencialo skatinti augimą ilguoju laikotarpiu, viešosios investicijos, vertinant pagal Europos standartus, yra nedidelės, ypač atsižvelgiant į bendras viešąsias išlaidas. Ne tik viešojo kapitalo atsargos yra nedidelės, bet suprastėjo ir viešosios infrastruktūros kokybė. Racionaliau skirstyti išlaidas ir remti augimui palankų konsolidavimą gali padėti išlaidų peržiūros. Regioniniu lygmeniu tik Flandrija savo biudžeto procedūroje planuoja taikyti išlaidų peržiūros metodą. Be to, jokio lygmens Belgijos valdžios institucijoms šiuo metu nėra privalomos nacionalinės išlaidų taisyklės, išskyrus sveikatos priežiūros išlaidų viršutinę ribą. Tai skiriasi nuo padėties Sąjungoje, kai vis dažniau priimamos tokios taisyklės, ir neleidžia vykdyti išlaidomis pagrįsto fiskalinio konsolidavimo. Be to, įnašai į Belgijos indėlių garantijų sistemą neinvestuojami į atskirą mažos rizikos turto portfelį;
(11)

išlieka ilgalaikio fiskalinio tvarumo rizika dėl su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų. Airija ėmėsi keleto reikšmingų veiksmingumą didinančių priemonių, pvz., su farmacijos pramonės sektoriumi sudarė išlaidų mažinimo susitarimą, įdiegė finansų valdymo sistemą ir veikla grindžiamą finansavimą. Taip pat buvo imtasi tam tikrų priemonių siekiant pagerinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą. Vis dėlto Airijos sveikatos priežiūros sistema yra brangi ir susiduria su daugybe iššūkių, kuriuos dar labiau paaštrina spartus visuomenės senėjimas. Be to, pirminės ir nestacionariosios sveikatos priežiūros paslaugos dar negali padėti mažinti didėjančio spaudimo stacionariosios sveikatos priežiūros pajėgumams ir išlaidoms. Planuojamas perėjimas prie universaliosios sveikatos priežiūros turi būti paremtas daugiamečiu biudžetu ir geresne išlaidų kontrole. Be to, jį vykdant turi būti vadovaujamasi išsamios sveikatos sektoriaus išlaidų veiksmingumo peržiūros išvadomis. Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę stiprinti pirminės priežiūros atliekamą tarpininkės vaidmenį mažinant pernelyg didelį Airijos ligoninių darbo krūvį. Nepaisant įvairių reformų siekiant sustabdyti viešųjų išlaidų pensijoms didėjimą, tikėtina, kad ilgainiui visos pensijų sistemos deficitas smarkiai išaugs. Siekiant sustiprinti Airijos pensijų sistemos fiskalinį tvarumą būtina laiku įgyvendinti pateiktas pensijų reformos veiksmų gaires;
(20)

per 2018 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. stabilumo programą, 2018 m. nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Ji įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socioekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą;
(12)

nors neveiksnių skolų lygis mažėja, jis tebėra labai didelis, o tai trukdo tinkamam bankininkystės sektoriaus veikimui ir daro poveikį kredito pasiūlai realiajai ekonomikai. Bankai nepakankamu mastu vykdo su Kipro centriniu banku sutartus paskolų restruktūrizavimo tikslus – tai liudija, kad būtina išplėsti tikslų nustatymo sistemą ir padaryti ją veiksmingesnę bei privalomą, visų pirma nustatyti tokius neveiksnių skolų mažinimo tikslus, kurie būtų plataus užmojo ir derėtų su bankų taikomomis neveiksnių skolų mažinimo strategijomis. Pakartotinio įsipareigojimų nevykdymo lygis tebėra aukštas ir reiškia, kad paskolų restruktūrizavimo sprendimai gali turėti trūkumų. Su rizika susijusių atidėjinių lygis išaugo, tačiau vis dar yra žemesnis už euro zonos vidurkį, o tai atskleidžia būtinybę užtikrinti patikimą įkaito vertinimą, kuriuo remiantis būtų formuojami tinkami su rizika susiję atidėjiniai. Tai, kad nėra antrinės paskolų rinkos ir paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos, riboja galimybes sparčiau mažinti finansinį įskolinimą ir iš bankų balansų perkelti neveiksnias paskolas, todėl būtina imtis papildomų reglamentavimo ir teisėkūros veiksmų, kad būtų parengtos reikiamos priemonės, kurios palengvintų bankų balansų valdymą. Be to, draudimo ir pensijų fondų priežiūros valdymo ir administraciniai gebėjimai tebėra menki, dėl to kyla rizika finansiniam stabilumui;
(12)

nekilnojamojo turto pasiūlos trūkumui mažinti priimta nemažai priemonių, bet realus jų poveikis dar nėra matomas. Atrodo, kad viena iš pagrindinių būsto pasiūlos didinimo kliūčių – tai, kad nėra galimybės nusipirkti statybai skirtos žemės, kuri dažniausiai priklauso privatiems asmenims. Ribota būsto pasiūla kartu su pastovia paklausa nulėmė nuolatinį būsto kainų didėjimą. Tai iš dalies paaiškina namų ūkių įsiskolinimo, daugiausia susijusio su hipotekinėmis paskolomis, didėjimo tendenciją. Be to, nepaisant didelių investicijų į transporto infrastruktūrą, vis dar neišspręsta eismo spūsčių problema. Ji dar aktualesnė dėl to, kad kaimyninių šalių fiskalinė politika sieną kertančius darbuotojus atgraso nuo modernios darbo praktikos, pvz., nuotolinio darbo. Tikėtina, kad tiek būsto, tiek judumo problemos papildomai sunkins ekonomikos įvairinimo ir konkurencingumo didinimo pastangas. Jos taip pat gali būti aukštos kvalifikacijos darbuotojų pritraukimo į darbo rinką kliūtis;