(3)

III priedas (ORO dalis) iš dalies keičiamas taip: (a) ORO.FC.145 dalis pakeičiama taip: „ORO.FC.145 Mokymo, egzaminavimo ir vertinimo vykdymas (a) Visas šiame skyriuje reikalaujamas mokymas, egzaminavimas ir vertinimas vykdomas pagal mokymo programas ir planus, vežėjo nustatytus skrydžių vykdymo vadove. (b) Rengdamas mokymo programas ir planus vežėjas įtraukia atitinkamus pagal Reglamentą (ES) Nr. 748/2012 nustatytų tinkamumo naudoti duomenų privalomoje dalyje apibrėžtus elementus. (c) Komercinių skrydžių mokymo ir egzaminavimo programas, įskaitant mokymo planus ir atskirų imituojamo skrydžio treniruoklių (FSTD) naudojimą, patvirtina kompetentinga institucija. (d) FSTD turi kuo labiau atkartoti vežėjo naudojamą orlaivį. FSTD ir orlaivio skirtumai aprašomi ir aptariami instruktažo ar mokymo (priklausomai nuo atvejo) metu. (e) Vežėjas sukuria sistemą, kurią taikydamas galėtų tinkamai stebėti FSTD pokyčius ir užtikrinti, kad tie pokyčiai nedarytų poveikio mokymo programų tinkamumui.“; (b) įterpiama ORO.FC.146 dalis: „ORO.FC.146 Mokymą, egzaminavimą ir vertinimą vykdantys darbuotojai (a) Visas šiame skyriuje reikalaujamas mokymas, egzaminavimas ir vertinimas vykdomas tinkamai kvalifikuotų darbuotojų. (b) Skrydžio mokymą ir mokymą imituojamo skrydžio treniruokliais, taip pat egzaminus rengiantys darbuotojai turi būti kvalifikuoti pagal Reglamento (ES) Nr. 1178/2011 I priedą (FCL dalį). (c) Įrodymais grindžiamo mokymo programos vertinimą ir mokymą vykdantys darbuotojai turi: (1) turėti I priedo (FCL dalies) instruktoriaus arba egzaminuotojo pažymėjimą; (2) būti baigę vežėjo parengtą įrodymais grindžiamo mokymo instruktorių standartizavimo programą. Tai apima pradinę ir kartotinę standartizavimo programas. Užbaigus vežėjo rengiamą pradinę įrodymais grindžiamo mokymo standartizavimo programą, instruktoriui suteikiama teisė atlikti praktinį įrodymais grindžiamo mokymo vertinimą. (d) Nepaisant pirmiau minėto b punkto, kompetencijos vykdyti maršrutinį skrydį vertinimą atlieka tinkamai kvalifikuotas orlaivio vadas, kurį paskiria vežėjas ir kuris yra baigęs įrodymais grindžiamo mokymo koncepcijų ir kompetencijų vertinimo standartizavimo programą (oro linijos vertintojas).“; (c) įterpiama ORO.FC.231 dalis: „ORO.FC.231 Įrodymais grindžiamas mokymas (a) ĮRODYMAIS GRINDŽIAMO MOKYMO PROGRAMA (1) Vežėjas gali netaikyti ORO.FC.230 dalies reikalavimų, o vietoj jų parengti, įgyvendinti ir prižiūrėti kompetentingos institucijos patvirtintą tinkamą įrodymais grindžiamo mokymo programą. Vežėjas įrodo savo gebėjimą padėti įgyvendinti įrodymais grindžiamo mokymo programą (įskaitant įgyvendinimo planą) ir atlieka saugos rizikos vertinimą, iš kurio matyti, kaip pasiekiamas lygiavertis saugos lygis. (2) Įrodymais grindžiamo mokymo programa turi: (i) atitikti vežėjo dydį ir jo veiklos pobūdį bei sudėtingumą, atsižvelgiant į tai veiklai būdingą pavojų ir susijusią riziką; (ii) užtikrinti piloto kompetenciją vertinant ir tobulinant piloto kompetencijas, reikalingas saugiam, veiksmingam ir efektyviam orlaivio naudojimui užtikrinti; (iii) užtikrinti, kad kiekvienas pilotas galėtų susipažinti su vertinimo ir mokymo temomis, nustatytomis pagal ORO.FC.232 dalį; (iv) apimti bent šešis įrodymais grindžiamo mokymo modulius, paskirstytus 3 metų programoje; kiekvieną įrodymais grindžiamo mokymo modulį sudaro vertinimo ir mokymo etapai. Įrodymais grindžiamo mokymo modulio galiojimo laikotarpis yra 12 mėnesių. (A) Vertinimo etapą sudaro oro linijų skrydžio scenarijus (arba scenarijai), kuriuo (-iais) siekiama įvertinti visas kompetencijas ir nustatyti individualius mokymo poreikius. (B) Mokymo etapą sudaro: (a) manevrų mokymo etapas, per kurį įgyjami įgūdžiai atlikti tam tikrus nustatytus manevrus; (b) scenarijais grindžiamo mokymo etapas, kurį sudaro oro linijų skrydžio scenarijus (arba scenarijai), kuriuo (-iais) siekiama tobulinti kompetencijas ir tenkinti individualius mokymo poreikius. Mokymo etapas vykdomas laiku po vertinimo etapo. (3) Vežėjas užtikrina, kad kiekvienas įrodymais grindžiamo mokymo programoje užsiregistravęs pilotas baigtų: (i) per tipo kvalifikacijos galiojimo laikotarpį – ne mažiau kaip du įrodymais grindžiamo mokymo modulius, tarp kurių daroma ne trumpesnė kaip 3 mėnesių pertrauka. Įrodymais grindžiamo mokymo modulis užbaigiamas, kai: (A) nuodugniai susipažįstama su įrodymais grindžiamo mokymo programoje numatytu to įrodymais grindžiamo mokymo modulio turiniu (pilotas susipažino su vertinimo ir mokymo temomis) ir (B) įrodoma, kad pagal visas stebimas kompetencijas vertinami gebėjimai vykdyti užduotis yra priimtino lygio; (ii) atliekamas (-i) kompetencijos vykdyti maršrutinį skrydį vertinimas (-ai) ir (iii) baigiamas ant žemės vykdomas mokymas. (4) Vežėjas parengia įrodymais grindžiamo mokymo instruktorių standartizavimo ir vertinimo atitikties užtikrinimo programą, siekdamas užtikrinti, kad įrodymais grindžiamo mokymo instruktoriai turėtų tinkamą kvalifikaciją savo užduotims atlikti. (i) Ši programa turi būti taikoma visiems instruktoriams; (ii) vertinimo atitikčiai nustatyti vežėjas taiko tinkamus metodus ir matus; (iii) vežėjas įrodo, kad instruktorių vertinimo atitiktis yra pakankama. (5) Į įrodymais grindžiamo mokymo programą gali būti įtrauktos nenumatytomis aplinkybėmis vykdytinos nenumatytų atvejų procedūros, kurios galėtų turėti įtakos įrodymais grindžiamo mokymo modulių įgyvendinimui. Vežėjas įrodo, kad šios procedūros yra būtinos. Procedūromis užtikrinama, kad pilotas nebevykdytų maršrutinių skrydžių, jei nustatyti gebėjimai vykdyti užduotis buvo prastesni už minimalų priimtiną lygį. Tai gali būti: (i) skirtingas įrodymais grindžiamo mokymo modulių atskyrimo laikotarpis ir (ii) skirtinga įrodymais grindžiamo mokymo modulio etapų seka. (b) KOMPETENCIJŲ SISTEMA Vežėjas kompetencijų sistemą taiko visiems vertinimo ir mokymo pagal įrodymais grindžiamo mokymo programą aspektams. Kompetencijų sistema turi: (1) būti visapusiška, tiksli ir tinkama naudoti; (2) apimti stebimus veiksmus, būtinus norint vykdyti skrydžius saugiai, veiksmingai ir efektyviai; (3) apimti apibrėžtas kompetencijas, jų aprašymus ir su jais susijusius stebimus veiksmus. (c) MOKYMO SISTEMOS VEIKSMINGUMAS (1) Įrodymais grindžiamo mokymo sistemos veiksmingumas matuojamas ir vertinamas taikant atsiliepimų teikimo procedūrą, siekiant: (i) patvirtinti ir patobulinti vežėjo rengiamą įrodymais grindžiamo mokymo programą; (ii) įsitikinti, kad įgyvendinant vežėjo rengiamą įrodymais grindžiamo mokymo programą tobulinamos pilotų kompetencijos. (2) Atsiliepimų teikimo procedūra įtraukiama į vežėjo valdymo sistemą. (3) Vežėjas parengia įrodymais grindžiamo mokymo duomenų apsaugos procedūras. (d) VERTINIMO BALAIS SISTEMA (1) Piloto kompetencijai įvertinti vežėjas taiko vertinimo balais sistemą. Vertinimo balais sistema: (i) užtikrinamas pakankamas detalumo lygis, siekiant tiksliai ir naudingai įvertinti kiekvieno asmens gebėjimus vykdyti užduotis; (ii) užtikrinama, kad būtų nustatytas užduočių įvykdymo kriterijus ir kiekvienos kompetencijos vertinimo skalė, kurioje nustatomas balas, rodantis minimalų priimtiną lygį, kurį pasiekus gali būti vykdomi maršrutiniai skrydžiai. Vežėjas parengia procedūras, skirtas spręsti tokius klausimus, kaip prasti piloto gebėjimai vykdyti užduotis; (iii) užtikrinamas duomenų vientisumas ir (iv) duomenų saugumas. (2) Vežėjas reguliariai tikrina vertinimo balais sistemos tikslumą naudodamasis kriterijais grindžiama sistema. (e) TINKAMI TRENIRUOKLIAI IR VALANDŲ SKAIČIUS VEŽĖJO RENGIAMAI ĮRODYMAIS GRINDŽIAMO MOKYMO PROGRAMAI BAIGTI (1) Kiekvienas įrodymais grindžiamo mokymo modulis vykdomas naudojant FSTD, kurio kvalifikacijos lygis yra pakankamas tinkamam vertinimo ir mokymo temų išdėstymui užtikrinti. (2) Vežėjas pilotui suteikia pakankamai valandų atlikti užduotis tinkamame skrydžio treniruoklyje, kad jis galėtų užbaigti vežėjo rengiamą įrodymais grindžiamo mokymo programą. Įrodymais grindžiamo mokymo programos apimties nustatymo kriterijai yra šie: (i) apimtis atitinka įrodymais grindžiamo mokymo programos dydį ir sudėtingumą; (ii) apimtis yra pakankama įrodymais grindžiamo mokymo programai užbaigti; (iii) apimtimi užtikrinamas įrodymais grindžiamo mokymo programos veiksmingumas, atsižvelgiant į ICAO, Agentūros ir kompetentingos institucijos pateiktas rekomendacijas; (iv) apimtis atitinka naudojamų treniruoklių technologiją. (f) LYGIAVERTĖS TRIKTYS (1) Kiekvienas pilotas vertinamas, kaip jis geba valdyti orlaivio sistemos triktis, ir mokomas tai daryti. (2) Orlaivio sistemos triktys, dėl kurių kvalifikuotai įgulai gerokai padidėja krūvis, sukeliamos atsižvelgiant į šias charakteristikas: (i) skubumą; (ii) sudėtingumą; (iii) orlaivio kontrolės pablogėjimą; (iv) matavimo įrangos gedimą; (v) padarinių valdymą. (3) Kiekvienam pilotui vertinimo ir mokymo temų lentelėje nustatytu dažnumu pateikiama užduotis, susijusi su bent viena kiekvienos charakteristikos triktimi. (4) Įrodytas įgūdis valdyti vieną triktį laikomas lygiaverčiu įrodytam įgūdžiui valdyti kitas tų pačių charakteristikų triktis. (g) SU SKRYDŽIAIS SUSIJĘ LYGIAVERČIAI ARTĖJIMAI TŪPTI (1) Vežėjas užtikrina, kad kiekvienas pilotas būtų reguliariai mokomas vykdyti su skrydžiais susijusių tipų artėjimus tūpti ir taikyti artėjimo tūpti metodus. (2) Šis mokymas apima artėjimus tūpti, dėl kurių kvalifikuotai įgulai padidėja krūvis. (3) Šis mokymas apima artėjimus tūpti, kuriems reikalingas specialus patvirtinimas pagal šio reglamento V priedą (SPA dalį). (h) KOMPETENCIJOS VYKDYTI MARŠRUTINĮ SKRYDĮ VERTINIMAS (1) Kiekvienas pilotas reguliariai dalyvauja kompetencijos vykdyti maršrutinį skrydį orlaiviu vertinime, kad įrodytų esąs kompetentingas saugiai, veiksmingai ir efektyviai vykdyti įprastą maršrutinį skrydį, aprašytą skrydžių vykdymo vadove. (2) Kompetencijos vykdyti maršrutinį skrydį vertinimo galiojimo laikotarpis yra 12 mėnesių. (3) Kompetentingai institucijai pritarus, leidimą rengti įrodymais grindžiamą mokymą turintis vežėjas gali pratęsti kompetencijos vykdyti maršrutinį skrydį vertinimo galiojimą: (i) dvejais metais, atlikus rizikos vertinimą, (ii) arba trejais metais, jei taikoma atsiliepimų teikimo maršrutinių skrydžių stebėsenos tikslais procedūra, kurios metu nustatomos skrydžių metu kylančios grėsmės, sumažinama tokių grėsmių rizika ir įgyvendinamos priemonės, skirtos žmogaus klaidoms skrydžių metu šalinti. (4) Norėdamas sėkmingai sudalyvauti kompetencijos vykdyti maršrutinį skrydį vertinime, pilotas turi įrodyti, kad jo gebėjimai vykdyti su visomis stebimomis kompetencijomis susijusias užduotis yra priimtino lygio. (i) ANT ŽEMĖS VYKDOMAS MOKYMAS (1) Kas 12 kalendorinių mėnesių kiekvienas pilotas: (i) dalyvauja ant žemės vykdomame techniniame mokyme; (ii) dalyvauja žinių apie visos orlaivyje turimos avarinės ir saugos įrangos buvimo vietą ir naudojimą vertinime ir su tuo susijusiame mokyme. (2) Įvertinus riziką ir kompetentingai institucijai pritarus, vežėjas gali pratęsti žinių apie visos orlaivyje turimos avarinės ir saugos įrangos buvimo vietą ir naudojimą vertinimo ir su tuo susijusio mokymo laikotarpį iki 24 mėnesių.“; (d) įterpiama ORO.FC.232 dalis: „ORO.FC.232 Įrodymais grindžiamo mokymo programos vertinimo ir mokymo temos (a) Vežėjas užtikrina, kad kiekvienas pilotas galėtų susipažinti su vertinimo ir mokymo temomis. (b) Vertinimo ir mokymo temos turi būti: (1) parengtos remiantis saugos ir veiklos duomenimis, kurie naudojami siekiant nustatyti tobulintinas pilotų mokymo sritis ir prioritetus, kad būtų galima parengti tinkamas įrodymais grindžiamo mokymo programas; (2) paskirstytos per 3 metų laikotarpį nustatyto dažnumo intervalais; (3) susijusios su orlaivio, kuriuo pilotas skraido, tipu ar variantu.“; (e) ORO.FC.235 dalies a punktas pakeičiamas taip: „ORO.FC.235 Piloto kvalifikacija skristi bet kurio piloto krėsle a) Orlaivių vadai, kurie dėl savo pareigų privalo skristi bet kurio piloto krėsle ir atlikti antrojo piloto pareigas, arba orlaivių vadai, turintys atlikti mokymo ar egzaminavimo pareigas, baigia papildomą mokymą ir išlaiko egzaminus, nurodytus skrydžių vykdymo vadove. Egzaminas gali būti rengiamas kartu su ORO.FC.230 dalies b punkte arba ORO.FC.231 dalyje paminėtoje EBT programoje nurodytu naudotojo kvalifikacijos patikrinimo egzaminu.“.