2)

Intervencinės sritys 2.1. Visos Europos tvarios inovacijų ekosistemos Pagal EIT reglamentą ir EIT strateginę inovacijų darbotvarkę EIT atlieka tvirtesnį vaidmenį stiprinant uždavinių sprendimu grindžiamas tvarias inovacijų ekosistemas visoje Europoje. Visų pirma EIT toliau veikia pirmiausia per savo ŽIB, plačios apimties Europos partnerystes, skirtas konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti. Jis toliau stiprina aplink esančias inovacijų ekosistemas, atverdamas jas ir skatindamas mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo integravimą. Be to, EIT stiprina inovacijų ekosistemas visoje Europoje, plėsdamas savo regioninę inovacijų sistemą (RIS). EIT dirba su inovacijų ekosistemomis, turinčiomis didelį inovacijų potencialą, pagrįstą strategija, teminiu suderinimu ir numatytu poveikiu, užtikrindamas glaudžią sinergiją su pažangiosios specializacijos strategijomis ir platformomis. Bendros kryptys: a) esamų ŽIB veiksmingumo ir atvirumo naujiems partneriams stiprinimas sudarant sąlygas ilgainiui pereiti prie savarankiškumo ir poreikio steigti naujas ŽIB pasauliniams uždaviniams spręsti nagrinėjimas. Konkrečios teminės sritys apibrėžtos EIT strateginėje inovacijų darbotvarkėje, atsižvelgiant į strateginį planavimą; b) EIT strateginėje inovacijų darbotvarkėje nurodytų valstybių regionų skatinimas siekti pažangumo, kai tikslinga, glaudžiai bendradarbiaujant su struktūriniais fondais ir kitomis atitinkamomis Sąjungos programomis. 2.2. Inovacijų ir verslumo įgūdžiai mokymosi visą gyvenimą perspektyvoje, įskaitant aukštojo mokslo institucijų pajėgumų stiprinimą visoje Europoje EIT švietimo veikla stiprinama, kad būtų skatinamos inovacijos ir verslumas pasitelkiant kryptingą švietimą ir mokymą. Didesnis dėmesys žmogiškojo kapitalo plėtojimui grindžiamas esamų EIT ŽIB švietimo programų plėtra siekiant ir toliau teikti studentams ir specialistams aukštos kokybės mokymo programas, pagrįstas inovacijomis, kūrybiškumu ir verslumu, visų pirma atsižvelgiant į Sąjungos pramonės strategiją ir įgūdžių strategiją. Tai gali apimti tyrėjus ir novatorius, remiamus pagal kitas Programos dalis, visų pirma programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“. EIT taip pat remia visos Europos aukštojo mokslo institucijų modernizavimą ir jų integravimą į inovacijų ekosistemas, motyvuodamas ir didindamas jų verslumo potencialą bei gebėjimus ir skatindamas jas geriau numatyti naujų įgūdžių poreikius. Bendros kryptys: a) novatoriškų mokymo programų, kuriose atsižvelgiama į būsimus visuomenės ir pramonės poreikius, ir kompleksinių programų rengimas; šios programos bus siūlomos studentams, verslininkams ir specialistams visoje Europoje bei už jos ribų, o jose specializuotos bei konkrečių sektorių žinios bus suderintos su į inovacijas orientuotais ir verslumo įgūdžiais, pvz., aukštųjų technologijų įgūdžiais, susijusiais su skaitmeninėmis ir tvariomis bazinėmis didelio poveikio technologijomis; b) EIT ženklo stiprinimas ir plėtojimas siekiant gerinti įvairių aukštojo mokslo institucijų, mokslinių tyrimų centrų ir įmonių partnerystėmis grindžiamų EIT švietimo programų matomumą ir pripažinimą, kartu gerinant jų bendrą kokybę siūlant patirtinio mokymosi programas ir tikslingą verslumo ugdymą bei tarptautinį, tarpžinybinį ir tarpsektorinį judumą; c) aukštojo mokslo sektoriaus inovacijų ir verslumo gebėjimų plėtojimas, panaudojant ir skatinant EIT bendrijos ekspertinę patirtį susieti švietimą, mokslinius tyrimus ir verslą; d) EIT absolventų bendruomenės vaidmens, kaip sektino pavyzdžio naujiems studentams ir stiprios priemonės, skirtos informuoti apie EIT įtaką, stiprinimas. 2.3. Nauji rinkos sprendimai pasauliniams uždaviniams spręsti EIT, užtikrindamas lyčių aspekto integravimą, sudaro palankesnes sąlygas verslininkams, novatoriams, tyrėjams, pedagogams, studentams ir kitiems inovacijų diegimo subjektams, juos įgalina ir apdovanoja, kad jie dirbtų kartu tarpdalykinėse grupėse – kurtų idėjas ir jas paverstų tiek palaipsnėmis, tiek perversminėmis inovacijomis. Veiklai būdingas atvirų inovacijų ir tarpvalstybinis požiūris, daugiausia dėmesio skiriant tam, kad būtų įtraukta atitinkama žinių trikampio veikla, kuri gali lemti jų sėkmę (pvz., projektų vykdytojai gali pagerinti galimybes susisiekti su konkrečios kvalifikacijos absolventais, svarbiais naudotojais, novatoriškų idėjų turinčiais startuoliais, atitinkamo papildomo turto turinčiomis užsienio įmonėmis ir pan.). Bendros kryptys: a) parama naujų produktų, paslaugų ir rinkos galimybių kūrimui užtikrinant žinių trikampio dalyvių bendradarbiavimą siekiant surasti pasaulinių uždavinių sprendimo būdų; b) visapusiškas visos inovacijų vertės grandinės – nuo studento iki verslininko, nuo idėjos iki produkto, nuo laboratorijos iki kliento – integravimas. Tai apima paramą startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms; c) aukšto lygio paslaugų teikimas ir parama novatoriškoms įmonėms, įskaitant techninę pagalbą prekių ar paslaugų koregavimui, esminę mentorystę, pagalbą išsaugant tikslinius klientus ir didinant kapitalą, siekiant greitai pasiekti rinką ir pagreitinti savo augimo procesą. 2.4. Sinergija su Programa ir pridėtinė vertė EIT deda daugiau pastangų, siekdamas pasinaudoti esamų ŽIB tarpusavio sinergija ir papildomumu bei sinergija ir papildomumu su kitais subjektais ir iniciatyvomis Sąjungos bei pasaulio lygmenimis ir plėsti turimą bendradarbiaujančių organizacijų tinklą tiek strateginiu, tiek veiklos lygmenimis vengiant veiklos dubliavimo. Bendros kryptys: a) glaudus bendradarbiavimas su EIC ir programa „InvestEU“ siekiant supaprastinti paramą (t. y. finansavimą ir paslaugas), teikiamą novatoriškoms įmonėms tiek startuolių, tiek veiklos plėtimo etapuose, visų pirma per ŽIB; b) EIT veiklos planavimas ir įgyvendinimas siekiant kuo labiau padidinti sinergiją ir papildomumą su kitomis Programos dalimis; c) bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis tiek nacionaliniu, tiek regionų lygmenimis, pradedant struktūrinį dialogą ir koordinuojant pastangas, kad būtų užtikrinta sinergija su nacionalinėmis ir regioninėmis iniciatyvomis, įskaitant pažangiosios specializacijos strategijas, be kita ko, galimai įgyvendinant veiklos sritį „Europos inovacijų ekosistemos“, siekiant nustatyti geriausios praktikos ir mokymosi pavyzdžius, jais dalytis ir juos skleisti; d) dalijimasis novatoriškos praktikos ir mokymosi pavyzdžiais bei jų sklaida visoje Europoje ir už jos ribų siekiant prisidėti prie Europos inovacijų politikos, derinant veiklą su kitomis Programos dalimis; e) indėlis į diskusijas dėl inovacijų politikos ir prisidėjimas prie Sąjungos politikos prioritetų nustatymo ir įgyvendinimo, nuolat bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis Komisijos tarnybomis, kitomis Sąjungos programomis bei jų suinteresuotosiomis šalimis ir toliau nagrinėjant politikos iniciatyvų įgyvendinimo galimybes; f) sinergijos su kitomis Sąjungos programomis, įskaitant tas, kuriomis remiamas žmogiškojo kapitalo plėtojimas ir inovacijos (pvz., COST, „ESF+“, ERPF, programa „Erasmus +“, „Kūrybiška Europa“ ir „COSME Plus“ / bendroji rinka, programa „InvestEU“), panaudojimas; g) strateginių aljansų su svarbiausiais inovacijų diegimo subjektais kūrimas Sąjungos bei tarptautiniu lygmeniu ir pagalba ŽIB plėtoti bendradarbiavimą ir sąsajas su svarbiausiais trečiųjų valstybių žinių trikampio partneriais, siekiant atverti naujas rinkas, skirtas ŽIB remiamiems sprendimams, ir pritraukti finansavimą bei talentingų darbuotojų iš užsienio. Trečiųjų valstybių dalyvavimas skatinamas laikantis abipusiškumo ir abipusės naudos principų.