2002 m. gegužės 30 d. Komisijos Sprendimas dėl Direktyvos 96/48/EB 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos elektros energijos tiekimo posistemio techninės sąveikos specifikacijų (pranešta dokumentu C(2002) 1949)tekstas svarbus EEE.



Oficialusis leidinys L 245 , 12/09/2002 p. 0280 - 0369

CS.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

ET.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

HU.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

LT.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

LV.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

MT.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

PL.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

SK.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381

SL.ES skyrius 13 tomas 30 p. 289 - 381



Komisijos Sprendimas 2002 m. gegužės 30 d. dėl Direktyvos 96/48/EB 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos elektros energijos tiekimo posistemio techninės sąveikos specifikacijų (pranešta dokumentu C(2002) 1949) (tekstas svarbus EEE) (2002/733/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos [1], ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį, kadangi: (1) Pagal Direktyvos 96/48/EB 2 straipsnio c dalį transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema skirstoma į struktūrinius arba eksploatavimo posistemius. Šie posistemiai aprašyti direktyvos II priede. (2) Pagal direktyvos 5 straipsnio 1 dalį kiekvienam posistemiui taikomos techninės sąveikos specifikacijos (TSS). (3) Pagal direktyvos 6 straipsnio 1 dalį TSS projektą rengia jungtinė reprezentacinė grupė. (4) Pagal Direktyvos 96/48/EB 21 straipsnį įsteigtas komitetas Europos geležinkelio sąveikos asociaciją (AEIF) paskyrė jungtine reprezentacine grupe pagal direktyvos 2 straipsnio h dalį. (5) Europos geležinkelio sąveikos asociacija (AEIF) buvo įgaliota pagal direktyvos 6 straipsnio 1 dalį parengti energijos posistemio TSS projektą. Minėti įgaliojimai buvo suteikti direktyvos 21 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. (6) Europos geležinkelio sąveikos asociacija (AEIF) parengė TSS projektą bei įžanginę ataskaitą, kurioje pateikta ekonominės naudos analizė, kaip numatyta direktyvos 6 straipsnio 3 dalyje. (7) TSS projektą išnagrinėjo valstybių narių atstovai, dirbdami pagal direktyvą įsteigtame komitete ir atsižvelgę į įžanginę ataskaitą. (8) Kaip nurodyta Direktyvos 96/48/EB 1 straipsnyje, transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos užtikrinimo sąlygos yra susijusios su sistemos, kuri turi būti pradėta eksploatuoti po direktyvos įsigaliojimo, veikimą užtikrinančių infrastruktūrų ir riedmenų projektavimu, statyba, modifikavimu ir eksploatavimu. Atsižvelgiant į šių TSS įsigaliojimo metu jau eksploatuojamas infrastruktūras ir riedmenis, TSS turėtų būti pradėtos taikyti nuo momento, kai bus pradėta svarstyti tas infrastruktūras ir riedmenis. Tačiau TSS taikymo mastas skirsis atsižvelgiant į numatytų darbų sritį ir apimtį bei numatomo taikymo išlaidas ir pelną. Siekiant, kad tais daliniais darbais būtų užtikrinta visiška sąveika, jie turi būti paremti nuoseklia įgyvendinimo strategija. Atsižvelgiant į pirmiau minėtus dalykus turėtų būti skiriamas su modernizacija, atnaujinimu ir technine priežiūra susijęs pakeitimas. (9) Pripažinta, kad Direktyva 96/48/EB ir TSS netaikomos atnaujinimams arba su technine priežiūra susijusiems pakeitimams. Tačiau pageidautina, kad TSS būtų taikomos atnaujinimams, kaip kad tos sąlygos taikomos paprastųjų geležinkelių sistemai pagal Komisijos direktyvą 2001/16/EB. Jeigu nenumatytas privalomas reikalavimas ir, atsižvelgiant į rekonstravimo darbų apimtį, valstybės narės, jeigu jos pajėgtų tai atlikti, skatinamos taikyti TSS atkuriamiesiems darbams ir su technine priežiūra susijusiam pakeitimui. (10) Pastaroji TSS versija, kuri nagrinėjama šiame sprendime, apima greitųjų geležinkelių sistemai būdingas ypatybes; ji neaptaria greitųjų ir paprastųjų geležinkelių sistemos bendrųjų aspektų. Pastarosios sistemos sąveika nagrinėjama kitoje direktyvoje [2]. Atsižvelgiant į tai, kad sąveikos patikra turi būti nustatoma remiantis TSS pagal Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 2 dalį, pereinamuoju laikotarpiu nuo šio sprendimo paskelbimo iki sprendimų, kuriuose pateikiamos "paprastųjų geležinkelių" TSS, paskelbimo būtina nustatyti sąlygas, kurių reikia laikytis papildomai su TSS. Dėl šių priežasčių būtina, kad kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneštų apie taikomas atitinkamas nacionalines technines taisykles sąveikai ir Direktyvos 96/48/EB esminių reikalavimų laikymuisi užtikrinti. Be to, jei tai yra nacionalinės taisyklės, būtina, kad kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneštų apie įstaigas, kurias ji paskiria atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimo procedūroms atlikti bei posistemių sąveikos tokia prasme, kaip apibrėžta Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 2 dalyje, patikros procedūrai patikrinti. Nacionalinių taisyklių atveju valstybės narės 16 straipsnio 2 dalies įgyvendinimui taiko Direktyvos 96/48/EB principus ir kriterijus. Už minėtas procedūras atsakingų įstaigų atžvilgiu valstybės narės kiek galima daugiau naudojasi įstaigomis, apie kurias buvo pranešta pagal Direktyvos 96/48/EB 20 straipsnį. Komisija analizuoja šią informaciją (nacionalines taisykles, procedūras, už įgyvendinimo tvarką atsakingas įstaigas, tų procedūrų trukmę) ir, jei reikia, su komitetu aptaria būtinybę imtis kokių nors priemonių. (11) Šiame sprendime pateiktomis TSS nenustatoma, kad turi būti naudojamos konkrečios technologijos arba techniniai sprendimai, išskyrus jeigu jų naudojimas iš tikrųjų būtinas transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikai užtikrinti. (12) Šiame sprendime pateiktos TSS yra pagrįstos atitinkamo projekto rengimo metu turimomis geriausiomis profesinėmis žiniomis. Atsižvelgiant į technologijos plėtrą arba socialinius reikalavimus, gali tekti šias TSS iš dalies pakeisti arba papildyti. Tam tikrais atvejais pagal Direktyvos 96/48/EB 6 straipsnio 2 dalį bus naudojama peržiūros arba atnaujinimo tvarka. (13) Tam tikrais atvejais pagal šiame sprendime nustatytas TSS yra leidžiama rinktis skirtingus sprendimus, ir dėl to atsiranda galimybė priimti esamą padėtį atitinkančius galutinius arba laikinus sąveiką užtikrinančius sprendimus. Be to, tam tikrais konkrečiais atvejais Direktyvoje 96/48/EB numatytos specialios įgyvendinimo nuostatos. Taip pat direktyvos 7 straipsnyje numatytais atvejais valstybėms narėms turi būti leidžiama netaikyti tam tikrų techninių specifikacijų. Dėl to būtina, kad valstybės narės užtikrintų, jog kiekvienais metais būtų skelbiami ir atnaujinami infrastruktūros ir riedmenų registrai. Juose būtų nustatomos nacionalinės infrastruktūros pagrindinės charakteristikos (pvz., pagrindiniai parametrai) ir jų atitiktis charakteristikoms, kurias nustato techninės sąveikos specifikacijos. Šiuo tikslu šiame sprendime nustatomose TSS aiškiai nurodyta, kokia informacija turi būti pateikta registre. (14) Taikant šiame sprendime nustatomas TSS turi būti atsižvelgta į naudotinų infrastruktūrų ir riedmenų bei tinklo, į kurį jie turi būti integruoti, techninio ir eksploatavimo suderinamumo konkrečius kriterijus. Tie suderinamumo reikalavimai apima sudėtingą techninę ir ekonominę analizę, kuri turi būti atliekama kiekvienu konkrečiu atveju. Analizuojant turėtų būti atsižvelgiama į: - Direktyvoje 96/48/EB nurodytų skirtingų posistemių sąsajas, - skirtingas minėtoje direktyvoje nurodytas geležinkelių linijų ir riedmenų kategorijas ir - naudojamų tinklų techninę ir eksploatavimo aplinką. Dėl to svarbu parengti TSS, kurios nagrinėjamos šiame sprendime, įgyvendinimo strategiją, kuri turėtų nurodyti perėjimo nuo šiuo metu naudojamos sistemos sąlygų prie sąveikai parengtos sistemos techninius etapus. (15) Šio sprendimo nuostatos atitinka pagal Direktyvą 96/48/EB įsteigto komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Komisija priima Direktyvos 96/48/EB 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos "elektros energijos tiekimo" posistemio TSS. Pastarosios yra nustatytos šio sprendimo priede. TSS atsižvelgiant į toliau pateiktus 2 ir 3 straipsnius, visiškai taikomos Direktyvos 96/48/EB I priede apibrėžtiems transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos infrastruktūrai ir riedmenims. 2 straipsnis 1. Jei tai yra greitųjų ir paprastųjų geležinkelių sistemoms bendri aspektai, kuriems netaikomos pridedamos TSS, sąlygos, kurių būtina laikytis dėl sąveikos tokia prasme, kaip apibrėžta Direktyvos 96/48/EB 16 straipsnio 2 dalyje, patikros, tai techninės taisyklės, kurios galioja valstybėje narėje, šiuo sprendimu leidusioje pradėti eksploatuoti atitinkamą posistemį. 2. Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo pranešimo apie šį sprendimą praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai: - apie 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų taikomų techninių taisyklių sąrašą, - atitikties įvertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios turi būti naudojamos, atsižvelgiant į nurodytų taisyklių taikymą, - įstaigas, kurias ji paskiria atitikties įvertinimui ir tikrinimui. 3 straipsnis 1. Šiame straipsnyje: - "modernizavimas" – tai esminis darbas posistemiui arba jo daliai modifikuoti bei posistemio veikimui pakeisti, - "atnaujinimas" – tai esminis darbas posistemiui arba jo daliai pakeisti, nekeičiant posistemio veikimo, - "su technine priežiūra susijęs pakeitimas" – tai sudedamųjų dalių pakeitimas tokią pačią funkciją arba veikimą užtikrinančiomis dalimis, vykdant profilaktinę techninę priežiūrą ir šalinant gedimus. 2. Modernizavimo atveju perkančioji įmonė pateikia dokumentų, apibūdinančių atitinkamai valstybei narei skirtą projektą, rinkinį. Valstybė narė išnagrinėja tuos dokumentus ir, jei reikia, atsižvelgdama į pridėtų TSS 7 skyriuje pateiktą įgyvendinimo strategiją, sprendžia, ar dėl darbų masto būtina išduoti naują leidimą pradėti eksploatuoti pagal Direktyvos 96/48/EB 14 straipsnį. Minėtas leidimas pradėti eksploatuoti yra privalomas tuo atveju, jeigu numatomi darbai gali objektyviai paveikti saugos lygį. Jeigu pagal Direktyvos 96/48/EB 14 straipsnį yra būtinas naujas leidimas pradėti eksploatavimą, valstybė narė sprendžia, ar: a) projektas apima išsamų TSS taikymą ir, jeigu jos taikomos, ar projektui taikoma Direktyvoje 96/48/EB numatyta EB patikros procedūra; ar b) kol kas neįmanoma išsamiai taikyti TSS. Šiuo atveju posistemis ne visiškai atitiks TSS, ir Direktyvoje 96/48/EB numatyta EB patikros procedūra taikoma tik toms TSS dalims, kurios yra taikomos. Abiem minėtais atvejais valstybė narė informuoja pagal Direktyvą 96/48/EB įsteigtą komitetą apie dokumentų rinkinį, įskaitant taikomas TSS dalis ir pasiektą sąveikos laipsnį. 3. Atnaujinimo ir su technine priežiūra susijusio pakeitimo atveju pridedamų TSS taikyti neprivaloma. 4 straipsnis Komisijos rekomendacijos 2001/290/EB [3] dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos pagrindinių parametrų atitinkamos dalys netenka galios nuo pridedamų TSS įsigaliojimo dienos. 5 straipsnis Pridedamos TSS įsigalioja po šešių mėnesių nuo pranešimo apie šį sprendimą. 6 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 2002 m. gegužės 30 d. Komisijos vardu Loyola De Palacio Pirmininko pavaduotoja [1] OL L 235, 1996 9 17, p. 6. [2] 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (OL L 110, 2001 4 20, p. 1). [3] OL L 100, 2001 4 11, p. 17. -------------------------------------------------- PRIEDAS ELEKTROS ENERGIJOS TIEKIMO POSISTEMIO TECHNINĖS SĄVEIKOS SPECIFIKACIJOS "TURINYS 1. ĮVADAS 1.1. Techninė taikymo sritis Šios TSS susijusios su elektros energijos tiekimo posistemiu, kuris yra vienas iš Direktyvos 96/48/EB II priedo 1 dalyje išvardytų posistemių. Šios TSS – tai šešių TSS rinkinių, apimančių visus direktyvoje apibrėžtus aštuonis posistemius, dalis. "Naudotojų" ir "aplinkos" posistemių, kurie yra būtini transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sudedamųjų dalių sąveikai užtikrinti pagal esminius reikalavimus, specifikacijos nustatomos atitinkamose TSS. Daugiau informacijos apie infrastruktūros posistemį yra pateikta 2 skyriuje. 1.2. Geografinė taikymo sritis Šių TSS geografinė taikymo sritis – tai Direktyvos 96/48/EB I priede aprašyta transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema. Pirmiausia turėtų būti remiamasi transeuropinio geležinkelio tinklo linijomis, aprašytomis 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos rekomendacijas dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros arba visuose to sprendimo pakeitimuose, padarytuose iš naujo apsvarsčius tą sprendimą jo 21 straipsnyje numatyta tvarka. 1.3. Šių TSS turinys Pagal Direktyvos 96/48/EB 5 straipsnio 3 dalį ir I priedo 1 punkto b papunktį šiose TSS nustatomi (-os): a) posistemių esminiai reikalavimai ir posistemių sąsajos (3 skyrius); b) pirmiau minėtos direktyvos II priedo 3 punkte aprašyti pagrindiniai parametrai, kurie būtini tam, kad būtų laikomasi esminių reikalavimų (4 skyrius); c) sąlygos, kurių turi būti laikomasi, siekiant, kad būtų užtikrintos tiksliai apibrėžtos toliau pateiktų geležinkelio linijų kategorijų eksploatacinės ypatybės (4 skyrius): - I kategorija: specialiai nutiestos greitųjų geležinkelių linijos, pritaikytos traukiniams važiuoti 250 km/h arba didesniu greičiu, - II kategorija: specialiai pakelto techninio lygio greitųjų geležinkelių linijos, pritaikytos traukiniams važiuoti maždaug 200 km/h, - III kategorija: specialiai pakelto techninio lygio greitųjų geležinkelių linijos, kurioms būdingos topografiniais, reljefo arba miesto statybos apribojimais užtikrinamos konkrečios ypatybės ir kuriose greitis turi būti pritaikytas kiekvienu atveju; d) įgyvendinimo nuostatos tam tikrais konkrečiais atvejais (7 skyrius); e) esminius reikalavimus (5 skyrius) atitinkančios sudedamosios sąveikos dalys ir jų sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, ir kurios yra būtinos transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikai užtikrinti; f) kiekvienu svarstomu atveju nurodoma, kuris Sprendime 93/465/EEB apibrėžtas modulis, arba, tam tikrais atvejais, kuri konkreti tvarka turi būti naudojama vertinant sudedamųjų sąveikos dalių atitiktį arba jų tinkamumą naudoti bei atlikti posistemių "EB" patikrą (6 skyrius). 2. POSISTEMIO APIBRĖŽIMAS/TAIKYMO SRITIS 2.1. Taikymo sritis 2.1. Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos elektros energijos tiekimo posistemis – tai visi stacionarieji įrenginiai, kurie yra būtini, kad iš aukštos įtampos vienfazių arba trifazių tinklų pagal pagrindinius reikalavimus traukiniams būtų tiekiama elektros energija. Elektros energijos tiekimo posistemį sudaro: pastotės : pirminėje pusėje, kurioje aukštoji įtampa pakeičiama į traukiniams tinkamą įtampą, jos yra sujungtos su aukštosios įtampos tinklu ir sudaro traukiniams pritaikytą elektros energijos tiekimo sistemą. Antrinėje pusėje pastotės yra sujungtos su geležinkelio linijos kontaktiniu tinklu, sujungimo vietos : lygiagrečiai su kontaktiniu tinklu sujungta tarp pastočių sumontuota elektros energiją tiekianti elektros įranga, kuri naudojama apsaugai, izoliavimui, pagalbiniam elektros energijos tiekimui ir kompensavimui, kontaktinis tinklas : juo elektros energija paskirstoma ruožu važiuojantiems traukiniams ir jiems perduodama srovės imtuvu. Kontaktiniame tinkle taip pat yra sumontuoti rankomis arba nuotoliniu valdymu perjungiami skyrikliai, kurie atsižvelgiant į eksploatavimo poreikius yra reikalingi kontaktinio tinklo atkarpoms arba jų grupėms išjungti, atgalinės elektros srovės grandinė : traukos srovė teka kontaktinio tinklo laidu ir traukos bėgiu, kurie tiesiogiai arba netiesiogiai yra sujungti su žeme ir grįžtamaisiais laidais teka atgal į pastotes. Dėl to šiuo požiūriu atgalinės elektros srovės grandinės yra elektros energijos tiekimo posistemio dalis, srovės imtuvas : nepaisant to, kad srovės imtuvai yra sumontuoti važiuojančiame riedmenyje, jie yra svarbus prietaisas, kurio tinkamas veikimas tiesiogiai priklauso nuo kontaktinio tinklo. Dėl to srovės imtuvas laikomas elektros energijos tiekimo posistemio dalimi. Pastarieji elektros energijos tiekimo posistemio aspektai yra susiję su transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos užtikrinimu: - elektrifikacijos sistema, - kontaktinis tinklas ir srovės imtuvai, - srovės imtuvų ir kontaktinio tinklo įrangos sąveika, - greitųjų geležinkelių linijų, tų linijų, kurių techninis lygis buvo pakeltas, ir jungiamųjų linijų ribos. 2.2. Posistemio apibrėžimas 2.2.1. Elektrifikacijos sistema Kaip ir kiekvienas elektrinis prietaisas, traukos riedmuo yra suprojektuotas taip, kad veiktų vartodamas savo gnybtuose, t. y. srovės imtuvuose ir ratuose, esančią vardinę įtampą bei vardinį dažnį. Tų parametrų pokyčius ir ribas būtina apibrėžti, siekiant, kad būtų užtikrinti numatyti traukinio darbiniai parametrai. Greitųjų geležinkelių traukiniams reikalingas didelis elektros energijos kiekis. Dėl to siekiant, kad elektros energija traukiniams būtų tiekiama patiriant kuo mažesnius nuostolius, būtina didinti elektros energijos tiekimo sistemos įtampą ir mažinti srovę, tačiau tuomet didėja aktyvieji nuostoliai. Elektros energijos tiekimo sistema turi būti suprojektuota taip, kad kiekvienas traukinys gautų būtiną energijos kiekį. Dėl to kiekvieno traukinio elektros energijos suvartojimas ir jų važinėjimo tvarkaraštis – tai svarbūs eksploatavimo aspektai. Modernūs traukiniai turi rekuperacinių stabdžių sistemą, kuri elektros energiją perduoda atgal į jos tiekimo sistemą ir sumažina bendrąjį suvartojimą. Dėl to elektros energijos tiekimo sistemos taip pat turi būti tinkamos, kad su jomis būtų galima naudoti rekuperacinius stabdžius. Kiekvienoje elektrinėje sistemoje gali įvykti trumpieji jungimai arba kiti gedimai. Elektrifikavimo sistema turi būti suprojektuota taip, kad posistemio kontrolės prietaisai nedelsiant aptiktų tuos gedimus ir užtikrintų, jog būtų naudojamos priemonės trumpojo jungimo srovei pašalinti ir pažeistai grandinės daliai išjungti. Pašalinus gedimus elektrifikavimo sistema turi būti tinkama kuo greičiau vėl pradėti tiekti elektros energiją visiems įrenginiams, kad būtų galima atnaujinti operacijas. 2.2.2. Kontaktinis tinklas ir srovės imtuvas Sąveikos užtikrinimo požiūriu, kontaktinio tinklo ir srovės imtuvų geometrinės ypatybės yra svarbus aspektas. Jei tai yra geometrinis suderinamumas, turi būti apibrėžtas kontaktinio laido aukštis virš bėgio galvutės, skersinis to laido nuokrypis ramiu oru ir pučiant vėjui. Srovės imtuvo svyruojančiojo vežimėlio geometrinės ypatybės taip pat yra svarbios siekiant, kad būtų užtikrinta nustatytus reikalavimus atitinkanti kontaktinio srovės imtuvo idėklo ir kontaktinio laido sąveika atsižvelgiant į tikėtiną traukinio siūbavimą. 2.2.3. Kontaktinio tinklo ir srovės imtuvo sąveika Riedmenims važiuojant dideliais greičiais, kurie yra numatyti transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje, kontaktinio tinklo ir srovės imtuvo sąveika – tai labai svarbus aspektas, užtikrinantis patikimą elektros energijos perdavimą taip, kad nebūtų daroma pernelyg didelė įtaka geležinkelio įrangai ir aplinkai. Tą sąveiką iš esmės apibrėžia: - statinės ir dinaminės įražos, kurios priklauso nuo kontaktinio srovės imtuvo įdėklo pobūdžio ir srovės imtuvų konstrukcijos, - kontaktinio srovės imtuvo įdėklo medžiagos suderinamumas su kontaktiniu laidu stengiantis apriboti tų sudedamųjų dalių dilimą, - dinaminės charakteristikos ir jų poveikis srovės iš kontaktinio tinklo perdavimo srovės imtuvu į riedmenį kokybei ir siekiui užtikrinti nuolatinį, nenutrūkstamą elektros energijos tiekimą be trikdžių, - srovės imtuvo ir kontaktinio tinklo įrangos apsauga, jeigu sulūžtų kontaktinis srovės imtuvo įdėklas, - eksploatuojamų srovės imtuvų skaičius ir atstumas tarp jų turi didelės įtakos srovės iš kontaktinio tinklo perdavimo kokybei, nes kiekvienas to paties kontaktinio tinklo srovės imtuvas gali turėti įtakos kitiems srovės imtuvams. 2.2.4. Greitųjų geležinkelių ir kitų linijų ribos Greitųjų geležinkelių linijos turi būti sujungtos su geležinkelio linijomis, kurių buvo pakeltas techninis lygis, arba jungiamosiomis geležinkelio linijomis. Šių tipų geležinkelio linijų ribų vieta turi įtakos elektros energijos tiekimui ir kontaktiniam tinklui, ir dėl to šis aspektas turi būti aptartas TSS. 2.3. Saitai su kitais posistemiais ir posistemio viduje 2.3.1. Įvadas Siekiant, kad būtų užtikrinti numatyti sąveikos darbiniai parametrai, elektros energijos tiekimo posistemis turi daug saitų su kitais transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos posistemiais. Tiems saitams taikomi sąsajų apibrėžimai ir eksploataciniai parametrai. 2.3.2. Saitai su elektrifikavimo sistema - Įtampa ir dažnis bei jų leistini intervalai siejasi su riedmenų posistemiu, - elektros linijose instaliuota galia ir nustatytas galios koeficientas apibrėžia greitųjų geležinkelių sistemos, kurioje užtikrinama sudedamųjų jos dalių sąveika, eksploatacinius parametrus ir siejasi su riedmenų posistemiu, - rekuperacinis stabdymas sumažina elektros energijos vartojimą ir siejasi su riedmenų posistemiu, - elektrinė stacionarioji įranga bei riedmenyse sumontuota traukos įranga atitinkamais pastočių įrenginiais turi būti apsaugota nuo trumpojo jungimo grandinių. Srovės išjungiklių pastotėse ir traukiniuose išjungimas turi būti suderintas; dėl to elektrinės apsaugos priemonės siejasi su riedmenų posistemiu, - elektros srovės sukelti trukdžiai ir harmonikų spinduliavimas siejasi su riedmenų ir kontrolės, valdymo bei signalizacijos posistemiais. 2.3.3. Saitai su kontaktinio tinklo įranga ir srovės imtuvais - Jei tai yra greitųjų geležinkelių linijos, kontaktinio tinklo aukščiui turi būti skirtas ypatingas dėmesys siekiant, kad būtų išvengta kontaktinio tinklo pernelyg didelio dilimo. Kontaktinio tinklo aukštis siejamas su infrastruktūros ir riedmenų posistemiais, - siekiant, kad pravažiuojant elektrifikavimo sistemų ribas nebūtų sujungiamos skirtingos sistemos, turi būti nustatytas traukininiuose montuojamų srovės imtuvų skaičius ir jų išdėstymas. Jie siejamas su riedmenų posistemiu, - galimas riedmenų ir srovės imtuvų svyravimas siejamas su riedmenų ir infrastruktūros posistemiais. 2.3.4. Saitai su kontaktinio tinklo ir srovės imtuvo sąveika - srovės perdavimo srovės imtuvu iš kontakitai tinio tinklo į riedmenį kokybė priklauso nuo naudojamų srovės imtuvų skaičiaus ir atstumo tarp jų. Srovės imtuvų išdėstymas siejasi su riedmenų posistemiu. 3. ESMINIAI REIKALAVIMAI 3.1. Pagrindinių reikalavimų laikymasis Pagal Direktyvos 96/48/EB 4 straipsnio 1 dalį transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, jos posistemiai ir sudedamosios sąveikos dalys turi atitikti direktyvos III priede bendrais bruožais nustatytus esminius reikalavimus. 3.2. Esminių reikalavimų aspektai Esminiai reikalavimai apima: - saugą, - patikimumą ir parengtį, - sveikatą, - aplinkos apsaugą, - techninį suderinamumą. Pagal Direktyvą 96/48/EB esminius reikalavimus galima apskritai taikyti visai transeuropinei greitųjų geležinkelių sistemai arba kiekvienam konkrečiam jos posistemiui arba jo sudedamosioms sąveikos dalims. 3.3. Konkretūs elektros energijos tiekimo posistemio aspektai 3.3.1. Sauga Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą elektros energijos tiekimo posistemiui saugos požiūriu taikomi toliau pateikti reikalavimai. 1.1.1. Saugos požiūriu svarbios sudedamosios dalys, pirmiausia susijusios su traukinių eismu, turi būti suprojektuotos, pagamintos arba surinktos, jų techninė priežiūra atliekama ir jos kontroliuojamos taip, kad tinklui nustatytus tikslus atitinkančiu lygiu būtų užtikrinta sauga, įskaitant nustatytuosius konkrečioms nevisavertėms padėtims. 1.1.2. Rato ir bėgio kontakto parametrai turi atitikti riedmens važiavimo stabilumo reikalavimus siekiant, kad būtų užtikrintas saugus riedmens važiavimas didžiausiu leistinu greičiu. 1.1.3. Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kokią įprastą arba pavojingą apkrovą, kuri buvo nustatyta tų dalių eksploatavimo laikotarpiui. Bet kokio pavienio gedimo poveikis saugai turi būti apribotas atitinkamomis priemonėmis. 1.1.4. Projektuojant stacionariąją įrangą ir riedmenis bei tam tikslui pasirenkant medžiagas turi būti siekiama, kad, jeigu kiltų gaisras, būtų apribotas ugnies ir dūmų susidarymas, plitimas bei jų poveikis. 1.1.5. Visi prietaisai, su kuriais turi dirbti vartotojai, suprojektuoti taip, kad nesumažintų vartotojų saugos, jeigu tie prietaisai būtų naudojami iš anksto įmanomu numatyti būdu ne pagal pridėtus nurodymus. 1.1.2 ir 1.1.5 punktuose paminėti aspektai nėra svarbūs elektros energijos tiekimo posistemiui. Siekiant, kad būtų įvykdyti 1.1.1, 1.1.3 ir 1.1.4 punktuose pirmiau minėti esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.2.2.2, 4.2.3.3., 4.3.1.2, 4.3.1.8, 4.3.2.1, 4.3.2.2 ir 4.3.2.4 punktuose nustatyti reikalavimai ir kad naudojamos sudedamosios sąveikos dalys atitiktų 5 skyriaus 5.3.1.1, 5.3.2.1, 5.3.2.4 ir 5.3.3.2 punktuose nustatytus reikalavimus. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 ir 5 skyrių nuostatų. Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą toliau pateikti esminiai saugos reikalavimai pirmiausia taikomi elektros energijos tiekimo posistemiui. 2.2.1. Eksploatuojant elektros energijos tiekimo sistemas neturi būti sumažinta greitųjų geležinkelių traukinių arba žmonių (keleivių, aptarnaujančių darbuotojų, prie geležinkelio gyvenančių žmonių ir trečiųjų šalių) sauga. Siekiant, kad būtų įvykdyti 2.2.1 punkte pirmiau minėti esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.1.1, 4.2.2.2, 4.2.2.3., 4.2.2.7, 4.2.2.9, 4.3.1.2, 4.3.1.5, 4.3.1.7, 4.3.2.1, 4.3.2.2 ir 4.3.2.4 punktuose nustatyti reikalavimai ir kad naudojamos sudedamosios sąveikos dalys atitiktų 5 skyriaus 5.3.1.1 punkte nustatytus reikalavimus. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 ir 5 skyrių nuostatų. 3.3.2. Patikimumas, parengtis ir techniniai priežiūros reikalavimai Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą elektros energijos tiekimo posistemio esminiai patikimumo, parengties ir techninės priežiūros reikalavimai yra pateikti toliau. 1.2. Su traukinių eismu susijusių stacionariųjų arba keičiamųjų sudedamųjų dalių kontrolė ir techninė priežiūra turi būti organizuota, atlikta ir kiekybiškai apibūdinta taip, kad būtų išlaikytas tų dalių veikimas numatytomis sąlygomis. Siekiant, kad būtų įvykdyti 1.2 punkto esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.3.1.9 ir 4.3.2.6 punktų reikalavimai. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 skyriaus nuostatų. 3.3.3. Sveikata Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą elektros energijos tiekimo posistemiui žmonių sveikatos požiūriu taikomi esminiai reikalavimai yra pateikti toliau. 1.3.1. Medžiagos, kurios atsižvelgiant į jų naudojimo būdą, galėtų kelti pavojų turinčiųjų prieigą prie jų sveikatai, neturi būti naudojamos traukiniuose ir geležinkelio infrastruktūrose. 1.3.2. Tos medžiagos turi būti pasirinktos, išdėstytos ir panaudotos taip, kad būtų apribotas kenksmingų ir pavojingų išgarų arba dujų išsiskyrimas, ypač jeigu kiltų gaisras. Siekiant, kad būtų įvykdyti 1.3.1 ir 1.3.2 punktuose pirmiau minėti esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.2.2.2, 4.2.3.2, 4.2.3.3, 4.3.1.2, 4.3.1.8, 4.3.1.10, 4.3.2.2 ir 4.3.2.4 punktuose nustatyti reikalavimai ir kad naudojamos sudedamosios sąveikos dalys atitiktų 5 skyriaus 5.3.3.2 punkte nustatytus reikalavimus. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 ir 5 skyrių nuostatų. 3.3.4. Aplinkos apsauga Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą elektros energijos tiekimo posistemiui aplinkos apsaugos požiūriu taikomi esminiai reikalavimai yra pateikti toliau. 1.4.1. Transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos įrengimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį turi būti atsižvelgta projektuojant sistemą pagal galiojančias Bendrijos nuostatas. 1.4.2. Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi užkirsti kelią aplinkai kenksmingų ir pavojingų išgarų bei dujų išsiskyrimui, ypač jeigu kiltų gaisras. 1.4.3. Riedmenys ir elektros energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad riedmenys ir tos sistemos elektromagnetiniu požiūriu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir valstybiniais bei privačiais tinklais, kuriems riedmenys ir sistemos gali sukurti trukdžius. 1.4.2 punkte paminėti aspektai nėra svarbūs elektros energijos tiekimo posistemiui. Siekiant, kad būtų įvykdyti 1.4.1 ir 1.4.3 punktų esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.2.3.2., 4.2.3.3 ir 4.3.1.5 punktų reikalavimai. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 skyriaus nuostatų. Toliau pateikti esminiai aplinkos apsaugos reikalavimai pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą ypač taikytini elektros energijos posistemiui. 2.2.2. Eksploatuojant elektros energijos tiekimo sistemas aplinkai neturi būti daroma nustatytus apribojimus viršijanti įtaka. Siekiant, kad būtų įvykdyti 2.2.2 punkto esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.2.3.2 ir 4.3.1.5 punktų reikalavimai. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 skyriaus nuostatų. 3.3.5. Techninis suderinamumas Pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą elektros energijos tiekimo posistemiui techninio suderinamumo požiūriu taikomi esminiai reikalavimai yra pateikti toliau. 1.5. Infrastruktūrų ir stacionariosios įrangos techninės charakteristikos turi būti suderinamos vienos su kitomis ir transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos traukinių techninėmis charakteristikomis. Jeigu paaiškėtų, kad tas technines charakteristikas būtų sunku įdiegti tam tikruose tinklo ruožuose, galima įgyvendinti laikinus sprendimus, suderinamumą užtikrinsiančius ateityje. Siekiant, kad būtų įvykdyti 1.5 punkto esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.1.1, 4.1.2, 4.2.2.1, 4.2.2.3, 4.2.2.4, 4.2.2.5, 4.2.2.6, 4.2.2.7, 4.2.2.8, 4.2.2.9, 4.2.2.10, 4.2.2.11, 4.2.2.12, 4.3.1.1, 4.3.1.3, 4.3.1.4, 4.3.2.1, 4.3.2.3, 4.3.2.5 ir 4.3.3 punktuose nustatyti reikalavimai ir kad naudojamos sudedamosios sąveikos dalys atitiktų 5 skyriaus 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.1.4, 5.3.1.5, 5.3.1.6, 5.3.1.8, 5.3.2.2, 5.3.2.3, 5.3.2.4, 5.3.2.5, 5.3.2.6, 5.3.2.7, 5.3.2.9, 5.3.3.1, 5.3.3.2, 5.3.3.3 ir 5.3.3.4 punkte nustatytus reikalavimus. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 ir 5 skyrių nuostatų. Toliau pateikti esminiai techninio suderinamumo reikalavimai pagal Direktyvos 96/48/EB III priedą ypač taikytini elektros energijos posistemiui. 2.2.3. Visoje transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje naudojamos elektros energijos tiekimo sistemos turi: - leisti užtikrinti, kad traukinius būtų galima naudoti atsižvelgiant į nustatytus eksploatacinių charakteristikų lygius, - būti suderinamos su traukiniuose sumontuotais elektros srovės perdavimo iš kontaktinio tinklo prietaisais. Siekiant, kad būtų įvykdyti 2.2.3 punkto esminiai reikalavimai, elektros energijos tiekimo posistemis turi būti suprojektuotas ir surinktas taip, kad būtų įvykdyti 4 skyriaus 4.1.1, 4.1.2.1., 4.1.2.2, 4.1.2.3, 4.3.1.1, 4.3.1.3, 4.3.2.1, 4.3.2.3 ir 4.3.2.5 punktuose nustatyti reikalavimai ir kad naudojamos sudedamosios sąveikos dalys atitiktų 5 skyriaus 5.3.1.1, 5.3.1.2, 5.3.1.4, 5.3.2.1, 5.3.2.5, 5.3.3.1 ir 5.3.3.5 punktuose nustatytus reikalavimus. Laikoma, kad esminiai reikalavimai yra įvykdyti, jeigu patikrinama, ar buvo laikytasi 4 ir 5 skyrių nuostatų. 3.4. Atitikties patikra Patikra, ar elektros energijos tiekimo posistemis ir jo sudedamosios dalys atitinka esminius reikalavimus, turi būti atlikta pagal Direktyvos 96/48/EB nuostatas ir šių TSS 6 skyriuje bei A–C prieduose pateiktas specifikacijas. 4. POSISTEMIO APIBŪDINIMAS Transeuropinė greitųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 96/48/EB ir kurios dalis yra elektros energijos tiekimo posistemis – tai integruota sistema, kurios pagrindiniai parametrai, sąsajos ir eksploatacinės charakteristikos turi būti patikrintos, ypač siekiant užtikrinti sistemos sąveiką ir esminių reikalavimų laikymąsi. 4.1. Pagrindiniai elektros energijos tiekimo posistemio parametrai 4.1.1. Įtampa ir dažnis Traukinių eismui organizuoti yra būtinos sąveikai užtikrinti nustatytos tipinės įtampos ir dažnio vertės. 4.1 lentelėje pateiktos atsižvelgiant į geležinkelio linijos kategoriją naudotinos įtampos ir dažnio vertės. 4.1 lentelė Dažniai ir įtampos Įtampa ir dažnis | Geležinkelio linijos kategorija | Jungiamosios geležinkelio linijos | Geležinkelio linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis | Greitųjų geležinkelių linijos | 25 kV 50 Hz (kintamoji srovė | X | X | X | 15 kV 16,7 Hz (kintamoji srovė) | X | X | [1] | kV (nuolatinė srovė) | X | X | [2] | 1,5 kV (nuolatinė srovė) | X | X | – | Pastočių ir srovės imtuvų gnybtų įtampa turi atitikti nurodytąją šių TSS N priede. Įtampos dažnis turi atitikti nurodytąjį šių TSS N priede. Įtampa ir dažniai bus apibrėžti infrastruktūros registre (šių TSS D priedas). Atitikties įvertinimas pateiktas N4 priede. 4.1.2. Kontaktinis tinklas ir srovės imtuvas Būsimomis greitųjų geležinkelių linijomis, tomis linijomis, kurių buvo pakeltas techninis lygis ir jungiamosiomis geležinkelio linijomis važinėjančiuose traukiniuose turėtų būti naudojama tik vieno tipo svyruojantysis srovės imtuvo vežimėlis. Siekiant, kad šis reikalavimas būtų įgyvendintas, visuose būsimuose greitųjų geležinkelių traukiniuose bus montuojami srovės imtuvai, kurių svyruojančiojo vežimėlio ilgis yra 1600 mm. Visa naujai sumontuota greitųjų geležinkelių linijos kontaktinio tinklo įranga turi atitikti 4.1.2.1 ir 4.1.2.3 punktus. Šis reikalavimas taip pat taikomas kintamąja srove elektrifikuotoms jungiamosioms geležinkelio linijoms, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir nuolatines srove elektrifikuotoms geležinkelio linijoms. 4.1.2.1. Kintamosios srovės sistemų kontaktinio tinklo geometrija Kontaktinio tinklo aukštis virš bėgio galvutės, kontaktinio tinklo pasvirimas atsižvelgiant į bėgių kelią ir skersinis to tinklo nuokrypis pučiant šoniniam vėjui turi įtakos užtikrinant greitųjų geležinkelių tinklo sąveiką. Leistinieji duomenys pateikti 4.2 lentelėje. 4.2. lentelė Kintamosios srovės sistemų kontaktinio tinklo geometrija Nr. | Aprašymas | Jungiamosios geležinkelio linijos | Geležinkelio linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis | Greitųjų geležinkelių linijos | 1 | Vardinis kontaktinio tinklo aukštis (mm) | 5000–5750 [3] [4] [5] | 5000–5500 [3] [5] | 5080 arba 5300 [5] | 2 | Leistinasis kontaktinio tinklo pasvirimas atsižvelgiant į bėgių kelią ir pasvirimo pokytis | EN 50119, 2001 versija, 5.2.8.2 punktas | Nustatyti kontaktinio tinklo pasvirimai netaikomi | 3 | Leistinasis skersinis kontaktinio tinklo nuokrypis pučiant šoniniam vėjui (mm) [5] | ≤ 400 | Kontaktinio tinklo geometrija turi atitikti šių TSS H.3.1 priede nustatytus reikalavimus. 4.1.2.2. Nuolatinės srovės sistemų kontaktinio tinklo geometrija Transeuropinio geležinkelio tinklo, kuriame užtikrinama sudedamųjų jo dalių sąveika, nuolatinės srovės sistemų kontaktinio tinklo geometriją nustatantys duomenys yra pateikti 4.3 lentelėje. 4.3 lentelė Nuolatinės srovės sistemų kontaktinio tinklo geometrija Nr. | Aprašymas | Jungiamosios geležinkelio linijos | Geležinkelio linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis | 1 | Vardinis kontaktinio tinklo aukštis (mm) | 5000–5600 [6] [7] [8] [9] | 5000–5500 [8] [9] | 2 | Leistinasis kontaktinio tinklo pasvirimas atsižvelgiant į bėgių kelią ir pasvirimo pokytis | EN 50119, 2001 versija, 5.2.8.2 punktas | 3 | Leistinasis skersinis kontaktinio tinklo nuokrypis pučiant šoniniam vėjui (mm) [9] | ≤ 400 | Kontaktinio tinklo geometrija turi atitikti šių TSS J.3.1 priede nustatytus reikalavimus. 4.1.2.3. Svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio geometrija Siekiant, kad būtų užtikrinama sąveika, yra nustatomi tam tikri svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio pločio ir jo veikimo intervalo, kontaktinių srovės imtuvo įdėklo pločio bei svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio profilio reikalavimai. 4.4 lentelėje yra pateikti nuolatinės ir kintamosios srovės sistemų duomenys. Svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio profilio brėžinys yra pateiktas 4.1 paveiksle. 4.4. lentelė Nuolatinės ir kintamos srovės sistemų svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio geometrija Nr. | Aprašymas | Visos geležinkelio linijos kategorijos | 1 | Svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio plotis (mm) | 1600 | 2 | Svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio profilis | Žr. 4.1 paveikslą | 3 | Kiti kintamosios srovės sistemų reikalavimai | Žr. šių TSS H priedo 3.2 punktą | 4 | Kiti nuolatinės srovės sistemų reikalavimai | Žr. šių TSS J priedo 3.2 punktą | +++++ TIFF +++++ 1 Iš izoliacinės medžiagos pagamintas ragas 2 Mažiausias srovės imtuvo kontaktinio intarpo ilgis 3 Iškyšos ilgis 4 Svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio veikimo intervalas 5 Svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio plotis 4.2. Elektros energijos tiekimo posistemio sąsajos 4.2.1. Sąsajų sąrašas 4.2.1.1. Sąsajos su infrastruktūra - statinių artumo gabaritai, - apsauga nuo sužalojimo elektros srove (įžeminimas ir potencialų išlyginimas). 4.2.1.2. Sąsajos su kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu - harmoninės srovės, poveikis signalizacijos ir vidinei telekomunikacijos įrangai, - būtinas signalizavimas fazei ir sistemas išskiriantiems ruožams. 4.2.1.3. Sąsajos su riedmenų posistemiu - skersinis dinaminis riedmens kontūras, - didžiausios naudojamosios galios apribojimas, - elektros energijos naudojimas riedmeniui stovint, - įtampa ir dažnis, - elektrinės apsaugos priemonių derinimas, - srovės imtuvų išdėstymas, - važiavimas per fazių išskirstymo ruožus, - važiavimas per sistemas išskiriančius ruožus, - srovės imtuvo prispaudimo jėgos reguliavimas. 4.2.1.4. Elektros energijos tiekimo ir riedmenų posistemiams bendri eksploataciniai parametrai - galios koeficientas, - rekuperacinis stabdymas, - harmoningos charakteristikos ir susiję kontaktinio tinklo įtampiai 4.2.2. Pagrindiniai techniniai duomenys 4.2.2.1. Statinių artumo gabaritas Infrastruktūros statinių artumo gabaritu turi būti numatyta pakankamai vietos prie kontaktinio tinklo įrangos prigludusiems srovės imtuvams slysti ir to tinklo įrangai sumontuoti. Tunelių ir kitų statinių matmenys turi būti suderinti su kontaktinio tinklo įrangos geometrija ir dinaminiu skersiniu srovės imtuvo kontūru (šių TSS H priedo 3.6 punkte yra apibrėžtas dinaminis skersinis srovės imtuvo kontūras) ir atvirkščiai. Perkančioji įmonė nustato, kiek vietos yra būtina norint sumontuoti kontaktinį tinklą. Atitiktis įvertinama atliekant infrastruktūros posistemio įvertinimą. 4.2.2.2. Įžeminimas, potencialų išlyginimas ir apsauga nuo sužalojimo elektros srove Pagal infrastruktūros posistemio nuostatas palei geležinkelio liniją turi būti įrengta bendra įžeminimo sistema, kad būtų laikomasi standarte EN 50122–1 nustatytų reikalavimų dėl apsaugos nuo sužalojimo elektros srove. Apsaugos nuo sužalojimo elektros srove eksploatavimo metu ir veiklos gedimo sąlygomis reikalavimų yra laikomasi, jeigu prisilietimoįtampa sumažinama iki priimtinų ribų kaip nustatyta standarto EN 50 122–1, 1997 m. versija, 7 punkte. Turi būti pateikti perkančiosios įmonės atliktų tyrimų rezultatai ir atitinkamos specialios nuostatos, įrodančios, kad laikomasi reikalavimų. Atitiktis įvertinama atliekant infrastruktūros posistemio įvertinimą. 4.2.2.3. Harmoninės srovės, poveikis signalizacijos ir vidinei telekomunikacijos įrangai Harmoninės srovės, kurias sukuria riedmenys, per elektros energijos tiekimo posistemį turi įtakos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiui. Dėl to šis klausimas yra aptartas kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemyje. Elektros energijos tiekimo posistemyje nėra nustatyta, kad privaloma įvertinti atitiktį. 4.2.2.4. Skersinis dinaminis riedmens kontūras Kontaktinio tinklo įrangos projektas turi atitikti skersinį dinaminį riedmenų kontūrą. Taikytinas statinių artumo gabaritas priklauso nuo infrastruktūros registre apibrėžtos geležinkelio linijos kategorijos (šių TSS D priedas). Atitiktis įvertinama atliekant infrastruktūros posistemio įvertinimą. 4.2.2.5. Didžiausios naudojamosios galios apribojimas Traukinių naudojama leistinoji galia priklauso nuo greitųjų geležinkelių linijoje, toje linijoje, kurios buvo pakeltas techninis lygis, ir jungiamojoje geležinkelio linijoje instaliuotos galios. Dėl to riedmenyje turi būti sumontuoti elektros srovės ribotuvai kaip aprašyta šių TSS O priede. Įvertinama atliekant riedmenų posistemio įvertinimą. Šių TSS D priede apibrėžtame infrastruktūros registre turi būti pateikta informacija apie didžiausią naudojamąją galią. 4.2.2.6. Stovinčių traukinių imamos elektros srovės apribojimas Jei tai yra 1,5 kV ir 3,0 kV nuolatinės srovės sistemos, nustatoma, kad stovinčių traukinių imama elektros srovė turi būti atitinkamai apribota 300 A ir 200 A (srovės imtuvui). Atitiktis įvertinama atliekant riedmenų posistemio įvertinimą. 4.2.2.7. Įtampa ir dažnis Traukiniai turi būti tinkami, kad juos būtų galima eksploatuoti naudojant 4.1.1 punkte nustatytus ir šių TSS N priede nurodytus įtampos ir dažnio intervalus. Atitiktis įvertinama atliekant riedmenų posistemio įvertinimą. 4.2.2.8. Elektrinių apsaugos priemonių derinimas Traukos pastotėse (toliau – pastotėse) ir traukos riedmenyse naudojamos elektrinės apsaugos priemonės turi būti derinamos siekiant, kad būtų optimizuotas trumpojo jungimo grandinių išjungimas. (Šių TSS E priede yra pateikti taikytini reikalavimai). Šių TSS D priede apibrėžtame infrastruktūros registre turi būti pateikta informacija apie pastočių apsaugą. Pastotės projekto ir jos veikimo atitikties įvertinimas atliekamas kartu su elektros energijos posistemio įvertinimu, o traukos riedmenų įrangos projekto ir jos veikimo – kartu su riedmenų posistemiu. 4.2.2.9. Srovės imtuvų išdėstymas Srovės imtuvus išdėstant ant traukinių atsižvelgiama į didžiausią traukinio ilgį. Didžiausias atstumas tarp srovės imtuvų yra mažesnis kaip 400 m. Be to, atstumas tarp trijų paeiliui išdėstytų srovės imtuvų turi būti didesnis kaip 143 m. Srovės imtuvų, kuriuos leidžiama sumontuoti, kiekis ir atstumas tarp jų taip pat priklauso nuo dinaminių charakteristikų. Jei tai yra kintamosios srovės elektros energijos tiekimo sistemos, srovės imtuvai neturi būti sujungti vienas su kitu. Nuoroda daroma į šių TSS H priedą (H.3.5). Atitiktis įvertinama atliekant riedmenų posistemio įvertinimą. 4.2.2.10. Važiavimas per fazių išskirstymo ruožus Turi būti užtikrinta, kad traukiniai iš vieno ruožo į gretimą galėtų važiuoti nesujungdami fazių. Turi būti numatytos atitinkamos priemonės, kad po fazių išskirstymo vieta sustojęs traukinys vėl galėtų pradėti važiuoti. Dėl konstrukcijos nuoroda daroma į šių TSS H priedą (H.3.3). Šių TSS D priede apibrėžtame infrastruktūros registre turi būti pateikta informacija apie fazių išskirstymo ruožų konstrukciją. Traukiniui įvažiuojant į fazių išskirstymo ruožą, traukinys (traukos ir pagalbinė įranga) turi nutraukti bet kokį galios naudojimą. Tai turi būti atlikta automatiškai, be mašinisto veiksmų. Srovės imtuvų nuleisti nebūtina. Elektros energijos tiekimo posistemio projektui taikomi reikalavimai Būsimose geležinkelio linijose galima naudoti dviejų tipų fazių išskirstymo ruožų projektus: - fazių išskirstymo projektas, kai ilgiausių sąveikai užtikrinti tinkamų traukinių visi srovės imtuvai yra išskirstymo ruože. Šiuo atveju nenustatomi jokie srovės imtuvų išdėstymo ant traukinių ir atstumų tarp srovės imtuvų apribojimai. Išskirstymo ruožo ilgis turi būti bent 402 m. Išsamesni reikalavimai pateikti šių TSS H priede (H.3.3), - trumpesnis fazių išskirstymo ruožas, kai srovės imtuvus išdėstant virš traukinių taikomi apribojimai, pateiktas šių TSS H priede (H.3.3). Bendras šio fazių išskirstymo ruožo ilgis yra trumpesnis kaip 142 m. Jeigu naudojamas šis projektas, tada privaloma laikytis reikalavimo, kad atstumas tarp trijų paeiliui išdėstytų eksploatuojamų srovės imtuvų būtų didesnis kaip 143 m. Jei tai eksploatuojamos geležinkelio linijos, galima priimti įvairius sprendimus, atsižvelgiant į priimtą srovės imtuvų išdėstymą ant traukinio, paisant ruožo planavimo galimybių, privalomų eksploatacinių charakteristikų ir investicijų, kurios būtų priimtinos perkančiajai įmonei. Jei eksploatuojamų fazių išskirstymo ruožų konstrukcija yra tokia, kad jais negali važiuoti sąveikai užtikrinti tinkami greitųjų geležinkelių traukiniai, tada perkančioji įmonė numato atitinkamas kitas procedūras arba konstrukcijas. Šių TSS D priede apibrėžtame infrastruktūros registre turi būti pateikta informacija apie fazių išskirstymo ruožų projektą. Fazių išskirstymo ruožo projekto atitiktis įvertinama atliekant elektros energijos tiekimo posistemio įvertinimą. Kontrolės ir valdymo bei riedmenų posistemių reikalavimai Jei tai yra greitųjų geležinkelių linijos, kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemis turi užtikrinti, kad riedmenis iki fazių išskirstymo ruožų ir už tų ruožų būtų galima automatiškai valdyti. Traukos riedmenų įranga turi suveikti tinkamu metu prieš fazių išskirstymo ruožą visiškai atsižvelgiant į didžiausią leistiną važiavimo greitį. Atitikčiai įvertinti kartu su riedmenų ir kontrolės, valdymo bei signalizacijos posistemiais turi būti atliktas veikimo tikrinimas. 4.2.2.11. Važiavimas per sistemą skiriančius ruožus Bendroji dalis Turi būti užtikrinta, kad traukiniai iš vienos elektros energijos tiekimo sistemos į gretimą, kurioje naudojama kitokia elektros energija, galėtų važiuoti nesujungdami tų sistemų. Veiksmai, kurių privaloma imtis, priklauso nuo abiejų elektros energijos tiekimo sistemų tipo, srovės imtuvų išdėstymo ant traukinių ir važiavimo greičio. Per sistemas skiriančius ruožus traukiniai gali važiuoti dvejopai: 1) su pakeltu ir kontaktinį tinklą liečiančiu srovės imtuvu; 2) su nuleistu ir kontaktinio tinklo neliečiančiu srovės imtuvu. Vieną iš pirmiau minėtųjų variantų nustato perkančioji įmonė ir paskelbia šių TSS D priede apibrėžtame infrastruktūros registre. Elektros energijos tiekimo posistemio konstrukcijos reikalavimai - Srovės imtuvai pakelti Jeigu sistemas skiriantys ruožai pravažiuojami prie kontaktinio tinklo prispaudus srovės imtuvus, taikomos toliau pateiktos sąlygos: 1) sistemas skiriančių ruožų funkcinė schema – tai: - kontaktinio tinklo skirtingi elementai turi užtikrinti, kad srovės imtuvai abiejų elektros energijos tiekimo sistemų nesujungtų trumpuoju jungimu arba sudarant junges, jeigu srovės imtuvai būtų išdėstyti pagal 4.2.2.9 punkto reikalavimus, - jei tai yra trumpas neutralus ruožas, srovės imtuvo/kontaktinio tinklo sistemos mechaninės charakteristikos turi atitikti standarto EN 50 119, 2001 m. versija, 5.2 punktą traukiniui važiuojant didžiausiu greičiu, - elektros energijos tiekimo posistemyje turi būti numatytos nuostatos, kad būtų užtikrinta, jog abi gretimos elektros energijos tiekimo sistemos nebūtų sujungtos, jeigu riedmenyje esantis (-ys) srovės išjungiklis (-iai) nebūtų išjungtas (-i), - sistemas išskiriančio ruožo išdėstymo pavyzdys yra pateiktas šių TSS H priedo H.4 paveiksle; 2) kontaktinio tinklo aukštis abiejose sistemose turi būti vienodas, jeigu riedmenys važiuoja didesniu kaip 250 km/h greičiu. Išsamesnė informacija ir leistinosios nuokrypos pateiktos šių TSS H priede; 3) riedmens prietaisai dar neprivažiavus sistemas išskiriančio ruožo turi automatiškai išjungti srovės išjungiklius ir srovės imtuvu automatiškai atpažinti naujos elektros energijos tiekimo sistemos įtampą, kad būtų įjungtos atitinkamos grandinės. - Srovės imtuvai nuleisti Jeigu sistemas skiriantys ruožai pravažiuojami nuleidus srovės imtuvus, taikomos toliau pateiktos sąlygos: 1) skirtingas elektros energijos tiekimo sistemas išskiriančio ruožo konstrukcija turi užtikrinti, kad jeigu srovės imtuvas netyčia būtų pakeltas prie kontaktinio tinklo, tos dvi sistemos nebūtų sujungtos ir kad abu elektros energijos tiekimo ruožai būtų nedelsiant atjungti, jeigu sukuriama trumpojo jungimo grandinė; 2) pasirenkamas kitas sprendimas, jeigu nesilaikoma eksploatavimo sąlygų su pakeltu srovės imtuvu; 3) greitųjų geležinkelių linijose, kuriose kontaktinis tinklas įrengtas skirtingame aukštyje, ir TSS neatitinkančiuose eksploatuojamų geležinkelio linijų išskyrimo ruožuose srovės imtuvai turi būti nuleisti, jeigu keičiasi elektros energijos tiekimo sistema arba jeigu atsižvelgiant į važiavimo greitį negalima įrengti pereinamųjų ruožų, kuriems būdingas priimtinas nuolydis (žr. šių TSS H ir J priedus); 4) elektros energijos tiekimo sistemos išskyrimo ruožuose, kuriuose privaloma nuleisti srovės imtuvą, jis turi būti nuleistas mašinistui nesiėmus veiksmų (srovės imtuvas pradedamas nuleidinėti perdavus valdymo signalus). Apie sistemą išskiriančių ruožų konstrukcijos atitiktį sprendžiama įvertinant elektros energijos tiekimo posistemį. Kontrolės ir valdymo bei riedmenų posistemių reikalavimai Prieš riedmeniui įvažiuojant į skirtingas elektros energijos tiekimo sistemas išskiriančius ruožus traukos riedmenų pagrindinis elektros srovės išjungiklis turi būti išjungtas be mašinisto veiksmų, perdavus valdymo signalus. Tas išjungiklis turi būti išjungtas tinkamu metu, kad elektrinė traukos riedmens įranga būtų visiškai atjungta nuo elektros energijos tiekimo sistemos pirmiau nei bus prisijungta prie kitos elektros energijos tiekimo sistemos. Kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemis traukos riedmenims turi perduoti būtinus signalus. Traukos riedmenys turi būti suprojektuoti taip, kad jie būtų tinkami iš geležinkelio linijos priimti valdymo signalams, kuriais, jeigu būtina, – be mašinisto veiksmų, išjungiamas pagrindinis srovės išjungiklis ir nuleidžiami srovės imtuvai. Jeigu srovės imtuvai neatitraukiami nuo kontaktinio tinklo, gali likti įjungtos tik tos traukos riedmenų elektros grandinės, kurios akimirksniu prisitaiko prie elektros energijos tiekimo sistemos, prie kurios gali išlikti prijungtas elektros srovės imtuvas. Sistemas išskiriančiųjų ruožų konstrukcija ir veikimas turi būti paaiškinti šių TSS A priede apibrėžtame infrastruktūros registre. Atitikčiai įvertinti kartu su riedmenų ir kontrolės bei valdymo posistemiais turi būti atliktas veikimo tikrinimas. 4.2.2.12. Srovės imtuvo prispaudimo jėgos nustatymas Riedmenys turi būti tinkami, kad jų viduje sumontuotais valdymo įtaisais srovės imtuvo prispaudimo jėgą būtų galima nustatyti taip, jog jis atitiktų 5.3.2.7 punkte pateiktus reikalavimus. Atitiktis įvertinama atliekant riedmenų posistemio įvertinimą. 4.2.3. Reguliavimo ir eksploatavimo nuostatos 4.2.3.1. Bendros reguliavimo sąlygos Siekiant, kad būtų užtikrintas transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos vientisumas, taikomos šios reguliavimo ir eksploatavimo nuostatos. 4.2.3.2. Aplinkos apsauga Aplinkos apsaugai taikoma Tarybos direktyva 85/337/EEB dėl tam tikrų projektų poveikio aplinkai įvertinimo. Greitųjų geležinkelių linijų, kuriose užtikrinama sudedamųjų dalių sąveika, elektros energijos tiekimo posistemiui specialių reikalavimų taikyti nebūtina. 4.2.3.3. Apsauga nuo gaisro Apsaugai nuo gaisro taikoma Direktyva 89/106/EEB ir jos aiškinamasis dokumentas dėl esminio saugos reikalavimo Nr. 2 "Priešgaisrinė sauga". Greitųjų geležinkelių linijų, kuriose užtikrinama sudedamųjų dalių sąveika, elektros energijos tiekimo posistemiui specialių reikalavimų taikyti nebūtina. 4.2.3.4. Išlyga darbams atlikti Elektros energijos tiekimo posistemio ir TSS 4 ir 5 skyriuose apibrėžtos jo sudedamosios sąveikos dalių specifikacijos geležinkelio linijoms taikomos įprastomis eksploatavimo sąlygomis arba įvykus netikėtiems gedimams, kuriems būtina taikyti techninės priežiūros planą. Susiklosčius tam tikrai padėčiai, jeigu darbai buvo suplanuoti iš anksto, modifikuojant elektros energijos tiekimo posistemį gali būti neįmanoma laikytis tų nuostatų. Tas TSS laikinas išlygas nustato perkančioji geležinkelio linijos įmonė, kuri, taikydama toliau pateiktas bendras nuostatas, turi pasirūpinti, kad tos išlygos nesukeltų pavojaus pravažiuojančių traukinių saugai: - leistinos išlygos turi būti laikinos ir numatytos konkrečiam laikui, - tose geležinkelio linijose paslaugas teikiančioms geležinkelio įmonėms turi būti iš anksto pranešta apie laikinas išlygas, jų taikymo vietą, pobūdį ir specialius signalus, kuriais bus signalizuojama apie jas, nusiunčiant raštiškus pranešimus, aprašančius, jeigu būtina, konkrečių naudojamų signalų tipą. To pranešimo pavyzdys turi būti pridėtas prie šių TSS D priede apibrėžto infrastruktūros registro, - taikant bet kokią išlygą turi būti imtasi papildomų saugos priemonių siekiant, kad būtų užtikrintas saugos lygio reikalavimų laikymasis. Tos papildomos saugos priemonės gali būti: - ypatingos atitinkamų darbų patikrinimo nuostatos, - laikini greičio apribojimai, kuriuos nustato perkančioji įmonė, geležinkelio linijos ruože. 4.2.3.5. Europos geležinkelio linijų, kuriose užtikrinama sudedamųjų jų dalių sąveika, infrastruktūros registras Perkančioji įmonė arba jos įgaliotasis atstovas transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos geležinkelio linijos kiekvienam ruožui parengia bendrą dokumentą – "Europos infrastruktūros registrą". Tame dokumente pateikiamos visų posistemių, turinčių stacionariąją įrangą, atitinkamų geležinkelio linijų techninės charakteristikos. Tas registras leidžia: - už posistemio pridavimą eksploatuoti atsakingai valstybei narei turėti dokumentą, aprašantį transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo kiekvienos geležinkelio linijos pagrindinių jos eksploatavimo parametrų vertes, - geležinkelio įmonėms, kurios geležinkelio linijoje teikia paslaugas arba ketinančioms jas pradėti teikti, pranešti apie tos geležinkelio linijos specialias ypatybes, jeigu parametrus ar sąveikai užtikrinti būtinas specifikacijas konkrečiai pasirenka perkančioji įmonė, - jei tai yra elektros energijos tiekimo posistemis, nurodyti kiekvieno vienodo geležinkelio linijos ruožo ir kiekvienos įrangos bendras ar konkrečias specifikacijas, kurios buvo priimtos ir į kurias turėtų būti atsižvelgta eksploatuojant geležinkelio liniją. Jų sąrašas yra pateiktas šių TSS D priede. Perkančioji įmonė tą dokumentą, kad valstybei narei būtų leista jį naudoti, kaip Direktyvos 96/48/EB V priede aprašyto techninių dokumentų rinkinio dalį prideda prie elektros energijos tiekimo posistemio EB patikros deklaracijos. 4.3. Nustatytos eksploatacinės charakteristikos 4.3.1. Elektros energijos tiekimo sistemos, pastočių ir skirstomųjų pastočių eksploatacinės charakteristikos 4.3.1.1. Instaliuota galia Elektros energijos tiekimo posistemio eksploatacinės charakteristikos turi atitikti atitinkamas nustatytas transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo sistemos kiekvienos kategorijos geležinkelių linijų eksploatacines charakteristikas: - didžiausio geležinkelio linijos greičio, - didžiausiosios srovės imtuvų ir traukinių naudojamos galios, - mažiausio traukinių intervalo, - vidutinės naudingosios įtampos požiūriu. Perkančioji įmonė, atsižvelgdama į geležinkelio linijos funkciją ir remdamasi šių TSS F priedu bei šių TSS D priede apibrėžtu infrastruktūros registru, paskelbia geležinkelio linijos tipą. Elektrifikavimo sistemos projektas turi būti toks, kad elektros energijos tiekimo sistema būtų tinkama nustatytoms geležinkelio linijos eksploatacinėms charakteristikoms užtikrinti. Dėl to 4.2.2.5 punkte yra nustatytas reikalavimas apriboti riedmenų posistemio naudojamą galią. Apskaičiuota vidutinė naudingoji srovės imtuvo įtampa turi atitikti nustatytąją šių TSS L priede. 4.3.1.2. Sauga, įžeminimas ir potencialų išlyginimas Elektros energijos tiekimo sistemos, pastočių ir skirstomųjų pastočių sauga užtikrinama pastarąsias projektuojant ir išbandant pagal standarto EN 50 122–1, 1997 m. versija, 5,7 ir 9 punktus. Pastotės ir skirstomosios pastotės turi būti apsaugotos, kad į jas neįsibrautų pašaliniai. 4.3.1.3. Galios koeficientas Priimtini galios koeficiento duomenys yra nurodyti šių TSS G priede. Jei tai greitųjų geležinkelių linijos, mažiausia vertė yra 0,95, jeigu vykdomos pirmiau minėtame dokumente aprašytos sąlygos. Atitiktis įvertinama atliekant riedmenų posistemio įvertinimą. 4.3.1.4. Rekuperacinis stabdymas Kintamosios srovės elektros energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos taip, kad kaip pagalbinį stabdį būtų galima naudoti rekuperacinį stabdymą, leidžiantį galia nuolatos keistis su kitais traukiniais arba pirminiu elektros energijos tiekėju į tinklą. Nuoroda yra daroma į šių TSS K priedą. Traukinio įranga turi būti tokia, kad būtų galima naudoti kitas stabdžių sistemas, jeigu neįmanoma naudotis rekuperaciniu stabdymu. Perkančioji įmonė gali nuspręsti, ar leisti nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo sistemose naudoti rekuperacinį stabdymą. Šių TSS D priede apibrėžtame infrastruktūros registre turi būti pateikta būtina informacija. Stacionariosios įrangos atitiktis įvertinama pagal šių TSS K priede (K.4) pateiktus nurodymus. Riedmenų atitiktis įvertinama pagal riedmenų TSS pateiktus nurodymus. 4.3.1.5. Išorinis elektromagnetinis suderinamumas Išorinis elektromagnetinis suderinamumas – tai ne speciali transeuropinio greitųjų geležinkelių tinklo charakteristika. Elektros energijos tiekimo įranga turi atitikti EN 50 121–2 ir EN 50 122 serijų standartųvisus reikalavimus, kurie nustatyti dėl elektromagnetinio suderinamumo. Šiose TSS nenustatyta, kad būtų privaloma įvertinti atitiktį. 4.3.1.6. Suderinti perdavimai į bendrojo naudojimo energijos sistemą Jei tai yra suderinti perdavimai į bendrojo naudojimo energijos sistemą, perkančioji įmonė sprendžia, ar laikytis nacionalinių standartų (arba Europos standartų, jeigu yra parengti) ir bendro naudojimo energijos sistemos reikalavimų. 4.3.1.7. Kontaktinio tinklo suderintos techninės charakteristikos ir susiję viršįtampiai Siekiant, kad kontaktiniame tinkle būtų išvengta nepriimtinų viršįtampių, kuriuos sukelia traukos riedmenų sukurtos harmonikos, tie riedmenys turi atitikti šių TSS P priedo reikalavimus. Privalomi reikalavimai yra apibrėžti riedmenų posistemyje ir atitiktis turi būti įvertinta riedmenų posistemyje, kaip apibrėžta P priede. 4.3.1.8. Apsauga nuo sužalojimo elektros srove Elektros energijos tiekimo sistema turi būti sujungta su bendra geležinkelio linijos įžeminimo sistema, kad būtų laikomasi standarto EN 50 122–1, 1997 m. versija, 5, 7 ir 9 punktų reikalavimų dėl apsaugos nuo sužalojimo elektros srove. Apsaugos nuo sužalojimo elektros srove eksploatavimo metu ir veiklos gedimo sąlygomis reikalavimų yra laikomasi, jeigu prisilietimo įtampa sumažinama iki priimtinų ribų kaip nustatyta standarto EN 50 122–1, 1997 m. versija, 7.2 ir 7.3 punktuose. Turi būti atliktas kiekvieno įrenginio tyrimas, kad būtų įrodyta, jog jis atitinka apsaugos nuo sužalojimo elektros srove reikalavimus. Rengiant tyrimą galima atlikti bandymus. 4.3.1.9. Techninės priežiūros planas Perkančioji įmonė arba jos įgaliotasis atstovas parengia techninės priežiūros planą, kad būtų užtikrinta, jog elektros energijos tiekimo posistemio privalomų techninių charakteristikų yra laikomasi atsižvelgiant į joms nustatytus apribojimus. Techninės priežiūros planas yra sudaromas bent iš toliau pateiktų elementų: - pastočių ir skirstomųjų pastočių techninės priežiūros maršrutų, - sukauptų duomenų, sąlygų ir įgytos patirties užrašų, - saugos ribinių verčių, kurias taikant turėtų būti apriboti traukinių greičiai siekiant, kad būtų laikomasi 4.1.1 punkte nurodytų specifikacijų, rinkinio, - nuorodos apie patikrinimų dažnumą ir leistinąsias išmatuotųjų verčių nuokrypas (nurodomos pastarųjų lygiavertiškumo su 4.3.1 papunktyje minėto standarto vertėmis taisyklės), - priemonių, kurių būtų imtasi (greičio apribojimas, remonto trukmė), jeigu būtų viršytos nustatytos vertės. Techninės priežiūros procedūromis nereikėtų sumažinti saugos nuostatų, pvz., atgalinės srovės grandinės nenutrūkstamumas, viršįtampių apribojimas ir trumpojo jungimo grandinių aptikimas, svarbos. Tomis procedūromis neturėtų būti bloginamas bendras sistemos eksploatavimas ir užtikrinama, kad kuriai nors kontaktinio tinklo atkarpai nebūtų išjungtas elektros energijos tiekimas. 4.3.1.10. Elektros energijos tiekimo išjungimas, jeigu kiltų pavojus Turi būti sumontuota įranga ir įgyvendintos procedūros, kad naudodamasis avarinės signalizacijos įtaisais elektros energijos tiekėjas skubiais veiksmais galėtų išjungti įtampą traukos riedmenims ir elektrifikuotoms geležinkelio linijoms. 4.3.1.11. Elektros energijos tiekimo nenutrūkstamumas, jeigu atsirastų trukdymų Elektros energijos tiekimo sistema ir kontaktinis tinklas suprojektuoti taip, kad būtų užtikrintas jų veikimo nenutrūkstamumas, jeigu atsirastų trukdymų. Tą galima užtikrinti kontaktinį tinklą padalijus elektros energijos tiekimo ruožais ir pastotėse sumontavus atsarginę įrangą. Atitiktis įvertinama patikrinus sujungimų grandines. 4.3.2. Eksploatacinės kontaktinio tinklo charakteristikos 4.3.2.1. Bendroji dalis Kontaktinio tinklo eksploatacinės charakteristikos, kurių turi būti laikomasi, turi atitikti atitinkamas transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos kiekvienos kategorijos geležinkelio linijos eksploatacines charakteristikas užtikrinant: - didžiausią geležinkelio linijos greitį ir - didžiausią traukinių galios poreikį srovės imtuvuose. Kontaktinio tinklo projektas turi užtikrinti nustatytas eksploatacines charakteristikas atsižvelgiant į perkančiosios įmonės deklaraciją, kurią ta įmonė parengia pagal 4.3.1.1 punktą. 4.3.2.2. Sauga, įžeminimas ir potencialų išlyginimas Kontaktinio tinklo sauga užtikrinama tą įrangą projektuojant pagal standarto EN 50 122–1, 2001 m. versija, 5.1.2 punktą ir standarto EN 50 122–1, 1997 m. versija, 5, 7 ir 9 punktus. Visos įtampą turinčios sudedamosios dalys turi būti sumontuotos taip, kad prie jų neprieitų naudotojai arba bet kokie kiti žmonės. 4.3.2.3. Reikalavimai dėl dinaminių charakteristikų ir srovės perdavimo srovės imtuvu iš kontaktinio tinklo į riedmenį kokybės Kontaktinio tinklo įrangos konstrukcija turi atitikti dinaminių charakteristikų reikalavimus. Kontaktinio tinklo pakėlimas, jeigu riedmuo važiuoja konstrukciniu greičiu, turi atitikti nurodytąjį standarto EN 50 119, 2001 m. versija, 5.2.1.2 punkte ir šių TSS 4.5 ir 4.6 lentelėje. Srovės perdavimo srovės imtuvu iš kontaktinio tinklo į riedmenį kokybė turi didelės įtakos kontaktinio tinklo eksploatacijos trukmei, ir dėl to ta kokybė turi atitikti nustatytus ir išmatuotinus parametrus. Srovės perdavimo srovės imtuvu iš kontaktinio tinklo į riedmenį kokybę galima įvertinti vidutine Fm verte ir standartiniu išmatuotų arba sumodeliuotų srovės imtuvo prispaudimo jėgos nuokrypiu σ arba apskaičiuojant elektros lanko susidarymą. Kintamosios srovės sistemų kriterijai pateikti 4.5 lentelėje, o nuolatinės srovės sistemų – 4.6 lentelėje. Perkančioji įmonė, atsižvelgdama į 4.5 arba 4.6 lentelę, gali nuspręsti naudoti sąveikos kriterijų Nr. 1 (srovės imtuvo prispaudimo jėga) arba kriterijų Nr. 2 (elektros lanko susidarymą). Laikoma, kad sąveika atitinka šių TSS nuostatas, jeigu taikomas: - 4.5 lentelės kriterijus Nr. 1 arba Nr. 2, ir - 4.5 lentelės kriterijus Nr. 3. Atliekant atitikties įvertinimą galima naudotis panašaus kontaktinio tinklo sistemos bandymo rezultatais. Įvertinant daugiau kaip vieno srovės imtuvo eksploatacines charakteristikas, naudojamos to srovės imtuvo vertės, kurios labiausiai neatitinka nustatytų reikalavimų. 4.5 lentelė Sąveikos reikalavimai, kintamosios srovės sistemos Nr. | Aprašymas | Jungiamosios geležinkelio linijos ir tos linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis | Greitųjų geležinkelių linijos | Eksploatuojamos | Naujos | 1 | Patikslinta vidutinė jėga Fm N [10] | Žr. 5.3.1.6 ir 5.3.2.7 punktus [11] | Žr. 5.3.1.6 punktą [11] | Tipinis nuokrypis σmax N riedmeniui važiuojant didžiausiu greičiu | 0,3 Fm | 2 | Kibirkščiavimo procentas NQ (%) riedmeniui važiuojant didžiausiu greičiu | ≤ 0,14 | 3 | Būtina erdvė, kad nepalankiomis aerodinaminėmis sąlygomis kontaktinio laido fiksatorių būtų galima pakelti į didžiausią aukštį | Žr. standarto EN 50119, 2001 m. versija, 5.2.1.2 punktą | 2 . So [12] | Apibrėžimai, vertės ir bandymai pateikti Q priede. | 4.6 lentelė Sąveikos reikalavimai, nuolatinės srovės sistemos Nr. | Aprašymas | Jungiamosios geležinkelio linijos ir tos linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis [13] | 1 | Patikslinta vidutinė jėga Fm N [14] | Žr. 5.3.1.6 ir 5.3.2.7 punktus [15] | Tipinis nuokrypis σmax N riedmeniui važiuojant didžiausiu greičiu | 0,3 Fm | 2 | Kibirkščiavimo procentas NQ (%) riedmeniui važiuojant didžiausiu greičiu | ≤ 0,20 | 3 | Būtina erdvė, kad nepalankiomis aerodinaminėmis sąlygomis kontaktinio laido fiksatorių būtų galima pakelti į didžiausią aukštį | Žr. standarto EN 50119, 2001 m. versija, 5.2.1.2 punktą [16] | Apibrėžimai, vertės ir bandymai pateikti Q priede. | 4.3.2.4. Apsauga nuo sužalojimo elektros srove Kontaktinis tinklas turi būti sujungtas su bendra geležinkelio linijos įžeminimo sistema, kad būtų laikomasi standarto EN 50 122–1, 1997 m. versija, 5, 7 ir 9 punktų reikalavimų dėl apsaugos nuo sužalojimo elektros srove. Apsaugos nuo sužalojimo elektros srove eksploatavimo metu ir veiklos gedimo sąlygomis reikalavimų yra laikomasi, jeigu prisilietimo įtampa sumažinama iki priimtinų ribų kaip nustatyta standarto EN 50 122–1, 1997 m. versija, 7.2 ir 7.3 punktuose. Turi būti atliktas kiekvieno įrenginio tyrimas, kad būtų įrodyta, jog tas įrenginys atitinka apsaugos nuo sužalojimo elektros srove reikalavimus. 4.3.2.5. Statinė ir vidutinė aerodinaminė srovės imtuvo prispaudimo jėga Perkančioji įmonė, atsižvelgdama į toliau pateiktus verčių intervalus, nustato vardinę statinę jėgą: - 70 N + 20 N/–10 N, jei tai yra kintamosios srovės elektros energijos tiekimo sistemos, - 110 N ± 10 N, jei tai 3 kV nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo sistemos, - 90 N ± 20 N, jei tai 1,5 kV nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo sistemos. Jei tai yra nuolatinės srovės sistemos, siekiant, kad būtų pagerintas srovės imtuvo kontaktinio intarpo ir kontaktinio laido kontaktas, gali tekti naudoti gerokai didesnę jėgą, paprastai 140 N, tam, jog traukiniui stovint, kai veikia jo pagalbiniai įrenginiai, pavojingai neįkaistų kontaktinis laidas. Bendros vidutinės pakėlimo jėgos vertė turi atitikti vidutinės srovės imtuvo prispaudimo jėgos Fm vertę, kuri būtina srovės perdavimo srovės imtuvu iš kontaktinio tinklo į riedmenį nustatytus reikalavimus atitinkančiai kokybei užtikrinti (žr. 4.3.2.3, 5.3.1.6 ir 5.3.2.7 punktus). Atitiktis įvertinama atliekant sudedamosios sąveikos dalies "srovės imtuvas" įvertinimą. 4.3.2.6. Techninės priežiūros planas Perkančioji įmonė arba jos įgaliotasis atstovas parengia techninės priežiūros planą, kad būtų užtikrinta, jog elektros energijos tiekimo posistemio privalomų techninių charakteristikų yra laikomasi atsižvelgiant į joms nustatytus apribojimus. Techninės priežiūros planas yra sudaromas bent iš toliau pateiktų elementų: - kontaktinio tinklo techninės priežiūros maršrutų, - sukauptų duomenų, sąlygų ir įgytos patirties užrašų, - saugos ribinių verčių, kurias taikant turėtų būti apriboti traukinių greičiai atsižvelgiant į kontaktinio laido aukštį ir šoninį jo poslinkį pagal šių TSS 4.1.2.2 ir 4.1.2.3 punktus, rinkinio, - nuorodos apie patikrinimų dažnumą ir leistinąsias išmatuotų geometrinių ir dinaminių duomenų verčių nuokrypas ir priemones, kurių buvo imtasi joms patikrinti, bei geometrinių ir dinaminių duomenų lygiavertiškumo su 4.3.2 papunktyje minėto standarto vertėmis taisyklių, - priemonių, kurių būtų imtasi (greičio apribojimas, remonto trukmė), jeigu būtų viršytos nustatytos vertės. Techninės priežiūros procedūromis neturėtų būti sumažinta saugos nuostatų, pvz., atgalinės srovės grandinės nenutrūkstamumas, viršįtampių apribojimas ir trumpojo jungimo grandinių aptikimas, svarba. Tomis procedūromis neturėtų būti bloginamas bendras sistemos eksploatavimas. 4.3.3. Ribos tarp greitųjų geležinkelių linijų ir kitų linijų nustatymas Perkančioji įmonė greitųjų geležinkelių liniją su kita linija jungiančio ruožo trumpoje atkarpoje nustato vietą, kurioje bus taikomi greitųjų geležinkelių linijų elektros energijos tiekimo posistemio TSS reikalavimai ir kurioje bus užtikrintos nustatytos tų linijų eksploatacinės charakteristikos. 5. SUDEDAMOSIOS SĄVEIKOS DALYS 5.1. Bendroji dalis Pagal Direktyvos 96/48/EB 2 straipsnio d dalį sudedamosios sąveikos dalys yra: "– bet koks neskaidomas elementas, jų grupė, įrangos blokas ar užbaigtas agregatas, sujungti su posistemiu ar skirti, kad būtų sujungti su juo, nuo kurių tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveika" . Sudedamosios sąveikos dalims taikomos atitinkamos Direktyvos 96/48/EB nuostatos ir elektros energijos tiekimo posistemio sudedamosios sąveikos dalys yra išvardytos šių TSS 5.2. punkte. 5.2. Sudedamosios sąveikos dalių apibrėžimai Elektros energijos tiekimo posistemio sudedamosios sąveikos dalys – tai: - kontaktinis tinklas: virš viršutinės riedmenų gabarito ribos sumontuotas kontaktinis tinklas, iš kurio elektros energija riedmenims tiekiama ant jų stogo sumontuota srovės ėmimo įranga (srovės imtuvais). Jei tai yra greitųjų geležinkelių sistemos, kontaktinis tinklas montuojamas naudojant grandininę pakabą, kai kontaktinis (-iai) laidas (-ai) pakabinamas (-i) nuo vieno arba daugiau išilginių pagrindinių laikančiųjų lynų. Laikančiosios sudedamosios dalys, pvz., gembės, atramos ir pamatai, neturi įtakos sąveikai, ir dėl to joms netaikomos šios TSS. - srovės imtuvas: srovės imtuvai – tai srovės iš vieno arba daugiau kontaktinių laidų ėmimo vertikaliai lankstūs įtaisai, suprojektuoti taip, kad svyruojantysis srovės imtuvo vežimėlis galėtų slankioti vertikaliai. Tas srovės imtuvo vežimėlis laiko srovės imtuvo kontaktinius intarpus ir jų tvirtinimo įtaisus. Srovės imtuvo svyruojančiojo vežimėlio apačioje yra žemyn nulenkti strypai. - kontaktiniai srovės imtuvo intarpai: – tai keičiamosios svyruojančiojo srovės imtuvo vežimėlio dalys, kurios liečia kontaktinį laidą ir dėl to ilgainiui sudyla. 5.3. Sudedamųjų dalių apibūdinimas 5.3.1. Kontaktinis tinklas 5.3.1.1. Jungtinis projektas Kontaktinio tinklo projektas turi atitikti standarto EN 50 119, 2001 m. versija, 5 ir 6 punktų nuostatas. Specialūs papildomi greitųjų geležinkelių linijų reikalavimai yra pateikti toliau. Kontaktinis tinklas turi atitikti konkrečiai geležinkelio linijai nustatytus eksploatacinius parametrus, ypač atsižvelgiant į didžiausią geležinkelio linijos greitį ir leistinąją srovinę apkrovą. 5.3.1.2. Leistinoji srovinė apkrova Leistinoji srovinė apkrova priklauso nuo aplinkos sąlygų, t. y. aplinkos didžiausios temperatūros ir šoninio vėjo mažiausio greičio, kurie kiekvienai konkrečiai geležinkelio linijai yra nustatyti šių TSS D priede apibrėžtame infrastruktūros registre, bei kontaktinio tinklo elementų leistinų temperatūrų ir srovės veikimo trukmės. Rengiant kontaktinio tinklo projektą atsižvelgiama į standarto EB 50 119, 2001 m. versija, B priede nustatytus aukščiausių temperatūrų (reikalinga ir žemiausia temperatūra) apribojimus bei standarto EN 50 149, 1999 m. versija, 4.5 punkto 3 ir 4 lentelėse pateiktus duomenis. Analizė turi patvirtinti, kad kontaktinis tinklas yra tinkamas atitikti nustatytus reikalavimus. 5.3.1.3. Pagrindiniai parametrai Kontaktinio tinklo projektas turi atitikti 4.1.2.1 ir 4.1.2.2 punktuose nustatytus pagrindinius parametrus. 5.3.1.4. Bangos sklidimo greitis Bangos sklidimo greitis – tai charakteristinis kontaktinių laidų parametras, atsižvelgiant į kurį vertinamas kontaktinio tinklo tinkamumas greitajam geležinkeliui eksploatuoti. Šis parametras priklauso nuo konkrečios kontaktinio laido masės ir įtempimo. Didžiausias eksploatavimo greitis neturi būti didesnis kaip 70 % bangos sklidimo greičio. Žr. taip pat standartą EN 50 119, 2001 m. versija, 5.2.1.4 punktą. 5.3.1.5. Tamprumas ir jo tolygumas Kontaktinio tinklo tarp tarpatramio tamprumas ir tamprumo tolygumas yra esminis veiksnys, siekiant, kad būtų užtikrintas nustatytus kokybės reikalavimus atitinkantis srovės ėmimas ir kad būtų sumažintas dilimas bei kontaktinio tinklo trūkimo tikimybė. Tamprumo tolygumą galima įvertinti tolygumo koeficientu: u = emax – eminemax + emin · 100%. čia: emax didžiausias kontaktinio tinklo tarp tarpatramių tamprumas, emin. Mažiausias kontaktinio tinklo tarp tarpatramių tamprumas. Jei tai yra greitųjų geležinkelių linijos, turėtų būti siekiama užtikrinti kuo mažesnę parametro μ vertę. 5.1. lentelėje pateiktos ribinės μ vertės, kurios yra taikomos kiekvienam kontaktinio tinklo tipui. 5.1. lentelė Tamprumo tolygumas μ (%) Kontaktinio tinklo tipas | Važiavimo greitis km/h | 200–230 | 230–300 | Daugiau kaip 300 | su atraminiu lynu | < 40 | < 40 | < 25 | Su atraminiu lynu | < 20 | < 10 | < 10 | Greitųjų geležinkelių linijų kontaktinio tinklo tarpatramio viduryje tamprumas neturėtų būti didesnis kaip 0,5 mm/N. Kontaktinis tinklas turi atitikti standarto EN 50 119, 2001 m. versija, 5.2.1.3 punktą. 5.3.1.6. Vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga Šiame straipsnyje nustatytos vidutinės srovės imtuvų prispaudimo jėgos, į kurias turi būti atsižvelgta projektuojant kontaktinį tinklą. +++++ TIFF +++++ 5.1 paveikslasKintamosios srovės sistemų privaloma vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga Fm atsižvelgiant į važiavimo greitį Vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga Fm, kuri sudaryta iš statinio ir aerodinaminio srovės imtuvo prispaudimo jėgos komponentų (pastarieji yra su dinamine pataisa) ir kuria srovės imtuvas bus spaudžiamas prie kintamosios srovės sistemos kontaktinio tinklo, pateikta 5.1 paveiksle (ta prispaudimo jėga yra važiavimo greičio funkcija). Atsižvelgiant į pirmiau minėtus dalykus Fm jėga – tai nustatytoji vertė, kurios turėtų būti laikomasi siekiant, pirma, kad srovė būtų imama be nepriimtino kibirkščiavimo ir kuri, antra, neturėtų būti viršyta, jog būtų apribotas dilimas ir pavojus srovės imtuvo kontaktiniams intarpams. Jei tai yra vienu laiku daugiau kaip vieną prie kontaktinio tinklo prispaustą srovės imtuvą turintys traukiniai, kiekvieno srovės imtuvo prispaudimo jėga neturi būti didesnė už 5.1 paveiksle nurodytąją vertę, nes kiekvienas srovės imtuvas turi atitikti srovės ėmimo kriterijus. Jei tai nuolatinės srovės sistemos, iš statinių ir aerodinaminių prispaudimo jėgos komponentų (pastarieji yra su dinamine pataisa) sudaryta vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga, kuri turi būti taikoma 1,5 kV ir 3,0 kV nuolatinės srovės sistemose, yra pateikta 5.2 paveiksle (ta prispaudimo jėga yra važiavimo greičio funkcija). 1,5 kV nuolatinės srovės geležinkelio linijose statinė srovės imtuvo prispaudimo jėga turėtų būti 140 N, jeigu būtina atsižvelgiant į stovinčio riedmens imamą elektros srovę. Jei tai yra vienu laiku daugiau kaip vieną prie kontaktinio tinklo prispaustą srovės imtuvą turintys traukiniai, kiekvieno srovės imtuvo prispaudimo jėga neturi būti didesnė už 5.2 paveiksle nurodytąją vertę, nes kiekvienas srovės imtuvas turi atitikti srovės ėmimo kriterijus +++++ TIFF +++++ 5.2 paveikslas1,5 kV ir 3,0 kV nuolatinės srovės geležinkelio linijų privaloma vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga Fm atsižvelgiant į važiavimo greitį 5.3.1.7. Techninė priežiūra Gamintojas pateikia perkančiajai įmonei visą būtiną informaciją, leidžiančią atsižvelgiant pirmiausia į kontaktinio tinklo geometriją, kontaktinio laido dilimą, ypač padidinto pavojaus vietose, t. y. kryžmėse, iešmuose ir kontaktinio tinklo laidų susikirtimo vietose, tai įmonei parengti techninės priežiūros planą. 5.3.1.8. Stovinčio riedmens imama elektros srovė Nustatyta stovinčio riedmens imama elektros srovė turi būti priimtina ir kontaktiniam laidui, ir kontaktiniams srovės imtuvo intarpams, kad traukiniuose sumontuotai pagalbinei įrangai elektros energija būtų tiekiama pagal nustatytus reikalavimus. 1,5 kV nuolatinės srovės sistemose srovės imtuvui turi būti užtikrinta 300 A srovė, o 3,0 kV nuolatinės srovės sistemose – 200 A srovė. Pagal standarto EN 50 206–1, 1998 m. versija, 6.13 punkte apibrėžtą metodiką bandant kontaktinį tinklą kontaktinio laido temperatūra neturi viršyti standarto EN 50 119, 2001 m. versija, A priede nustatytų apribojimų. 5.3.2 Srovės imtuvas 5.3.2.1. Jungtinis projektas Srovės imtuvas nustatytus eksploatacinius parametrus turi atitikti atsižvelgiant į didžiausią važiavimo greitį ir leistinąją srovinę apkrovą. Jeigu tie parametrai nenustatyti toliau, taikomas standartas EN 50 206. Srovės imtuvo montavimas riedmenyje yra aprašytas riedmenų posistemyje. 5.3.2.2. Pagrindiniai parametrai Srovės imtuvo projektas turi atitikti pagrindinius 4.1 skirsnyje nustatytus parametrus. 5.3.2.3. Leistinoji srovinė apkrova Srovės imtuvas turi būti sukonstruotas taip, kad būtų tinkamas nustatytai srovei perduoti į riedmenis. Vardinę srovės imtuvo srovę turi nustatyti gamintojas. Ypač turėtų būti atkreiptas dėmesys į specialius duomenis, kurie priklauso nuo to, ar naudojama kintamosios, ar nuolatinės srovės sistema. Tyrimas turi įrodyti, kad srovės imtuvas yra tinkamas, jog juo galėtų tekėti nustatyta srovė. 5.3.2.4. Izoliacijos konstrukcija Ant riedmenų stogo sumontuoti srovės imtuvai turi būti įžeminti. Pasirenkant izoliacijos projektą turi būti atsižvelgta į įtampos parametrus. Nuorodos apie patikrintinus sistemos įtampų duomenis pateiktos šių TSS N priede, o apie izoliacijossuderinimo duomenis – standarto EN 50 124–1, 1999 m. versija, 2 lentelėje. Izoliatoriai bandomi pagal standartą EN 60 383. 5.3.2.5. Veikimo intervalas Srovės imtuvai turi būti tinkami veikti su kontaktiniu laidu, kuris sumontuotas 4800–6400 mm aukštyje. Jungtinės Karalystės ir Suomijos geležinkelio linijose, kurių buvo pakeltas techninis lygis, arba jungiamosiose linijose srovės imtuvai turi būti tinkami veikti kitokiame aukštyje. Žr. 7.3 skirsnį. 5.3.2.6. Statinė srovės imtuvo prispaudimo jėga Statinė jėga – tai vidutinė vertikali srovės imtuvo prispaudimo jėga, kuria svyruojantysis srovės imtuvo vežimėlis spaudžia kontaktinį tinklą ir kurią sukelia srovės imtuvą pakeliantis įtaisas, kai riedmeniui stovint yra pakeliamas srovės imtuvas. Jei tai yra kintamosios srovės sistemos, statinę jėgą turi būti įmanoma reguliuoti nuo 40 N iki 120 N. Jei tai yra nuolatinės srovės sistemos, siekiant, kad būtų užtikrintas glaudesnis kontaktinių srovės imtuvo intarpų ir kontaktinio laido kontaktas, gali tekti naudoti didesnę jėgą tam, jog pernelyg nedidėtų kontaktinio laido temperatūra, kai traukinys stovi su veikiančiais pagalbiniais įrenginiais. Nuolatinės srovės sistemų statinę jėgą turi būti įmanoma reguliuoti nuo 50 iki 150 N. Srovės imtuvai ir būtiną jų prispaudimo prie kontaktinio tinklo jėgą sukuriantys mechanizmai turi užtikrinti, kad srovės imtuvus būtų galima naudoti su sąveikai užtikrinti tinkamu kiekvieno tipo kontaktiniu tinklu. Išsamesnė informacija ir įvertinimo nuorodos pateiktos standarto EN 50 206–1, 1998 m. versija, 6.3.1 punkte. 5.3.2.7. Vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga ir kontaktinio tinklo/srovės imtuvo sąveikos eksploataciniai parametrai Vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga – tai vidutinė statinio ir dinaminio poveikio sukurtų jėgų vertė. Pastaroji vertė – tai statinės srovės imtuvo prispaudimo jėgos (5.3.2.6 punktas) ir aerodinaminės jėgos, kurią riedmeniui važiuojant atitinkamu greičiu sukuria oro srautas ir kuri veikia srovės imtuvo sudedamąsias dalis, suma. Vidutinė srovės imtuvo pakėlimo jėga – tai tam tikro riedmens srovės imtuvo charakteristinė vertė ir nustatytas srovės imtuvo pakėlimo aukštis. Vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga pagal Q priedą (Q priedo 4.2.2 punktas) matuojama prie srovės imtuvo svyruojančiojo vežimėlio. Vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėgos vertė turi atitikti 5.3.1.6 punkte nustatytą vidutinę srovės imtuvo prispaudimo jėgą F. Jei tai yra kintamąja srove elektrifikuotos eksploatuojamos jungiamosios geležinkelio linijos, tos linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir greitųjų geležinkelių linijos, kurioms neturėtų būti taikomi 5.3.1.6 punkte nustatyti reikalavimai, turi būti pasirinktas toks srovės imtuvo projektas, kad nuo važiavimo greičio priklausančią vidutinę srovės imtuvo prispaudimo jėgą Fm, be 5.1 paveiksle nurodytosios nustatytos kreivės, būtų galima apibūdinti kitomis reguliavimo kreivėmis C1 ir C2. Šios kreivės apibrėžtos Q priede (Q priedo 4.1 punkte). Srovės imtuvo gamintojas turi pasirūpinti, kad riedmenyje būtų galima pasirinkti tris kreives atsižvelgiant į atitinkamą informaciją, pvz., 1950 mm srovės imtuvo naudojimas arba informacija apie kontaktinio tinklo įtampos tipą. Eksploatuojamų geležinkelio linijų šių techninės sąveikos D priede apibrėžtame infrastruktūros registre turi būti nurodyta, į kurią kreivę privaloma atsižvelgti, pvz., nustatytą kreivę arba kitas kreives – C1 arba C2. Jei tai yra traukiniai, turintys vienu laiku daugiau kaip vieną prie kontaktinio tinklo pakeltą srovės imtuvą, kiekvieno srovės imtuvo prispaudimo jėga Fm neturi būti didesnė už 5.3.1.6 punkte nurodytą nustatytą kreivę arba viena iš kreivių C1 ar C2 apibūdinamą vertę, nes kiekvienas atskiras srovės imtuvas turi atitikti srovės ėmimo kriterijus. Tie reikalavimai yra pateikti Q priede. Įvertinimas atliekamas pagal Q priedą. 5.3.2.8. Automatinis srovės imtuvo nuleidimo įtaisas Srovės imtuvai privalo turėti įtaisą, kuris pagal standarto EN 50 206–1, 1998 m. versija, 4.9 punktą nuleistų srovės imtuvą, jeigu įvyktų gedimas. 5.3.2.9. Stovinčio riedmens imama elektros srovė Stovinčio riedmens imama elektros srovė turi būti priimtina ir kontaktiniam laidui, ir kontaktiniams srovės imtuvo intarpams, kad traukiniuose sumontuotai pagalbinei įrangai elektros energija būtų tiekiama pagal nustatytus reikalavimus. Jei tai nuolatinės srovės sistemos, siekiant, kad būtų laikomasi 5.3.1.8 punkto, srovės imtuvui turi būti užtikrinta 300 A srovė. Atliktas tyrimas turi įrodyti, kad riedmeniui stovint srovės imtuvas yra tinkamas imti nustatytąją elektros srovę. Įvertinant atitiktį nuoroda daroma į standarto EN 50 206–1, 1998 m. versija, 6.13 punktą ir Q priedą. 5.3.3. Kontaktiniai srovės imtuvo intarpai 5.3.3.1. Pagrindiniai parametrai Kontaktiniai srovės imtuvo intarpai turi atitikti 4.1 punkte nustatytus pagrindinius parametrus. 5.3.3.2. Medžiagos Kontaktiniams srovės imtuvo intarpams naudojamos medžiagos fiziniu ir elektriniu požiūriu turi būti suderinamos su kontaktinio laido medžiaga, kad pernelyg nediltų kontaktinio laido paviršius ir kad tas laidas bei kontaktinės srovės imtuvo antšovos nusidėvėtų kuo mažiau. Su kontaktiniu laidu, pagamintu iš vario arba vario lydinių, leidžiama naudoti anglį be priedų arba papildoma medžiaga impregnuotą anglį. Dėl to šį derinį reikėtų pirmiausia naudoti transeuropinėje greitųjų geležinkelių sistemoje. Jei tai yra nuolatinės srovės sistemos, galima naudoti kitą medžiagą, jeigu dėl to sudaroma daugiašalė sutartis. Šiuo atveju kontaktiniai srovės imtuvo intarpų negalima laikyti tinkančiomis sąveikai užtikrinti. Nuoroda yra daroma į šių TSS M priedą (M priedo 2 dalis). 5.3.3.3. Leistinoji srovinė apkrova Kontaktinių srovės imtuvo intarpų medžiaga ir skerspjūvis pasirenkami atsižvelgiant į didžiausią srovę, kuriai yra skirtos kontaktiniai srovės imtuvo intarpai. Gamintojas vardinę srovę nurodo ant kontaktinių srovės imtuvo intarpų. Tipiniai bandymai turi įrodyti kontaktinių srovės imtuvo intarpų atitiktį pagal šių TSS M priedo (M priedo 4 dalies) reikalavimus. 5.3.3.4. Stovinčio riedmens imama elektros srovė Nustatyta stovinčio riedmens imama elektros srovė turi būti priimtina ir kontaktiniam laidui, ir kontaktiniams srovės imtuvo intarpams, kad traukiniuose sumontuotai pagalbinei įrangai elektros energija būtų tiekiama pagal nustatytus reikalavimus. Jei tai yra nuolatinės srovės sistemos, siekiant, kad būtų laikomasi 5.3.1.8 punkto, srovės imtuvui turi būti užtikrinta 300 A srovė. Atliktas tyrimas turi įrodyti, kad kontaktinių srovės imtuvo intarpų srovinė apkrova atitinka nustatytus reikalavimus. Įvertinant atitiktį nuoroda daroma į šių TSS M priedą (M priedo 3 dalį). 5.3.3.5. Kontaktinių srovės imtuvo intarpų gedimo nustatymas Kontaktiniai srovės imtuvo intarpai turi būti suprojektuoti taip, kad būtų nustatyti tų intarpų gedimai ir nuleistas srovės imtuvas. Nuoroda daroma į standarto EN 50 206–1, 1998 m. versija, 4.9 punktą. 6. ATITIKTIES IR (ARBA) TINKAMUMO NAUDOTI ĮVERTINIMAS 6.1. Sudedamosios sąveikos dalys 6.1.1. Įvertinimo procedūros ir moduliai Šių TSS 5 skyriuje apibrėžta sudedamųjų sąveikos dalių atitikties įvertinimo procedūra įgyvendinama taikant šių TSS A priede apibrėžtus modulius. Jeigu perkančioji įmonė gali įrodyti, kad iš naujo taikant tuos modulius tebegalioja per ankstesnį tų modulių taikymą atliktų bandymų ir patikrinimų rezultatai, notifikuotoji įstaiga, vertindama atitiktį, atsižvelgia į tuos rezultatus. Sudedamųjų sąveikos dalių – šių TSS 5 skyriuje apibrėžto kontaktinio tinklo, srovės imtuvo ir kontaktinių srovės imtuvo intarpų – atitikties įvertinimo procedūros yra nurodytos šių TSS B priedo B.1–B.3 lentelėse. Jeigu tai yra nustatyta šių TSS A priede, sudedamųjų sąveikos dalių atitiktį įvertina notifikuotoji įstaiga (jeigu tai nustatyta procedūroje), kuriai gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas įteikė paraišką. Prieš pateikdamas sudedamąją sąveikos dalį į rinką jos gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas pagal Direktyvos 96/48/EB 13 straipsnio 1 dalį ir IV priedo 3 skyrių parengia EB atitikties deklaraciją. Elektros energijos tiekimo posistemiui neprivaloma parengti EB tinkamumo naudoti deklaracijos. 6.1.2. Modulių taikymas Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kiekvienai elektros energijos tiekimo posistemio sudedamajai sąveikos daliai patikrinti gali rinktis šias procedūras: - šių TSS A priede (A priedo 2 dalyje) nurodytą tipo patikros (B modulis) procedūrą, jei tai yra projektavimo ir plėtros etapas, kartu su šių TSS A priede (A priedo 3 dalyje) nurodyta gamybos etapo tipo atitikties procedūra (C modulis), arba - šių TSS A priede (A priedo 4 dalyje) nurodytą visų etapų visišką kokybės užtikrinimo (H2 modulis) su projektavimo tyrimu procedūrą. Įvertinimo procedūros yra nustatytos šių TSS A priede. H2 modulį galima rinktis tik tada, jeigu projektavimui, gamybai, galutiniam produkto patikrinimui ir bandymui gamintojas taiko notifikuotosios įstaigos patvirtintą ir prižiūrimą kokybės sistemą. Įvertinimas taikomas tiems etapams ir charakteristikoms, kurie šių TSS B priedo B.1, B.2 ir B.3 lentelėse yra pažymėti ženklu "X". 6.2. Elektros energijos tiekimo posistemis 6.2.1. Įvertinimo procedūros ir moduliai Perkančiosios įmonės arba Bendrijoje įsisteigusio jos įgaliotojo atstovo prašymu notifikuotoji įstaiga pagal Direktyvos 96/48/EB VI priedą ir 18 straipsnio 1 dalį bei šių TSS A priede nurodytų atitinkamų modulių nuostatas atlieka EB patikrą. Jeigu perkančioji įmonė gali įrodyti, kad naujiems taikymams tebegalioja per ankstesnius taikymus atlikti bandymai ir patikrinimas, tada atlikdama atitikties įvertinimą notifikuotoji įstaiga atsižvelgia į tuos bandymus ir patikrinimą. Elektros energijos tiekimo posistemio EB patikros įvertinimo procedūros nurodytos šių TSS C priedo C.1 lentelėje. Jeigu nustatyta šių TSS nuostatose, elektros energijos tiekimo posistemio EB patikra turi būti atlikta atsižvelgiant į jo sąsajas su kitais transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos posistemiais. Perkančioji įmonė pagal Direktyvos 96/48/EB V priedą ir 18 straipsnio 1 dalį parengia elektros energijos teikimo posistemio EB patikros deklaraciją. 6.2.2. Modulių taikymas Elektros energijos tiekimo posistemio patikros procedūrai įgyvendinti perkančioji įmonė arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas gali rinktis: - šių TSS A priede (A.5) nurodytą vieneto patikros procedūrą (SG modulis), - šių TSS A priede (A.6) nurodytą visišką kokybės užtikrinimą su projekto tyrimu (SH2 modulis). SH2 modulį galima rinktis tik tada, jeigu prie siūlomo posistemio, kuris turi būti patikrintas, sukūrimo prisidedančioms veikloms (projektavimas, gamyba, surinkimas, montavimas) taikoma projekto, gamybos, produkto galutinio tikrinimo ir bandymo kokybės sistema, kurią yra patvirtinusi ir prižiūri notifikuotoji įstaiga. Įvertinimas apima šių TSS C priedo C.1 lentelėje nurodytus etapus ir charakteristikas. 7. ELEKTROS ENERGIJOS TSS ĮGYVENDINIMAS 7.1. Šių TSS taikymas greitųjų geležinkelių linijoms ir riedmenims, kurie turi būti pradėti eksploatuoti Greitųjų geležinkelių linijoms, kurioms galioja šių TSS geografinė taikymo sritis (žr. 1.2 skirsnį), ir po šių TSS įsigaliojimo pradėtiems eksploatuoti riedmenims, taikomi 2–6 skyriai bei toliau nurodytos konkrečios 7.3 skirsnio nuostatos. 7.2. Šių TSS taikymas greitųjų geležinkelių linijoms ir eksploatuojamiems riedmenims Infrastruktūros įrenginių ir eksploatuojamų riedmenų sudedamosioms dalims šios TSS taikomos pagal šio sprendimo 3 straipsnyje nustatytas sąlygas. Atsižvelgiant į šį konkretų kontekstą, TSS iš esmės yra susijusios su pereinamosios strategijos, kuri leistų eksploatuojamus įrenginius pritaikyti vadovaujantis ekonominio pagrįstumo požiūriu bei paisant senųjų teisių principo. Šie principai taikomi elektros energijos tiekimo posistemio TSS. TSS galima be jokių apribojimų taikyti naujiems įrenginiams, tačiau jas diegiant eksploatuojamose geležinkelio linijose gali tekti modifikuoti eksploatuojamus įrenginius. Privalomas jų modifikavimas priklausys nuo eksploatuojamų įrenginių atitikties masto. Tam tikroms Bendrijos valstybių narių geležinkelio linijoms arba tinklams galima rengti tik individualias įgyvendinimo strategijas. 7.3 skirsnyje nurodyti tie klausimai, kuriuos įgyvendinant reikėtų modifikuoti eksploatuojamus įrenginius. 7.1 lentelėje pateiktos įgyvendintinos charakteristikos. Perkančioji įmonė nustato praktines priemones ir skirtingus etapus, kad eksploatavimas būtų užtikrintas atsižvelgiant į privalomus darbinius parametrus. Nustatant etapus galima numatyti pereinamuosius eksploatavimo laikotarpius, per kuriuos būtų naudojami mažesni darbiniai parametrai. 7.1 lentelė Elektros energijos posistemio TSS įgyvendinimas Įgyvendintinos charakteristikos | Punktas | Įtampa ir dažnis | 4.1.1 | Instaliuota galia, vidutinė naudingoji įtampa | 4.3.1.1 | Harmoninės srovės | 4.2.2.3 | Elektrinės apsaugos priemonės | 4.2.2.8 | Išorinis elektromagnetinis suderinamumas | 4.3.1.5 | Apsauga nuo sužalojimo elektros srove | 4.3.1.8, 4.3.2.4 | Elektros energijos tiekimo išjungimas | 4.3.1.10 | Elektros energijos tiekimo nenutrūkstamumas | 4.3.1.11 | Rekuperacinis stabdymas | 4.3.1.4 | Kontaktinio tinklo geometrija | 4.1.2.1, 4.1.2.2, 5.3.1.3 | Skersinis dinaminis riedmens kontūras | 4.2.2.4 | Fazių išskirstymo ruožai | 4.2.2.10 | Sistemų išskyrimo ruožai | 4.2.2.11 | Leistinoji srovinė apkrova | 5.3.1.2, 5.3.2.3, 5.3.3.3 | Bangos sklidimo greitis | 5.3.1.4 | Tamprumas ir jo tolygumas | 5.3.1.5 | Vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga | 5.3.1.6 | Sauga, įžeminimas ir potencialų išlyginimas | 4.3.1.2, 4.3.2.2 | Dinaminės charakteristikos ir srovės ėmimas | 4.3.2.3 | Srovės imtuvų konstrukcija | 4.1.2.3 | Srovės imtuvo kontaktinių intarpų konstrukcija | 5.3.3 | Srovės imtuvo prispaudimo jėga | 4.3.2.5 | 7.3. Konkretūs atvejai Šias specialias nuostatas leidžiama taikyti toliau nurodytais konkrečiais atvejais. Konkretūs atvejai skirstomi į dvi kategorijas: nuostatos taikomos nuolatos ("P" atvejis) arba laikinai ("T" atvejai). Jei tai yra laikino taikymo atvejai, rekomenduojama, kad įdiegtina sistema būtų įdiegta arba iki 2010 m. ("T1" atvejai), šis tikslas iškeltas 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros rekomendacijų, arba iki 2020 m. ("T2" atvejai). 7.3.1. Būdingos Austrijos tinklo ypatybės Jungiamosios geležinkelio linijos Į geležinkelio linijų, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir jungiamųjų geležinkelio linijų bei stočių kontaktinį tinklą, kad jis būtų tinkamas naudoti 1600 mm "euro srovės imtuvą", reikėtų investuoti pernelyg daug lėšų. Šiomis geležinkelio linijomis vidutiniu 230 km/h važiuojantys traukiniai privalės turėti antrinius 1950 mm srovės imtuvus, kad tuose transeuropinio tinklo ruožuose kontaktinės linijos nereikėtų pritaikyti taip, jog ji būtų tinkama naudoti "euro srovės imtuvą". Šiuose ruožuose leidžiama, kad pučiant šoniniam vėjui didžiausias skersinis kontaktinio laido nuokrypis būtų 550 mm. Atliekant būsimus geležinkelio linijų, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir jungiamųjų geležinkelio linijų tyrimus, turėtų būti atsižvelgta į "euro srovės imtuvą", kad būtų įrodytas priimtų sprendimų tinkamumas. Jungiamosios geležinkelio linijos ir tos linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis (P atvejis) Sutikus sumontuoti 1950 mm pločio srovės imtuvui tinkamą kontaktinį tinklą, nebūtina atlikti jokio reguliavimo. Jungiamosios geležinkelio linijos (T1 atvejis) Siekiant, kad būtų laikomasi vidutinės naudingosios įtampos ir instaliuotos galios reikalavimų, privaloma įrengti papildomas pastotes. Tai numatyta įgyvendinti iki 2010 m. 7.3.2. Būdingos Belgijos tinklo ypatybės (T1 atvejis) Eksploatuojamos greitųjų geležinkelių linijos Eksploatuojamose greitųjų geležinkelių linijose fazių išskirstymo ruožai neatitinka reikalavimo, kad tarp trijų srovės imtuvų būtų didesnis kaip 143 m atstumas. Tarp eksploatuojamų greitųjų geležinkelių linijų ir tų linijų, kurių buvo pakeltas techninis lygis, neįrengtos traukos riedmenyse pagrindinius srovės išjungiklius išjungiančios automatinės kontrolės priemonės. Abu šie trūkumai turi būti pašalinti. Jungiamosios geležinkelio linijos ir tos linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis Pavieniuose geležinkelio linijos ruožuose, po tiltais kontaktinio tinklo aukštis neatitinka TSS nustatytų reikalavimų ir turės būti pakeistas. Datos nėra nustatytos. 7.3.3. Būdingos Vokietijos tinklo ypatybės (P atvejis) Į geležinkelio linijų, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir jungiamųjų geležinkelio linijų bei stočių kontaktinį tinklą, kad jis būtų tinkamas naudoti 1600 mm "Euro" srovės imtuvą, reikėtų investuoti pernelyg daug lėšų. Šiomis geležinkelio linijomis vidutiniu 230 km/h važiuojantys traukiniai privalės turėti antrinius 1950 mm srovės imtuvus, kad tuose transeuropinio tinklo ruožuose kontaktinės linijos nereikėtų pritaikyti taip, jog ji būtų tinkama naudoti "Euro" srovės imtuvą. Šiuose ruožuose leidžiama, kad pučiant šoniniam vėjui didžiausias skersinis kontaktinio laido nuokrypis būtų 550 mm. Atliekant būsimus geležinkelio linijų, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir jungiamųjų geležinkelio linijų tyrimus, turėtų būti atsižvelgta į "Euro" srovės imtuvą, kad būtų įrodytas priimtų sprendimų tinkamumas. 7.3.4. Būdingos Ispanijos tinklo ypatybės (P atvejis) Į geležinkelio linijų, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir jungiamųjų geležinkelio linijų bei stočių kontaktinį tinklą, kad jis būtų tinkamas naudoti 1600 mm "Euro" srovės imtuvą, reikėtų investuoti pernelyg daug lėšų. Šiomis geležinkelio linijomis vidutiniu 230 km/h važiuojantys traukiniai privalės turėti antrinius 1950 mm srovės imtuvus, kad tuose transeuropinio tinklo ruožuose kontaktinės linijos nereikėtų pritaikyti taip, jog ji būtų tinkama naudoti "Euro" srovės imtuvą. Šiuose ruožuose leidžiama, kad pučiant šoniniam vėjui didžiausias skersinis kontaktinio laido nuokrypis būtų 550 mm. Atliekant būsimus geležinkelio linijų, kurių buvo pakeltas techninis lygis, ir jungiamųjų geležinkelio linijų tyrimus, turėtų būti atsižvelgta į "Euro" srovės imtuvą, kad būtų įrodytas priimtų sprendimų tinkamumas. Ispanijoje ateityje tiestinų greitųjų geležinkelių linijų tam tikruose ruožuose vardinis kontaktinio tinklo aukštis gali būti 5,50 m; pirmiausia būsimoje greitųjų geležinkelių linijoje Barselona–Perpignan. (Tas kontaktinio tinklo aukštis tarp Ispanijos sienos ir Perpignan taip pat kels keblumų Prancūzijai, jeigu ši šalis prašytų leisti naudoti tą aukštį). Greitųjų geležinkelių linija Madridas–Sevilija važinėjantys traukiniai privalo turėti 1950 mm srovės imtuvą. 7.3.5. Būdingos Prancūzijos tinklo ypatybės Eksploatuojamos greitųjų geležinkelių linijos (T2 atvejis) Siekiant, kad kintamąja srove elektrifikuotose geležinkelio linijose būtų laikomasi srovės ėmimo kriterijų ir dinaminių charakteristikų, būtina modifikuoti tų linijų kontaktinio tinklo įrangą. Eksploatuojamose greitųjų geležinkelių linijose išskirstymo ruožai neatitinka reikalavimo, kad tarp trijų srovės imtuvų būtų didesnis kaip 143 m atstumas. Turi būti modifikuoti fazių išskirstymo ruožai. Specialios greitųjų geležinkelių linijos kontaktinį tinklą būtina modifikuoti tam, kad srovės imtuvą prie kontaktinio tinklo būtų galima pakelti be srovės imtuve numatytų pakėlimo apribojimų. Geležinkelio linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygis ir jungiamosios geležinkelio linijos Siekiant, kad nuolatine srove elektrifikuotose geležinkelio linijose būtų laikomasi srovės ėmimo kriterijų, būtina modifikuoti tų linijų kontaktinio tinklo įrangą. Nuolatine srove elektrifikuotų geležinkelio linijų kontaktinio laido skerspjūvis yra per mažas, kad atitiktų TSS reikalavimus dėl stotyse stovinčio riedmens imamos elektros srovės arba tose vietose, kuriose traukinių vagonai yra pašildomi. Į Ispaniją nutiestoje eksploatuojamoje nuolatine srove elektrifikuotoje geležinkelio linijoje naudojamas nuolatinės srovės svyruojantysis srovės imtuvo 1950 mm vežimėlis. Siekiant, kad toje linijoje būtų galima naudoti sąveikai užtikrinti tinkamus 1600 mm "Euro" svyruojančiuosius srovės imtuvo vežimėlius, turi būti pakeltas techninis kontaktinio tinklo lygis. Visų kategorijų geležinkelio linijos Srovės imtuvams taikomi šie reikalavimai: - jei tai yra kintamąja srove elektrifikuotos geležinkelio linijos, šiuo metu greituosiuose traukiniuose naudojami 1450 mm svyruojantieji srovės imtuvo vežimėliai turi būti pakeisti 1600 mm "Euro" svyruojančiaisiais srovės imtuvo vežimėliais, - jei tai yra nuolatine srove elektrifikuotos geležinkelio linijos, šiuo metu greituosiuose traukiniuose naudojami 1950 mm svyruojantieji srovės imtuvo vežimėliai turi būti pakeisti 1600 mm "euro" svyruojančiais srovės imtuvo vežimėliais, - jei tai yra kintamąja srove elektrifikuotos geležinkelio linijos, privaloma, kad pereinamuoju laikotarpiu tose geležinkelio linijose būtų galima naudoti srovės imtuvus, tinkamus eksploatuoti su trimis tikslinėmis/nustatytomis kreivėmis (C1, C2 nustatytoji kreivė), kai vidutinė srovės imtuvo prispaudimo jėga yra Fm, - jei tai yra nuolatine srove elektrifikuotos geležinkelio linijos, jose gali tekti naudoti srovės imtuvus, kurių prispaudimo jėgos kreivė Fm būtų dvejopo pobūdžio: viena kreivė – 1,5 kV, kita – 3 kV linijai. Pertvarkymo data kol kas nenustatyta. 7.3.6. Būdingos Britanijos tinklo ypatybės Naujos greitųjų geležinkelių linijos (T1 atvejis) Numatytos tiesti Lamanšo tunelio geležinkelio linijos (CTRL) fazių išskirstymo ruožus gali tekti pertvarkyti taip, kad jie atitiktų TSS specifikacijas. Šis pertvarkymas bus atliktas pradėjus važinėti visiems, įskaitant krovininius, traukiniams. Geležinkelio linijos, kurių buvo pakeltas techninis lygus (P atvejis) Tam tikri rytinės pagrindinės geležinkelio linijos (ECML) ruožai neatitinka įtampos ir dažnio, vidutinės naudingosios įtampos ir instaliuotos galios specifikacijų reikalavimų. TSS numatyta įgyvendinti atliekant kitą esminį ECML geležinkelio linijos modernizavimą. Rytinės pagrindinės ge