Oficialusis leidinys L 282 , 26/10/2001 p. 0001 - 0012



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2080/2001 2001 m. spalio 23 d. nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamoms Japonijos kilmės dviračių vidinėms pavarų stebulėms EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. priimtą Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/22 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ir ypač jo 9 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Inicijavimas (1) 2000 m. liepos 27 d. Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje [2] Komisija paskelbė pranešimą (Pranešimas apie inicijavimą), kuriuo informavo pradedanti antidempingo procedūrą dėl Japonijos kilmės vidinių pavarų stebulių (VPS) įvežimo į Bendriją, (2) Procedūra buvo pradėta pagal skundą, kurį 2000 m. liepos 6 d. pateikė bendrovė "SRAM Deutschland GmbH", gaminanti didžiąją dalį Bendrijos VPS. (3) Skunde pateikti minėto produkto dempingo ir jo sukeltos materialinės žalos įrodymai laikomi pakankamais, kad būtų pradėta antidempingo procedūra. 2. Tyrimas (4) Komisija oficialiai pranešė žinomiems suinteresuotiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams ir susijusiems naudotojams, suinteresuotiems eksportuojančios šalies atstovams, skundo pateikėjui ir kitam Bendrijos gamintojui apie procedūros inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė raštu išdėstyti savo požiūrį ir per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikti prašymą jas išklausyti. (5) Savo nuomonę raštu išdėstė kelios šalys. Galimybė būti išklausytoms buvo suteikta visoms šalims, pateikusioms tokį prašymą per pirmiau nurodytą laikotarpį ir nurodžiusioms ypatingas priežastis, dėl kurių jos turėtų būti išklausytos. (6) Komisija nusiuntė klausimynus visoms, kaip žinoma, suinteresuotoms šalims ir kitoms įmonėms, kurios pranešė apie save per pranešime dėl bylos iškėlimo nustatytą laikotarpį. Buvo gauti skundą pateikusio Bendrijos gamintojo, aštuonių nesusijusių Bendrijos importuotojų, 35 naudotojų ir eksportuojančio Japonijos gamintojo reikšmingi atsakymai. (7) Papildomais klausimynais, kurie buvo nusiųsti 58 šalims (Bendrijos pramonei, eksportuojančiam gamintojui, dviems susijusiems importuotojams, devyniems nesusijusiems importuotojams ir 45 naudotojams), buvo paprašyta detalios informacijos apie Bendrijos rinkoje parduotų VPS tipų produktų palyginamumą. Gauti 49 reikšmingi atsakymai. Gautos taip pat 137 šalių, daugiausiai dviračių gamintojų, mažmenininkų, vartotojų ir naudotojų asociacijų nuomonės. (8) Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingui, žalai ir Bendrijos interesams nustatyti, įskaitant ir patikros vizitus šių bendrovių patalpose: A. Bendrijos gamintojo - "SRAM Deutschland GmbH", Schweinfurt, Vokietija; B. Eksportuojančio gamintojo Japonijoje - "Shimano Inc.", Sakai, Japonija; C. Susijusių importuotojų Bendrijoje - "Shimano Europa GmbH" (Danijos filialas), Nunspeet, Nyderlandai - "Shimano Benelux B.V.", Nunspeet, Nyderlandai; D. Nesusijusių importuotojų Bendrijoje - "Paul Lange & Co", Stuttgart, Vokietija. (9) Apsilankymai vietoje taip pat vyko šių Bendrijos naudotojų patalpose: - "Batavus B.V.", Heerenveen, Nyderlandai, - "Biria GmbH", Edingen-Neckarhausen, Vokietija, - "Epple Zweirad GmbH", Memmingen, Vokietija, - "Helkama", Hanko, Suomija, - "Koninklijke Gazelle B.V.", Dieren, Nyderlandai, - "Tunturi", Turku, Suomija. (10) Dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m. liepos 1 d. iki 2000 m. birželio 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Žalos vertinimui reikšmingos tendencijos buvo analizuojamos pagal 1996 m. sausio 1 d. – 2000 m. birželio 30 d. laikotarpio (toliau svarstomasis laikotarpis) duomenis, o nustatant kainų sumažinimo ir pardavimo sumažintomis kainomis atvejus, buvo remiamasi pirmiau minėtu TL. 3. Laikinosios priemonės (11) Atsižvelgiant į būtinybę toliau tirti kai kuriuos padarytos žalos aspektus, priežastinį ryšį ir Bendrijos interesus, Japonijos kilmės VPS nebuvo įvestos jokios laikinosios antidempingo priemonės. 4. Tolesnė procedūra (12) Šioje stadijoje eksportuojančio gamintojo pirmiausia buvo paprašyta pateikti papildomos informacijos, o visoms šalims buvo pranešta apie Komisijos atliktą preliminarų bylos įvertinimą. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri laikoma reikalinga galutinėms išvadoms padaryti. Taip pat buvo atlikti tolesni tyrimai vietoje eksportuojančio Japonijos gamintojo, nesusijusio Bendrijos importuotojo ir Bendrijos naudotojų patalpose. (13) Visos šalys buvo informuotos apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti įvesti galutinius antidempingo muitus. Taip pat buvo nustatytas terminas, per kurį šalys po šio pranešimo gali padaryti pareiškimus. (14) Šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo apsvarstytos, prireikus išvados buvo atitinkamai pakeistos. B. SVARSTOMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Svarstomas produktas (15) Svarstomas produktas – tai vidinė pavaros stebulė, apibrėžiama kaip dviračio su integruotąja pavarų sistema, turinčia tris ar daugiau pavarų, rato stebulė, neatsižvelgiant į tai, ar stabdžių sistema įmontuota į stebulę, pritvirtinta prie jos ar pritaisyta prie kitos dviračio dalies. (16) Tyrimas parodė, kad svarstomas produktas naudojamas tik kaip dviračio rato vidinė pavaros stebulė, skirta dviračiui valdyti. (17) Tyrimo metu taip pat paaiškėjo, kad VPS yra trijų pagrindinių tipų, kurie pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir vienodomis naudojimo galimybėmis, t. y. "inercinės stabdomosios stebulės" (kai pavarų sistema ir atbulinės eigos stabdžių sistema yra įmontuotos į stebulę), "būgninių stabdžių stebulės" (kai pavarų sistema ir rankinė stabdžių sistema įtaisytos į stebulę) ir "laisvosios eigos stebulės" (kai į stebulę integruota tik pavarų sistema). (18) Atsižvelgdami į tai, eksportuojantis gamintojas ir kai kurios kitos suinteresuotos šalys pareiškė, kad fizinės pirmiau minėtų VPS tipų charakteristikos skiriasi. Ypač jie įrodinėjo, kad naudotojai inercines stabdomąsias stebules (su atbulinės eigos stabdžių sistema) ir būgninių stabdžių bei laisvosios eigos stebules (su rankine stabdžių sistema) laiko skirtingais produktais dėl stabdžių sistemų skirtumų. Remdamiesi tuo, jie prašo, kad tiriant būtų apsiribota tik inercinėmis stabdomosiomis stebulėmis. (19) Tyrimas parodė, kad pagrindinė fizinė ir techninė VPS charakteristika yra pats pavarų perjungimo mechanizmas, kuris visada būna integruotas į stebulę. VPS susideda iš joje įtaisyto pavarų komplekto – priešingai nei išorinė pavarų (pavarų perjungimo) sistema. Nors atliekant skaičiavimus ir lyginant kainas svarbu, ar į stebulę yra papildomai įtaisyta ar prie jos pritvirtinta stabdžių sistema ir jei taip, tai kokio tipo, tačiau tai neturi įtakos pagrindinėms VPS savybėms ir jų naudojimui, o tuo pačiu ir svarstomo produkto apibūdinimui. (20) Be to, tyrimo metu paaiškėjo, kad vienų tipų VPS gali būti keičiamos kitų tipų VPS ir kad jų naudojimas bei taikymas nesiskiria. (21) Atsižvelgiant į tai, prašymas neįtraukti į tyrimą kai kurių tipų VPS turėjo būti atmestas, ir šioje byloje visos VPS, turinčios trijų ar daugiau pavarų perjungimo mechanizmą, laikomos vienu produktu. 2. Panašus produktas (22) Tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonės gaminamų ir parduodamų Bendrijoje VPS, Japonijoje gaminamų ir jos vidaus rinkoje parduodamų VPS bei iš Japonijos į Bendriją įvežamų VPS pagrindinės fizinės ir techninės savybės sutampa. Be to, toks pat yra ir VPS galutinis panaudojimas. (23) Atsižvelgiant į tai, daroma išvada, kad visi šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/95 (toliau – pagrindinis reglamentas) 1 straipsnio 4 dalyje. C. DEMPINGAS 1. Normalioji vertė (24) Norint nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia buvo patikrinta, ar svarstomo produkto bendras pardavimų vidaus rinkoje kiekis buvo tipiškas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies nuostatą, t. y. ar pardavimų kiekis vidaus rinkoje sudarė 5 % ar daugiau importui į Bendriją parduodamo svarstomo produkto pardavimų kiekio. Nustatyta, kad šis reikalavimas įvykdytas. (25) Eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad kai kuriomis vidaus rinkoje parduodamų modelių kainomis, kurios yra labai panašios į eksportuojamų modelių kainas, galima remtis nustatant normaliąją vertę, jei jos būtų pakoreguotos, atsižvelgiant į gamybos išlaidų skirtumus. Komisija palygino 19 eksportuojamų modelių su dviem vidaus rinkoje parduodamais panašiais modeliais ir padarė išvadą, kad jie labai panašūs ir gali būti lyginami tarpusavyje. (26) Po to buvo patikrinta, ar kiekvieno į Bendriją išvežto modelio pardavimų vidaus rinkoje kiekis buvo 5 % ar daugiau to paties į Bendriją išvežto modelio pardavimų kiekio. Nustatyta, kad tik keturi modeliai atitiko šį reikalavimą. (27) Toliau buvo patikrinta, ar šių keturių modelių pardavimo kiekis įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalies nuostatą yra pakankamas. (28) Trijų iš keturių modelių atveju nustatyta, kad jų pardavimas vidaus rinkoje aukštesne kaina negu vieneto sąnaudos sudarė daugiau kaip 80 % visų pardavimų ir kad vieneto kainos svertinis vidurkis Japonijoje buvo didesnis negu vieneto sąnaudų svertinis vidurkis. Todėl normalioji šių trijų modelių vertė buvo nustatyta pagal kainos svertinį vidurkį, faktiškai mokamą parduodant šiuos modelius vidaus rinkoje. (29) Ketvirto modelio pardavimas vidaus rinkoje aukštesne kaina negu vieneto kaina sudarė mažiau kaip 10 % visų pardavimų. Šio modelių ir visų kitų modelių, kurių Japonijos rinkoje buvo parduotas nepakankamas kiekis, normalioji vertė buvo nustatyta pagal gamybos sąnaudas, kurias patyrė eksportuojantis gamintojas, gamindamas eksportuojamus modelius, pridėjus pagrįstas prekės pardavimo, bendrąsias ir administracines sąnaudas (PBAS) bei pelną pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3, 5 ir 6 dalių nuostatas. PBA sąnaudų suma buvo apskaičiuota pagal VPS pardavimą tipiškais kiekiais vidaus rinkoje. Pelno skirtumas nustatomas pagal VPS pardavimą vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. 2. Eksporto kaina (30) Vidutiniškai 40 % eksporto į Bendriją buvo parduota tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams, o eksporto kainos buvo nustatytos pagal kainą, kurią faktiškai moka minėti vartotojai arba ji yra mokėtina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalies nuostatas. (31) Likę pardavimai teko kitoms susijusioms įmonėms, kurios įsikūrusios Bendrijoje. Todėl eksporto kaina šiems pardavimams buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatas, t. y. remiantis kaina, už kurią importuotos prekės buvo pirmą kartą perparduotos nepriklausomam pirkėjui. Kad nustatyta eksporto kaina būtų patikima, ji buvo pakoreguota pagal visas išlaidas, kurias patyrė tie importuotojai nuo importavimo iki perpardavimo, ir pagal sukauptą pelną. Taikytas pelno skirtumas buvo apskaičiuotas pagal vidutinį svertinį nesusijusių importuotojų pelno rodiklį. 3. Palyginimas (32) Kad palyginimas būtų teisingas, buvo atlikti patikslinimai, reikiamai atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje minimus skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui. Taigi buvo atsižvelgta į fizines savybes, nuolaidas, transporto, draudimo, aptarnavimo, krovimo ir pagalbines išlaidas, pakavimą, kredito išlaidas, išlaidas po pardavimo, komisinius ir valiutos keitimą. 4. Dempingo skirtumas (33) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 ir 11 straipsnių nuostatas dempingo skirtumas buvo nustatytas, palyginus normaliosios vertės svertinį vidurkį su gamintojo pardavimo eksporto kainos svertiniu vidurkiu tam pačiam modeliui ir toje pačioje prekybos stadijoje. (34) Šis palyginimas parodė, kad vykdomas dempingas, kurio dydis atitinka sumą, kuria normalioji vertė viršija eksporto kainą. Dempingo skirtumo svertinis vidurkis, išreikštas procentais nuo CIF importo kainos ties Bendrijos sienos, prieš sumokant muito mokesčius, sudaro 36,6 %. (35) Eksportuojančiam gamintojui tenka visas Japonijos VPS eksportas į Bendriją. Vadinasi, yra galutinai nustatomas toks pats likutinis dempingo skirtumas. D. BENDRIJOS PRAMONĖ 1. Bendrijos produkcijos apibrėžimas (36) Pateikiant skundą ir tyrimo laikotarpiu buvo du ūkio subjektai, gaminantys svarstomą produktą Bendrijos rinkoje: - skundo pateikėjas, - kitas Bendrijos gamintojas ("kitas Bendrijos gamintojas"), kuriam per TL tenka mažiau kaip 10 % visos paskaičiuotos Bendrijoje gaminamos VPS produkcijos. Kitas Bendrijos gamintojas neužpildė klausimyno ir neišsakė savo nuomonės dėl skundo. (37) Eksportuojantis gamintojas paprašė Komisijos peržiūrėti skaičius, susijusius su kitu Bendrijos gamintoju. Atsižvelgiant į tai, būtina pabrėžti, kad dėl nepakankamo kito Bendrijos gamintojo bendradarbiavimo reikėjo remtis turimais faktais, kuriuos šiuo atveju nurodė skundo pateikėjas ir vienintelis bendradarbiavęs eksportuojantis gamintojas. Be to, buvo nustatyta, kad šis ūkio subjektas, vos pasibaigus TL, bankrutavo ir nutraukė gamybą. (38) Atsižvelgiant į tai, skundo pateikėjo ir kito Bendrijos gamintojo produkcija sudaro visą svarstomo produkto gamybą Bendrijoje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. 2. Bendrijos pramonės apibrėžimas (39) Nustatyta, kad skundą pateikusiam bendradarbiaujančiam Bendrijos gamintojui tenka didžioji dalis visos svarstomo produkto gamybos Bendrijoje, šiuo atveju daugiau negu 90 %. Todėl buvo padaryta išvada, kad skundą pateikęs Bendrijos gamintojas sudaro Bendrijos pramonę pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalies ir 4 straipsnio 1 dalies nuostatas. Toliau jis vadinamas "Bendrijos pramone". E. ŽALA 1. Pirminė pastaba (40) Atsižvelgiant į tai, kad egzistuoja vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir kad Bendrijos pramonę sudaro tik viena įmonė, tam tikri duomenys apie šias įmones buvo indeksuoti, kad pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatas būtų išsaugotas pateiktų duomenų konfidencialumas. 2. Suvartojimas Bendrijoje (41) Suvartojimo lygis Bendrijoje buvo nustatytas pagal Bendrijos pramonės pardavimų apimtį, apskaičiavus kito Bendrijos gamintojo pardavimų kiekį ir Japonijos eksportuojančio gamintojo produkcijos importo į Bendrijos rinką apimtį. Vertinant kito Bendrijos gamintojo pardavimų kiekį, buvo remiamasi Bendrijos pramonės ir eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis. Kitų trečiųjų šalių kilmės produktų importuota nebuvo. (42) Pagal tai buvo nustatyta, kad svarstomuoju laikotarpiu VPS suvartojimas sumažėjo 5 %. 1996–1998 m. jis nukrito 4 %, o 1998–1999 m. sumažėjo dar 8 %. Tyrimo laikotarpiu vėl padidėjęs suvartojimas beveik pasiekė 1998 m. lygį. 3. Nagrinėjamasis importas (a) Nagrinėjamojo importo apimtis (43) Nuo 1996 m. iki TL pradžios nagrinėjamojo importo iš minėtos šalies apimtis gerokai padidėjo – 23 %. Sumažėjęs 14 % per 1996–1998 metus, jis išaugo net 43 % nuo 1998 m. iki TL pradžios. Išnagrinėjus kasmetinius duomenis, paaiškėjo, kad nors suvartojimas ir smuko 1999 m. (–8 %, palyginti su 1998 m.), nagrinėjamasis importas 1999 m. išaugo 17 %, palyginti su 1998 m. Šio importo apimties augimas buvo dar ryškesnis nuo 1999 metų iki TL pradžios (+ 22 %). (b) Nagrinėjamajam importui tenkanti rinkos dalis (44) Svarstomuoju laikotarpiu importui tenkanti nuosmukio veikiamos Bendrijos rinkos dalis išaugo daugiau kaip 30 %. Nuo 1996 m. iki 1998 m. eksportuojančio gamintojo užimama rinkos dalis sumažėjo 10 %, bet išaugo 30 % per 1998–1999 m. laikotarpį ir dar 11 % nuo 1999 m. iki TL pradžios, atitikdama pirmiau nurodytus importo apimties pokyčius. (c) Vidutinės nagrinėjamojo importo kainos (45) Iš eksportuojančio gamintojo pateiktos informacijos paaiškėjo, kad Bendrijos rinkoje per 1996–1998 m. laikotarpį parduotų japoniškų VPS kainos sumažėjo 5 %. Jos pakilo 15 % 1999 m. ir dar 2 % per TL. Šiuo atveju būtina atkreipti dėmesį į tai, kad šie kainų pokyčiai grindžiami tik eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis, kurių nebuvo galima patikrinti per visą svarstomąjį laikotarpį. (d) Kainų sumažinimas (46) Nustatant, ar kainos buvo sumažintos, Bendrijos pramonės parduotų VPS kainos buvo palygintos su Japonijos eksportuojančio gamintojo produkto kainomis Bendrijos rinkoje TL. Palygintinų tipų VPS buvo sugretintos toje pačioje prekybos stadijoje, t. y. parduodant pirmajam nepriklausomam vartotojui. (i) Palyginamumas (47) Kaip išdėstyta 7 konstatuojamojoje dalyje, papildomu klausimynu buvo prašoma išsamios informacijos apie Bendrijos rinkoje parduotų VPS tipų palyginamumą. Remiantis klausimyno atsakymais, buvo nustatyti tiesiogiai palygintini Japonijos eksportuojančio gamintojo pagaminti ir Bendrijos rinkoje parduoti VPS tipai bei Bendrijos pramonės pagaminti ir minėtoje rinkoje parduoti VPS tipai. (48) Kad kainų palyginimas būtų reikšmingas, buvo užtikrinta, kad VPS bus lyginamos pagal atskirus tipus, ypač atsižvelgiant į pavarų skaičių. (ii) Koregavimas (49) Bendrijos pramonė pareiškė, kad kai kurios eksportuojančio gamintojo Bendrijos rinkoje parduotos VPS turi aliumininius stebulių gaubtus, tuo tarpu jos parduotų palygintinų stebulių gaubtai buvo pagaminti tik iš plieno. Bendrijos pramonė pareiškė, kad dėl to eksportuojančio gamintojo kainos turėtų būti pakoreguotos, jas sumažinant, kad atspindėtų skirtingą šių medžiagų rinkos kainą. Eksportuojantis Japonijos gamintojas pripažino, kad koregavimas yra deramas, bet pareiškė, kad dėl gamybos sąnaudų skirtumo jis neturėtų viršyti 5 %. (50) Šiuo atžvilgiu tyrimas parodė, kad daugiau kaip 55 % eksportuojančio gamintojo per TL Bendrijos rinkoje parduotų 7 pavarų inercinių stabdomųjų stebulių ir 100 % 7 pavarų laisvosios eigos stebulių buvo su aliumininiais gaubtais, tuo tarpu Bendrijos pramonė pardavinėjo palygintinas VPS tik su plieniniais gaubtais. (51) Remiantis turimais įrodymais, ypač eksportuojančiojo gamintojo kainoraščiu, buvo nustatyta, kad tyrimo laikotarpiu VPS su aliumininiais gaubtais kaina buvo 22 % aukštesnė negu tokių pačių VPS su plieniniais gaubtais. Pagal TL sandorių sąrašą, kurį pateikė eksportuojantis gamintojas, sąskaitose faktiškai nurodytos stebulių su aliumininiais gaubtais kainos buvo tik 11 % aukštesnės už atitinkamų stebulių su plieniniais gaubtais kainas. (52) Dėl to manoma, kad egzistuoja objektyvus VPS su aliumininiais gaubtais ir VPS su plieniniais gaubtais rinkos verčių skirtumas. Jis buvo nustatytas 11 % stebulės su aliumininiu gaubtu kainos. (53) Be to, ir Bendrijos pramonė, ir eksportuojantis gamintojas atitinkamai pareiškė, kad būtina toliau koreguoti kainas, atsižvelgiant į tariamus svarstomo produkto tipų skirtumus. Tačiau jiems buvo pranešta, kad nei vienas iš tariamų skirtumų nebuvo pripažintas objektyviu ir pakankamai reikšmingu rinkos vertės požiūriu. Todėl papildomi abiejų šalių skundai buvo atmesti. (iii) Kainų sumažinimas (54) Atsižvelgus į tai ir atlikus papildomus patikrinimus, du VPS tipai (inercinės stabdomosios stebulės ir laisvosios eigos stebulės), kuriems tenka apie 78 % Bendrijos pramonės įvykdytų pardavimų Bendrijos rinkoje ir apie 85 % Japonijos eksportuotojo įvykdyto eksporto, buvo paskelbti palyginamais ir priklausantys tai pačiai prekybos stadijai. Šios VPS, kurias Bendrijos pramonė ir eksportuojantysis gamintojas pardavė Bendrijos rinkoje, buvo palygintos tarpusavyje pagal atskirus tipus: - 3 greičių inercinės stabdomosios stebulės, - 7 greičių inercinės stabdomosios stebulės, - 3 greičių laisvosios eigos stebulės, - 7 greičių laisvosios eigos stebulės. (55) Svarstomam eksportuojančiam gamintojui nustatytos svarstomos pardavimo kainos buvo lygios CIF kainoms ties Bendrijos siena, įskaitant muito mokesčius. Bendrijos pramonės pardavimo kainos prireikus buvo priderintos prie EXW lygmens kainų, t. y. neįskaitant transporto išlaidų. (56) Kainų palyginimas su svertiniu vidurkiu kiekvienam sandoriui atskirai parodė, kad vidutinis kainų sumažinimo skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos procentine dalimi, TL sudarė 6,8 %. 4. Bendrijos pramonės padėtis (a) Pirminė pastaba (57) Laikydamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalies nuostatų, Komisija ištyrė visus ekonominius veiksnius ir rodiklius, susijusius su Bendrijos pramonės padėtimi vidaus rinkoje. (b) Gamyba, gamybos pajėgumai ir jų panaudojimas (58) Svarstomuoju laikotarpiu Bendrijos pramonės gamyba išaugo 3 %. (59) Tačiau nuo 1998 iki 1999 m. Bendrijos pramonės gamyba gerokai sumažėjo – 19 %, nors suvartojimas Bendrijoje per tą patį laikotarpį, skaičiuojant pagal kiekį, smuko tik 8 %. TL gamyba atsigavo (padidėjo 18 % palyginti su 1999 m.), tačiau nepasiekė 1998 m. lygio. Šis gamybos išaugimas, nepaisant sumažėjusių Bendrijos pramonės pardavimų vidaus rinkoje, paaiškinamas per TL išaugusiu Bendrijos pramonės eksportu į kitas trečiąsias šalis. (60) Atsižvelgiant į tai, kad svarstomuoju laikotarpiu gamybos apimtis nepakito, gamybos pajėgumų panaudojimo tendencija buvo panaši į gamybos tendenciją ir sudarė 50–65 %. (c) Pardavimų apimtis, rinkos dalis ir augimas (61) Nuo 1996 m. iki TL pradžios Bendrijos pramonės pardavimų nesusijusiems Bendrijos vartotojams apimtis sumažėjo 6 %. Per 1996–1998 m. laikotarpį drauge su augančia gamyba Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti pardavimų kiekį 8 %. Tačiau 1998–1999 m. pardavimų apimtis smuko 17 %. Šis nuosmukis buvo gerokai ryškesnis negu suvartojimo Bendrijoje sumažėjimas 8 % per minėtą laikotarpį. Nepaisant nežymiai išaugusių Bendrijos pardavimų nuo 1999 m. iki TL pradžios (+ 4 %), Bendrijos pramonei nepavyko susigrąžinti prarastos gamybos apimties. (62) Nors Bendrijos pramonei tenkanti rinkos dalis 1996–1998 m. laikotarpiu išaugo 13 %, nuo 1998 m. iki TL pradžios ji nusmuko iki 1996 m. lygio. Tai paaiškinama sumažėjusiu vartojimu. Ši situacija laiko požiūriu sutampa su 43 % išaugusiu nagrinėjamuoju importu Bendrijos rinkoje per tą patį laikotarpį. (63) Pažymėtina, kad eksportuojantis gamintojas tvirtino, jog Bendrijos pramonė svarstomuoju laikotarpiu galėjo padidinti savo užimamą rinkos dalį kito Bendrijos gamintojo sąskaita. Tačiau tyrimas parodė, kad šis tvirtinimas nepagrįstas. Iš tikrųjų Japonijos eksportuojančio gamintojo užimama rinkos dalis TL padidėjo ir Bendrijos pramonės, ir kito Bendrijos gamintojo sąskaita, ypač nuo 1998 m. iki TL pradžios. Faktiniai pardavimų rodikliai byloja, kad per minėtą laikotarpį Bendrijos pramonės ir kito Bendrijos gamintojo prarastą pardavimų apimtį visiškai perėmė Japonijos eksportuojantis gamintojas. (d) Kainos ir kainas lemiantys veiksniai (64) Svarstomuoju laikotarpiu vidutinė Bendrijos pramonės parduodamų VPS kaina Bendrijos rinkoje nukrito net 21 %. Čia būtina atkreipti dėmesį į tai, kad per šį laikotarpį Bendrijos rinkoje nepasikeitė nei VPS tipų kainų skirtumai, nei Bendrijos pramonės produktų asortimentas. Todėl vidutinė kaina sumažėjo ne dėl produktų asortimento pokyčių, pradėjus naudoti pigesnius VPS tipus. (65) Nors kainoraščiai rodo, kad Japonijos gamintojo kainos svarstomuoju laikotarpiu išaugo, būtina pažymėti, jog jos vis dar buvo vidutiniškai 7 % mažesnės palyginti su Bendrijos pramonės kainomis Bendrijos rinkoje TL. Tuo remiantis, galima manyti, kad didelę svarstomojo laikotarpio dalį iš tikrųjų egzistavo didesnis eksportuojančio Japonijos gamintojo ir Bendrijos pramonės kainų skirtumas. Dėl to vidaus kainos nusmuko tiek, kad svarstomuoju laikotarpiu jos tapo nepelningos. Tai ypač atsitiko per TL. (e) Inventorius (atsargos) (66) Svarstomuoju laikotarpiu, išskyrus 1997–1998 metus, Bendrijos pramonės turimos prekių atsargos buvo ganėtinai mažos. Tai paaiškinama tuo, kad Bendrijos pramonė daugiausia dirbo pagal užsakymus ir negamino atsargų kaupimui. Atsižvelgiant į tai, inventoriaus pokyčių įtaka Bendrijos pramonės padėčiai, jei tokia buvo, buvo nereikšminga, ypač tyrimo laikotarpiu. Atsargų vertinimas neatrodo svarbus veiksnys tiriant Bendrijos pramonės ekonominę padėtį. (f) Pelningumas ir pinigų srautas (67) Kalbant apie pelningumą, 1996 m. Bendrijos pramonės patirti nuostoliai sudarė 5–10 % apyvartos. 1997 m. situacija pagerėjo ir beveik pasiekė nulinį pelningumo lygį. Nuo 1997 m. iki TL pradžios, po to, kai Bendrijos pramonės (anksčiau "Mannesmann Sachs") kontrolinį akcijų paketą perėmė bendrovė "SRAM Deutschland GmbH", Bendrijos pramonė pertvarkė savo veiklą, taip sumažindama gamybos išlaidas beveik 20 %. Per visą svarstomąjį laikotarpį išlaidos iš tiesų sumažėjo netgi 26 %. Nepaisant to, Bendrijos pramonės pelningumas visu svarstomuoju laikotarpiu išliko neigiamas. (68) Esant nuliniam pelningumui 1997 m., buvo galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonės pastangos pertvarkant veiklą ir mažinant išlaidas pagerins pelningumą. Tačiau kainų smukimas, kurį patyrė Bendrijos pramonė ypač 1999 m. ir TL, pavertė niekais šias pastangas. Vadinasi, jei Bendrijos pramonė nebūtų pertvarkiusi savo veiklos, jos nuostoliai būtų buvę dar didesni arba Bendrijos VPS gamyba būtų buvusi visiškai nutraukta. Bendrijos pramonės TL patirti nuostoliai sudarė apie 3 % apyvartos. Reikėtų pabrėžti, kad šis rezultatas gautas neatsižvelgus į restruktūrizavimo ir ypatingąsias išlaidas, kurias patyrė Bendrijos pramonė svarstomuoju laikotarpiu. (69) Sumažėjus gamybos išlaidoms ir nuostoliams, svarstomuoju laikotarpiu pagerėjo Bendrijos pramonės pinigų srautas. Kartu su Bendrijos pramonės patirtais nuostoliais gerokai pablogėjo pinigų srautas, ypač per 1997–1999 metus, tačiau kiek atsigavo TL. (g) Investicijos, investicijų grąža ir geba pritraukti kapitalą (70) Per svarstomąjį laikotarpį investicijos buvo ypač didelės 1999 m. Tai paaiškinama nauju Vokietijoje pastatytu VPS gamybos įrenginiu, kuris pradėjo veikti 1999 m. pradžioje. Šios investicijos rodo, kad bendrovė ketina likti aktyvi rinkos dalyve ir yra parengusi ilgalaikę svarstomo produkto strategiją. (71) Šiuo atžvilgiu tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonės įvykdytos pertvarkos dėka TL kiek pagerėjo investicijų veiklos grąža. Tačiau nepaisant šio pagerėjimo, finansiniai Bendrijos pramonės rodikliai per visą svarstomąjį laikotarpį liko neigiami. (72) Nepaisant patirtų finansinių nuostolių, Bendrijos pramonė neturėjo rimtų sunkumų pritraukiant kapitalą. (h) Užimtumas, produktyvumas ir darbo užmokestis (73) Užimtumas sumažėjo 17 % nuo 1997 m. iki 1998 m. ir išliko toks pats iki TL pradžios, nepaisant Bendrijos pramonei iškilusių sunkumų. (74) Atsižvelgiant į gamybos lygį ir dirbančiųjų skaičiaus sumažėjimą, nuo 1997 m. iki TL pradžios produktyvumas padidėjo. (75) Svarstomuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo bendra darbo užmokesčio suma. Vienam darbuotojui tenkantis vidutinis darbo užmokestis išliko sąlyginai stabilus. (i) Dempingo skirtumo dydis (76) Faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikio Bendrijos pramonei negalima laikyti nereikšmingu, atsižvelgiant į nagrinėjamojo importo apimtį ir kainas. Tyrimas parodė, kad TL visas Japonijos kilmės importas buvo parduotas Bendrijos rinkoje dempingo kaina. Jei nebūtų buvę dempingo, kainų spaudimas Bendrijos kainoms būtų akivaizdžiai mažesnis arba jo nebūtų buvę apskritai. 5. Išvados dėl žalos (77) Svarstomuoju laikotarpiu Japonijos kilmės importas Bendrijos rinkoje gerokai išaugo, o pagrindiniai žalai svarbūs rodikliai, susiję su Bendrijos pramone, parodė neigiamą raidą. (78) Ši raida buvo ypač akivaizdi nuo 1998 m. iki TL pradžios, kai nagrinėjamasis importas išaugo 43 %, o suvartojimas Bendrijoje sumažėjo 1 %. Dėl to eksportuojančiam Japonijos gamintojui pavyko papildomai užimti nemažą Bendrijos rinkos dalį (12 procentinių punktų), daugiausia Bendrijos pramonės sąskaita. Šiuo atveju būtina pažymėti, kad nagrinėjamasis importas TL sumažino Bendrijos pramonės kainas maždaug 7 % ir kad Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo nusmukusios, nesiekiančios nors kiek pelningo lygmens. (79) Taip pat nustatyta, kad tuo pačiu laikotarpiu, t. y. nuo 1998 m. iki TL pradžios, vyko pagrindinė Bendrijos pramonės ekonominės situacijos neigiama raida: pardavimų kiekis sumažėjo 13 %, o pardavimų kaina – 7 %. Gamyba smuko 4 %, o Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis sumažėjo net 7 procentiniais punktais. Nepaisant restruktūrizavimo pastangų ir išlaidų mažinimo, pelningumas mažėjo ir išliko neigiamas, tuo pat metu Bendrijos pramonė savo vidaus rinkoje patyrė pardavimo kainų spaudimą. (80) Atsižvelgiant į visa tai ir ypač į pardavimo kainų, pelningumo ir rinkos dalies sumažėjimą, kurį patyrė Bendrijos pramonė, ypač nuo 1998 m. iki TL pradžios, yra daroma išvada, kad Bendrijos pramonė TL patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje. F. ŽALOS PRIEŽASTYS 1. Įžanga (81) Laikantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalių nuostatų, buvo patikrinta, ar Japonijos kilmės VPS importo dempingo kaina padaryta žala Bendrijos pramonei yra tokio dydžio, kad ją galima laikyti materialine. Buvo taip pat ištirti kiti žinomi veiksniai, be importo dempingo kaina, kurie tuo pat metu galėjo pakenkti Bendrijos pramonei, norint užtikrinti, kad minėtų veiksnių padaryta galima žala nebuvo priskirta importui dempingo kaina. 2. Importo dempingo kaina poveikis (82) Svarstomuoju laikotarpiu Japonijos kilmės importo dempingo kaina kiekis Bendrijos rinkoje išaugo 23 %, o jo užimama rinkos dalis padidėjo 39 %, tai ryškus augimas Bendrijos gamintojų sąskaita. (83) Bendrijos pramonės patirtos žalos ir importo dempingo kainos tarpusavio ryšį ypač parodo įvykių raida nuo 1998 m. iki TL pabaigos. Per šį laikotarpį Japonijos kilmės importas dempingo kaina pagal apimtį padidėjo 43 %, o užimama Bendrijos rinkos dalis išaugo net 44 %. (84) Nustatyta, kad Bendrijos rinka patyrė kainų spaudimą, kaip paaiškėjo iš eksportuojančio Japonijos gamintojo vykdyto kainų mažinimo ir Bendrijos kainų pokyčių, kuomet jos buvo gerokai nusmukusios. Šį kainų spaudimą dar labiau sustiprino tai, kad VPS rinka, kurioje yra tik du ūkio subjektai, yra labai skaidri kainų požiūriu. Pirmiau minėti pokyčiai laiko požiūriu sutapo su aiškia Bendrijos pramonės ekonominių rodiklių mažėjimo tendencija nuo 1998 m. iki TL pradžios: jos pardavimų apimtis sumažėjo 13 % ir ji prarado nemažą rinkos dalį. Vidutinė pardavimo kaina smuko 7 %. Todėl Bendrijos pramonė ir toliau patirdavo finansinius nuostolius. (85) Atsižvelgus į tai, yra daroma išvada, kad Japonijos kilmės VPS importas dempingo kaina turėjo materialinį poveikį Bendrijos pramonės patirtai žalai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. 3. Kitų veiksnių poveikis (86) Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalyje nustatyta tvarka buvo ištirta, ar kiti veiksniai, be Japonijos kilmės importo dempingo kaina, galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos, norint užtikrinti, kad minėtų veiksnių padaryta žala nebuvo priskirta importui dempingo kaina. Šiuo požiūriu buvo ištirti šie veiksniai: tariamai aukštesnės eksportuojančio Japonijos gamintojo kainos, suvartojimo sumažėjimas 1999 m., kai kurių dviračių gamintojų gamybos perkėlimas į Vidurio ir Rytų Europos šalis (VREŠ), Bendrijos pramonės eksporto veikla ir kito Bendrijos gamintojo padėtis. (a) Tariamai aukštesnės eksportuojančio gamintojo kainos (87) Keletas naudotojų užginčijo kainų mažinimo praktikos padarinius ir Japonijos kilmės importo dempingo kaina bei Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastinį ryšį. Jie tvirtino, kad TL japoniškų VPS kainos buvo nuolat aukštesnės negu Bendrijos pramonės pagamintų VPS. (88) Reikėtų pabrėžti, kad taip tvirtino daugiausiai tos šalys, kurios neperka VPS tiesiai iš eksportuojančio gamintojo ar iš susijusių su juo įmonių Bendrijos rinkoje. Kitaip tariant, šie naudotojai lygino Bendrijos pramonės tiesiogiai nustatytas kainas su kainomis, kurias nustato tarpinės pardavimo kompanijos, prekiaujančios japoniškais VPS. Tai reiškia, kad priešingai negu išdėstyta 46 konstatuojamojoje dalyje, VPS kainos nebuvo lyginamos toje pačioje prekybos stadijoje ir todėl gauti rezultatai nėra patikimi. (89) Palyginusi eksportuojančiojo Japonijos gamintojo kainas su Bendrijos pramonės kainomis toje pačioje prekybos stadijoje, Komisija nustatė kainų sumažinimą. Kaip išdėstyta 56 konstatuojamojoje dalyje, šis palyginimas parodė, jog TL buvo sumažintos daugelio VPS tipų ir sandorių kainos. Nustatytas kainų sumažinimas TL sudaro vidutiniškai 7 % Bendrijos pramonės pardavimo kainos. (90) Kaip minėta 64, 65 ir 76 konstatuojamosiose dalyje, tyrimas parodė, kad eksportuojantis Japonijos gamintojas sumažino kainas, be to, svarstomuoju laikotarpiu Bendrijos rinka patyrė kainų smukimą. (91) Vadinasi, pirmiau pateiktas argumentas laikytinas nepagrįstu ir todėl atmetamas. (b) Suvartojimo sumažėjimas 1999 m. ir rinkos pokyčiai (92) Buvo ištirta, ar vartojimo sumažėjimas 1999 m. buvo pagrindinis veiksnys, prisidėjęs prie Bendrijos patirtos žalos. Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos rinkoje iš esmės yra du pagrindiniai ūkio subjektai, manyta, kad galimas sumažėjusio suvartojimo poveikis ir vėlesnė rinkos raida turėtų būti tiriami, atsižvelgiant į abiejų ūkio subjektų veiklą. (93) Palyginti su 1998 m., 1999 m. Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo maždaug 18 %, tuo tarpu paklausa smuko 8 %, t. y. gerokai mažiau. Bendrijos pramonė taip pat prarado apie 9 % rinkos dalies. Per tą patį laikotarpį eksportuojantis gamintojas sugebėjo padidinti savo pardavimų apimtį 17 %, o užimamą rinkos dalį – 30 %. (94) Palyginti su 1999 m., TL Bendrijos pramonės pardavimų apimtis išaugo 4 %, bet jos rinkos dalis sumažėjo 4 %. Tuo pat metu eksportuojantis gamintojas dar labiau padidino savo pardavimų apimtį (22 %) ir rinkos dalį (11 %), t. y. gerokai pranokdamas rinkos augimą (8 %). (95) Remiantis pirmiau išdėstytais faktais, akivaizdu, kad Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas 1999 m. buvo gerokai rimtesnis negu bet koks suvartojimo sumažėjimas. Be to, nors TL rinka ir atsigavo, Bendrijos pramonės veikla gerokai atsiliko nuo rinkos raidos. Tuo metu importas dempingo kaina tvirtai įsitvirtino Bendrijos rinkoje. Taigi, yra manoma, kad priešingai nei importas dempingo kaina, vartojimo sumažėjimas nesuvaidino reikšmingo vaidmens darant žalą Bendrijos pramonei. (c) Kai kurių dviračių gamintojų gamybos perkėlimas į Vidurio ir Rytų Europos šalis (VREŠ) ir Bendrijos pramonės eksporto pardavimai (96) Eksportuojantis Japonijos gamintojas pareiškė, kad Bendrijos pardavimų apimties sumažėjimą svarstomuoju laikotarpiu sukėlė sumažėjusi paklausa Bendrijos rinkoje. Paklausos sumažėjimo priežastis – kai kurių Bendrijos pramonės vartotojų gamybos perkėlimas iš Bendrijos į Vidurio ir Rytų Europos šalis (VREŠ) 1998 m. Todėl eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Bendrijos pramonės pardavimų apimties nuosmukį vidaus rinkoje (ir tolesnes žalingas pasekmes) padengė Bendrijos eksporto pardavimai į VREŠ šalis. (97) Atsižvelgiant į tai, buvo nustatyta, kad dviračių gamintojų, kurie svarstomuoju laikotarpiu perkėlė savo gamybą į VREŠ šalis, skaičius yra sąlyginai mažas palyginti su suvartojimu Bendrijoje. Be to, tyrimas neparodė, kad Bendrijos pramonės eksporto pardavimai būtų išaugę 1998 m. ar 1999 m., palyginti su ankstesniais metais. (98) Esama požymių, kad ir eksportuojančio Japonijos gamintojo vartotojai perkėlė savo gamybą. Taip pat nustatyta, kad TL keletas dviračių gamintojų išlaikė gamybą Bendrijoje, tuo pat metu kurdami gamybos įmones kai kuriose VREŠ šalyse. Todėl tokio gamybos perkėlimo poveikis Bendrijos pramonei, jei toks apskritai yra, negali būti laikomas reikšmingu svarstomuoju laikotarpiu. (99) Buvo taip pat atlikta Bendrijos pramonės eksporto pardavimų analizė. Analizė parodė, kad nuo 1996 iki 1999 m. Bendrijos pramonės eksporto pardavimai į trečiąsias šalis sudarė maždaug 8 % visų pardavimų, tuo tarpu TL jie išaugo 15 %. Jei eksporto pardavimai nebūtų išaugę, masto ekonomijos nuostoliai ir Bendrijos pramonės gamybos vieneto kainos poveikis būtų buvę didesni ir sukeltų netgi didesnių finansinių nuostolių. (100) Todėl argumentas, kad dviračių gamybos perkėlimas į Vidurio ir Rytų Europos šalis paaiškina Bendrijos pramonės pardavimų apimties nuosmukį vidaus rinkoje, atmetamas. (d) Kitas Bendrijos gamintojas (101) Toliau buvo tikrinama, ar kitas Bendrijos gamintojas galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonei padarytos žalos. Tačiau, remiantis turimais faktais, kitas Bendrijos gamintojas svarstomuoju laikotarpiu prarado apie 60 % pardavimų kiekio ir apie 60 % rinkos, o TL užėmė tik apie 6 % rinkos. Todėl daroma išvada, kad kitas Bendrijos gamintojas neprisidėjo prie Bendrijos pramonei padarytos žalos. 4. Išvados dėl priežastinio ryšio (102) Importas dempingo kaina, kuris gerokai išaugo svarstomuoju laikotarpiu, nustatytas kainų sumažinimas ir kainų smukimas,– visa tai turėjo ryškių neigiamų pasekmių Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai, ypač pardavimų kainoms ir pardavimų apimčiai, o tai savo ruožtu paveikė užimamą rinkos dalį ir pelningumą. Importo dempingo kaina poveikis buvo toks, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala. Remiantis pirmiau pateiktais faktais ir aplinkybėmis, taip pat daroma išvada, kad bet kokie kiti veiksniai, galėję prisidėti prie Bendrijos pramonei padarytos žalos, nebuvo tokie reikšmingi, kad dėl jų nutrūktų priežastinis ryšys tarp nustatytos žalos ir atitinkamo importo dempingo kaina poveikio. G. BENDRIJOS INTERESAI 1. Pirminės pastabos (103) Siekiant nustatyti, ar Bendrijos interesai reikalauja įsikišti, buvo ištirtos galimos antidempingo priemonių taikymo ar netaikymo pasekmės atitinkamiems ūkio subjektams. Šiam tikslui buvo paprašyta visų suinteresuotų šalių, įskaitant Bendrijos pramonę, nesusijusius importuotojus/prekybininkus ir svarstomo produkto naudotojus, pateikti informaciją. 2. Bendrijos pramonės interesai (104) Nustatyta, kad Bendrijos pramonė svarstomuoju laikotarpiu dėjo daug pastangų, kad pagerintų savo produktyvumą, sėkmingai mažindama gamybos išlaidas ir stiprindama savo konkurencingumą Bendrijoje ir pasaulio mastu. Šiuo požiūriu Bendrijos pramonė 1999 m. atliko pagrindinę investiciją, atidarydama naują gamybos vietą, norėdama toliau didinti efektyvumą ir gerinti gamybos kokybę. Sprendimas dėl investicijų buvo priimtas 1997 m., perimant "Mannesmann Sachs" ir remiantis pagrįstu rinkos pokyčių įvertinimu. Svarstomuoju laikotarpiu Bendrijos pramonei pavyko 26 % sumažinti savo išlaidas ir padidinti eksporto pardavimus. Tai rodo, kad Bendrijos pramonė yra perspektyvi ir konkurencinga ir ketina tęsti VPS gamybą Bendrijoje, jei tik importas dempingo kaina neišstums jos iš rinkos. Didelė Bendrijos pramonės investicija taip pat byloja, kad įmonė yra parengusi ilgalaikę svarstomo produkto strategiją Bendrijos lygiu. Tačiau jos ateitis labai priklauso nuo sąžiningos konkurencijos sąlygų ir tuo pačiu nuo to, ar Bendrijos rinkoje nėra žalingo importo dempingo kaina. (105) Atsižvelgiant į Bendrijos pramonės patirtos žalos pobūdį, yra manoma, kad nesant antidempingo priemonių, Bendrijos pramonės padėtis toliau neišvengiamai blogės. Tokiu atveju Bendrijos pramonė greičiausiai ir toliau patirs žalą, o vidutinės trukmės laikotarpiu ji netgi gali išnykti. Todėl antidempingo priemonių įvedimas atitiktų Bendrijos pramonės interesus. 3. Nesusijusių importuotojų ir prekybininkų interesai (106) Iš dešimties nepriklausomų importuotojų, su kuriais buvo susisiekta, aštuoni pateikė reikšmingus klausimyno atsakymus. Jiems tenka apie 21 % Bendrijos importo ir 8 % Bendrijos suvartojimo. Visi jie buvo išskirtiniai eksportuojančio Japonijos gamintojo platintojai. (107) Kalbant apie šiuos aštuonis bendradarbiaujančius importuotojus, VPS sektorius TL sudarė vidutiniškai 2,4 % (nuo 0 iki 8 %) visos jų apyvartos. (108) Buvo ištirtas galimas vidutinis antidempingo muito poveikis bendram importuotojų pelningumui. Atsižvelgiant į nedidelę VPS sektoriui tenkančią jų bendros apyvartos dalį, didžiausias neigiamas siūlomų priemonių poveikis aštuoniems importuotojams greičiausiai bus nereikšmingas. (109) Vadinasi, atsižvelgiant į vidutinę VPS sektoriaus dalį jų bendroje veikloje ir turint galvoje siūlomų priemonių lygį, manoma, kad importuotojų interesams nebus padarytas reikšmingas poveikis. 4. Naudotojų interesai (110) Svarstomo produkto naudotojai Bendrijoje yra dviračių gamintojai ir surinkėjai, tai pat ir kai kurie mažmenininkai. Iš visų naudotojų, su kuriais buvo susisiekta, 35 pateikė reikšmingus klausimyno atsakymus. Šiems 35 naudotojams tenka apie 32 % viso VPS suvartojimo Bendrijoje. Naudotojų asociacijos Bendrijoje taip pat pareiškė savo nuomones. (111) Nustatyta, kad šie naudotojai iš tikrųjų gauna pelno, kuris sudaro vidutiniškai 3 % visos jų veiklos, o dviračių su VPS atveju – 11 %. (112) TL dviračių su VPS (pastarosios buvo Japonijos arba Bendrijos kilmės) pardavimas sudarė apie 25 % visos naudotojų apyvartos. (113) Atsižvelgiant į ribotą dalį, kurią jų visoje veikloje sudaro dviračiai su VPS, ir turint galvoje siūlomų priemonių lygį bei bendradarbiavusių naudotojų pelningumo situaciją, daroma išvada, kad siūlomų priemonių galimas neigiamas poveikis naudotojams negali būti laikomas tokiu reikšmingu, kad nusvertų numatomą naudą Bendrijos pramonei. 5. Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis (114) Nustatyta, kad Bendrijos pramonė daugiausiai gamina ir parduoda tik svarstomą produktą, tuo tarpu eksportuojantis gamintojas vaidina pagrindinį vaidmenį visų dviračio dalių gamyboje, ypač Bendrijos rinkoje, bet taip pat ir pasaulio mastu. Atsižvelgiant į nustatytą kainų mažinimą, esamą kainų spaudimą, finansinius nuostolius ir rinkos dalies praradimą, negalima atmesti galimybės, kad Bendrijos pramonė stengsis išlikti veiksmingu rinkos dalyviu. Atsižvelgiant į stiprias eksportuojančio gamintojo pozicijas Bendrijos rinkoje, kurioje jis konkuruoja tik dėl VPS, ir į siūlomų priemonių lygį, ekonominiu požiūriu neatrodo, kad jo importas nebepasieks Bendrijos rinkos. Todėl ir antidempingo priemonių įvedimo atveju bus užtikrinta, kad jo gaminamų VPS ir toliau nestigs rinkoje. (115) Be to, kai kurios šalys tvirtina, kad priemonės apribotų naudotojų ir vartotojų pasirinkimą ir užkirstų jiems kelią pasinaudoti eksportuojančio Japonijos gamintojo išplėtotomis inovacijomis. Tačiau, kaip išdėstyta pirmiau, manoma, kad ateityje Japonijos kilmės VPS ir toliau bus prieinamos Bendrijos rinkoje, tiek dėl eksportuojančio gamintojo stiprių Bendrijos rinkoje užimamų pozicijų, susijusių su daugeliu dviračio dalių, tiek ir dėl Bendrijos rinkos svarbos eksportuojančiam gamintojui. (116) Dėl to naudotojai ir vartotojai ir toliau galės rinktis tarp konkuruojančių produktų, tačiau žalos nedarančiomis kainomis. Priešingai, tokia pasirinkimo laisvė būtų apribota, jeigu Bendrijos pramonei būtų leista išnykti, o tokia galimybė išlieka, jei nebus įvestos antidempingo priemonės. (117) Todėl tokios priemonės, kaip tikimasi, atkurs sąžiningą ir veiksmingą konkurenciją Bendrijos rinkoje, paprasčiausiai ištaisydamos eksportuojančio Japonijos gamintojo vykdomo žalingo dempingo iškraipymus. Jei šiuo atveju nebus imtasi antidempingo priemonių, išliks ir sustiprės konkurencijos iškraipymai, o tai dar labiau pablogins Bendrijos pramonės padėtį. Jei Bendrijos pramonė išnyktų, Bendrijos rinkoje sumažėtų konkurencija ir būtų apribotas naudotojų bei vartotojų pasirinkimas. 3. Išvados dėl Bendrijos interesų (118) Remiantis pirmiau išdėstytais faktais ir aplinkybėmis, daroma išvada, kad nėra jokių Bendrijos interesais grindžiamų svarių priežasčių, dėl kurių Japonijos kilmės VPS nebūtų taikomos antidempingo priemonės. H. SIŪLOMOS PRIEMONĖS 1. Žalos panaikinimo lygis (119) Nustačius, kad nagrinėjamasis importas dempingo kaina padarė Bendrijos pramonei materialinę žalą ir kad nėra jokių svarių priežasčių, dėl kurių nebūtų taikomos antidempingo priemonės, reikėtų nustatyti tokio dydžio antidempingo muitą, kurio pakaktų padarytai žalai panaikinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo dydžio. (120) Apskaičiuojant muito, reikalingo žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad Bendrijos pramonei turėtų būti bet kokiomis priemonėmis leista padengti gamybos išlaidas ir gauti pagrįstą pelną iki sumokant mokesčius, kurį ji galėjo gauti nesant importo dempingo kaina. (121) Tuo remiantis buvo nustatyta, kad pelno skirtumas, lygus 8 % bendros apyvartos, gali būti laikomas tinkamu minimumu, kurį Bendrijos pramonė pagrįstai tikėjosi gauti nesant žalą darančio dempingo, atsižvelgus į sėkmingą išlaidas mažinančią restruktūrizavimo veiklą ir ilgalaikių Bendrijos pramonės investicijų poreikį. Pasaulyje yra tik dvi didelės VPS rinkos: Bendrijos rinka ir Japonijos rinka, kurioje nėra importo dempingo kaina. Atsižvelgiant į gerokai didesnį Japonijoje gaunamą pelną, manoma, kad pirmiau minėtas pelno skirtumas yra labai nedidelis. (122) Taigi, žalos panaikinimo riba laikomas skirtumas tarp Bendrijos pramonės gamybos išlaidų, kurios padidėjo dėl pirmiau minėto pelno skirtumo, ir dėl pakoreguotos faktinės importuotų VPS grynosios pardavimo kainos, kuria remiamasi apskaičiuojant sumažintą kainą. Šis skirtumas buvo išreikštas grynosios franko Bendrijos pasienyje kainos, prieš sumokant muitą, procentine dalimi. Apskaičiavimų rezultatas – 11,3 % dydžio žalos skirtumas. 2. Galutinis antidempingo muitas (123) Atsižvelgiant į visa tai ir laikantis mažesnio muito taisyklės, išdėstytos pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalyje, yra manoma, kad turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, lygus žalos skirtumui. (124) Kadangi vieninteliam žinomam eksportuojančiam Japonijos gamintojui tenka iš esmės visas Japonijos kilmės eksportas į Bendriją, nustatomas ir tokio pat dydžio likutinis muitas. (125) Atsižvelgiant į tai, siūlomas toks galutinio muito norma, išreikšta grynosios franko Bendrijos pasienyje kainos, prieš sumokant muitą, procentine dalimi: Įmonė | Antidempingo muito norma | Papildomasis IBT kodas | "Shimano Inc." | 11,3 % | A252 | Visos kitos įmonės | 11,3 % | A999 | PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Įvedamas galutinis antidempingo muitas dviračio rato, turinčio integruotą trijų ar daugiau pavarų sistemą, Japonijos kilmės importuojamoms vidinėms pavarų stebulėms, šiuo metu klasifikuojamoms pagal KN kodą ex87149990, (IBT kodas 87149990*91), neatsižvelgiant į tai, ar stabdžių sistema yra įmontuota į stebulę, ar pritvirtina prie stebulės ar kitos dviračio dalies. Muitas taip pat taikomas toje pačioje šalyje pagamintoms inercinėms stabdomosioms stebulėms bei stebuliniams stabdžiams, kurių KN kodasex87149410, ir stebulėms be stabdymo įtaiso laisvosios eigos, išskyrus inercines stabdomąsias stebules ir stebulinius stabdžius, kurių KN kodas ex87149310, kartu su integruotąja pavarų sistema, turinčia tris ar daugiau pavarų (IBT kodai: 87149410*10, 87149310*10). 2. Japonijos kilmės produktui taikomas tokio dydžio galutinis antidempingo muitas, apskaičiuojant pagal grynąją franko Bendrijos pasienyje kainos, prieš sumokant muitą: Įmonė | Antidempingo muito norma | Papildomasis IBT kodas | "Shimano Inc." | 11,3 % | A252 | Visos kitos įmonės | 11,3 % | A999 | 3. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 2001 m. spalio 23 d. Tarybos vardu Pirmininkas A. Neyts-Uyttebroeck [1] OL C 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2238/2000 (OL L 257, 2000 10 11, p. 2). [2] OL C 214, 2000 7 27, p. 4. --------------------------------------------------