LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 105/1

BENDROJO TEISMO PROCEDŪROS REGLAMENTAS

Turinys

ĮVADINĖS NUOSTATOS 10

1 straipsnis Sąvokos 10

2 straipsnis Reglamento objektas 11

I ANTRAŠTINĖ DALIS – BENDROJO TEISMO ORGANIZACINIAI KLAUSIMAI 11

1 SKYRIUS – BENDROJO TEISMO NARIAI 11

3 straipsnis Teisėjo ir generalinio advokato pareigos 11

4 straipsnis Teisėjų kadencijos pradžia 11

5 straipsnis Priesaika 12

6 straipsnis Iškilmingas pasižadėjimas 12

7 straipsnis Teisėjo atleidimas iš pareigų 12

8 straipsnis Vyresniškumas 12

2 SKYRIUS – PIRMININKAVIMAS BENDRAJAME TEISME 12

9 straipsnis Bendrojo Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo rinkimai 12

10 straipsnis Bendrojo Teismo pirmininko kompetencija 13

11 straipsnis Bendrojo Teismo pirmininko pavaduotojo kompetencija 13

12 straipsnis Bendrojo Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo negalėjimas vykdyti savo pareigų 13

3 SKYRIUS – KOLEGIJOS IR BYLAS NAGRINĖJANČIO TEISMO SUDĖTYS 13

1 skirsnis. Kolegijų ir konkrečios sudėties teismo sudarymas 13

13 straipsnis Kolegijų sudarymas 13

14 straipsnis Kompetentingas konkrečios sudėties teismas 14

15 straipsnis Didžiosios kolegijos sudarymas 14

16 straipsnis Teisėjo nusišalinimas ir nušalinimas 14

17 straipsnis Bylą nagrinėjančio teismo nario negalėjimas vykdyti savo pareigų 14

2 skirsnis. Kolegijų pirmininkai 15

18 straipsnis Kolegijų pirmininkų rinkimai 15

19 straipsnis Kolegijos pirmininko kompetencija 15

20 straipsnis Kolegijos pirmininko negalėjimas vykdyti savo pareigų 15

3 skirsnis. Pasitarimai 15

21 straipsnis Pasitarimų tvarka 15

22 straipsnis Pasitarimuose dalyvaujančių teisėjų skaičius 15

23 straipsnis Didžiosios kolegijos kvorumas 16

24 straipsnis Kolegijų, kuriose posėdžiauja trys arba penki teisėjai, kvorumas 16

4 SKYRIUS – BYLŲ PASKYRIMAS IR SKYRIMAS IŠ NAUJO, TEISĖJŲ PRANEŠĖJŲ PASKYRIMAS, BYLŲ PERDAVIMAS KITOS KONKREČIOS SUDĖTIES TEISMUI IR VIENAM TEISĖJUI 16

25 straipsnis Paskyrimo kriterijai 16

26 straipsnis Pirminis bylos paskyrimas ir teisėjo pranešėjo paskyrimas 16

27 straipsnis Naujo teisėjo pranešėjo paskyrimas ir bylos paskyrimas iš naujo 17

28 straipsnis Bylos perdavimas kolegijai, kurioje posėdžiauja kitas skaičius teisėjų 17

29 straipsnis Bylos perdavimas vienam teisėjui 17

5 SKYRIUS – GENERALINIŲ ADVOKATŲ PASKYRIMAS 18

30 straipsnis Atvejai, kuriais gali būti skiriamas generalinis advokatas 18

31 straipsnis Generalinio advokato paskyrimo tvarka 18

6 SKYRIUS – TEISMO KANCELIARIJA 18

1 skirsnis. Teismo kancleris 18

32 straipsnis Teismo kanclerio skyrimas 18

33 straipsnis Teismo kanclerio pavaduotojas 19

34 straipsnis Teismo kanclerio ir Teismo kanclerio pavaduotojo negalėjimas vykdyti savo pareigų 19

35 straipsnis Teismo kanclerio kompetencija 19

36 straipsnis Registro tvarkymas 19

37 straipsnis Susipažinimas su registro įrašais 20

38 straipsnis Galimybė susipažinti su bylos medžiaga 20

2 skirsnis. Struktūriniai padaliniai 20

39 straipsnis Pareigūnai ir kiti tarnautojai 20

7 SKYRIUS – BENDROJO TEISMO DARBO ORGANIZAVIMAS 20

40 straipsnis Bendrojo Teismo posėdžių vieta 20

41 straipsnis Bendrojo Teismo veiklos kalendorius 20

42 straipsnis Plenarinė konferencija 21

43 straipsnis Protokolų parengimas 21

II ANTRAŠTINĖ DALIS – KALBŲ VARTOJIMAS 21

44 straipsnis Proceso kalbos 21

45 straipsnis Proceso kalbos nustatymas 21

46 straipsnis Proceso kalbos vartojimas 22

47 straipsnis Su kalbų vartojimu susijusios Teismo kanclerio pareigos 22

48 straipsnis Kalbos, kuriomis leidžiami Bendrojo Teismo leidiniai 23

49 straipsnis Autentiški tekstai 23

III ANTRAŠTINĖ DALIS – TIESIOGINIAI IEŠKINIAI 23

50 straipsnis Taikymo sritis 23

1 SKYRIUS – BENDROSIOS NUOSTATOS 23

1 skirsnis. Atstovavimas šalims 23

51 straipsnis Atstovavimo pareiga 23

2 skirsnis. Šalims atstovaujančių asmenų teisės ir pareigos 23

52 straipsnis Privilegijos, imunitetai ir lengvatos 23

53 straipsnis Šalims atstovaujančių asmenų statusas 24

54 straipsnis Imuniteto panaikinimas 24

55 straipsnis Pašalinimas iš bylos nagrinėjimo 24

56 straipsnis Universiteto dėstytojai 24

3 skirsnis. Dokumentų įteikimas 24

57 straipsnis Dokumentų įteikimo būdai 24

4 skirsnis. Terminai 25

58 straipsnis Terminų skaičiavimas 25

59 straipsnis Ieškinys dėl institucijos akto, paskelbto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje 25

60 straipsnis Terminas dėl nuotolių 25

61 straipsnis Terminų nustatymas ir pratęsimas 26

62 straipsnis Procesiniai dokumentai, pateikti pasibaigus terminui 26

5 skirsnis. Proceso eiga ir bylų nagrinėjimas 26

63 straipsnis Proceso eiga 26

64 straipsnis Rungimosi procesas 26

65 straipsnis Procesinių dokumentų ir nagrinėjant bylą priimtų sprendimų ir nutarčių įteikimas 26

66 straipsnis Anonimiškumas ir tam tikrų duomenų neatskleidimas visuomenei 26

67 straipsnis Bylų nagrinėjimo eilės tvarka 26

68 straipsnis Bylų sujungimas 27

69 straipsnis Bylos nagrinėjimo sustabdymas 27

70 straipsnis Sprendimas sustabdyti bylos nagrinėjimą ir sprendimas atnaujinti bylos nagrinėjimą 27

71 straipsnis Sustabdymo trukmė ir pasekmės 27

2 SKYRIUS – PROCESINIAI DOKUMENTAI 28

72 straipsnis Bendrosios procesinių dokumentų pateikimo taisyklės 28

73 straipsnis Procesinio dokumento popierinės versijos pateikimas Teismo kanceliarijai 28

74 straipsnis Pateikimas elektroniniu būdu 28

75 straipsnis Pareiškimų apimtis 28

3 SKYRIUS – RAŠYTINĖ PROCESO DALIS 29

76 straipsnis Ieškinio turinys 29

77 straipsnis Su įteikimu susijusi informacija 29

78 straipsnis Ieškinio priedai 29

79 straipsnis Pranešimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje 29

80 straipsnis Ieškinio įteikimas 30

81 straipsnis Atsiliepimas į ieškinį 30

82 straipsnis Dokumentų perdavimas 30

83 straipsnis Dublikas ir triplikas 30

4 SKYRIUS – ĮRODYMAI, PASIŪLYMAI PATEIKTI ĮRODYMŲ IR IEŠKINIO PATIKSLINIMAS 30

84 straipsnis Nauji pagrindai 30

85 straipsnis Įrodymai ir pasiūlymai pateikti įrodymų 31

86 straipsnis Ieškinio patikslinimas 31

5 SKYRIUS – PRELIMINARUS PRANEŠIMAS 32

87 straipsnis Preliminarus pranešimas 32

6 SKYRIUS – PROCESO ORGANIZAVIMO PRIEMONĖS IR PASIRENGIMO NAGRINĖTI BYLĄ PRIEMONĖS 32

88 straipsnis Bendrosios nuostatos 32

1 skirsnis. Proceso organizavimo priemonės 32

89 straipsnis Tikslas 32

90 straipsnis Procesas 33

2 skirsnis. Pasirengimo nagrinėti bylą priemonės 33

91 straipsnis Tikslas 33

92 straipsnis Procesas 33

93 straipsnis Liudytojų šaukimas 34

94 straipsnis Liudytojų apklausa 34

95 straipsnis Liudytojų pareigos 34

96 straipsnis Ekspertizė 34

97 straipsnis Liudytojų ir ekspertų priesaika 35

98 straipsnis Liudytojų ir ekspertų priesaikos pažeidimas 35

99 straipsnis Pareiškimas dėl liudytojo ar eksperto nušalinimo 35

100 straipsnis Liudytojų ir ekspertų išlaidos 35

101 straipsnis Teismo pavedimas 35

102 straipsnis Pasirengimo nagrinėti bylą posėdžių protokolai 36

3 skirsnis. Konfidencialių informacijos, įrodymų ir dokumentų, pateiktų vykdant pasirengimo nagrinėti bylą priemones, tvarkymas 36

103 straipsnis Konfidencialių informacijos ir įrodymų tvarkymas 36

104 straipsnis Dokumentai, su kuriais institucija atsisakė leisti susipažinti 37

7 SKYRIUS – SU SĄJUNGOS ARBA VIENOS AR KELIŲ JOS VALSTYBIŲ NARIŲ SAUGUMU AR JŲ TARPTAUTINIAIS SANTYKIAIS SUSIJUSI INFORMACIJA ARBA ĮRODYMAI 37

105 straipsnis Su Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių saugumu ar jų tarptautiniais santykiais susijusios informacijos arba įrodymų tvarkymas 37

8 SKYRIUS – ŽODINĖ PROCESO DALIS 38

106 straipsnis Žodinė proceso dalis 38

107 straipsnis Teismo posėdžio data 38

108 straipsnis Šalių nedalyvavimas teismo posėdyje 38

109 straipsnis Uždaras teismo posėdis 39

110 straipsnis Teismo posėdžio eiga 39

111 straipsnis Žodinės proceso dalies užbaigimas 39

112 straipsnis Generalinio advokato išvados pateikimas 39

113 straipsnis Žodinės proceso dalies atnaujinimas 39

114 straipsnis Teismo posėdžio protokolas 39

115 straipsnis Teismo posėdžio įrašas 40

9 SKYRIUS – SPRENDIMAI IR NUTARTYS 40

116 straipsnis Sprendimo paskelbimo data 40

117 straipsnis Sprendimo turinys 40

118 straipsnis Sprendimo paskelbimas ir įteikimas 40

119 straipsnis Nutarties turinys 40

120 straipsnis Nutarties pasirašymas ir įteikimas 41

121 straipsnis Sprendimų ir nutarčių privalomumas 41

122 straipsnis Paskelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje 41

10 SKYRIUS – SPRENDIMAI UŽ AKIŲ 41

123 straipsnis Sprendimai už akių 41

11 SKYRIUS – DRAUGIŠKAS SUSITARIMAS IR REIKALAVIMŲ ATSISAKYMAS 42

124 straipsnis Draugiškas susitarimas 42

125 straipsnis Ieškinio atsisakymas 42

12 SKYRIUS – IEŠKINIAI IR ATSKIRIEJI PROCESINIAI KLAUSIMAI, DĖL KURIŲ SPRENDŽIAMA NUTARTIMI 42

126 straipsnis Akivaizdžiai atmestinas ieškinys 42

127 straipsnis Bylos perdavimas Teisingumo Teismui arba Tarnautojų teismui 42

128 straipsnis Jurisdikcijos atsisakymas 42

129 straipsnis Imperatyvūs nepriimtinumo pagrindai 43

130 straipsnis Prieštaravimai ir atskirieji procesiniai klausimai 43

131 straipsnis Pagrindo priimti sprendimą nebuvimo konstatavimas ex officio 43

132 straipsnis Akivaizdžiai pagrįstas ieškinys 43

13 SKYRIUS – BYLINĖJIMOSI IR KITOS PROCESO IŠLAIDOS 44

133 straipsnis Sprendimas dėl bylinėjimosi išlaidų 44

134 straipsnis Bendrosios bylinėjimosi išlaidų paskirstymo taisyklės 44

135 straipsnis Teisingumas ir dėl nepagrįstų arba nesąžiningų veiksmų patirtos išlaidos 44

136 straipsnis Bylinėjimosi išlaidos reikalavimų atsisakymo atveju 44

137 straipsnis Bylinėjimosi išlaidos, kai nėra pagrindo priimti sprendimo 44

138 straipsnis Įstojusių į bylą šalių bylinėjimosi išlaidos 44

139 straipsnis Proceso išlaidos 45

140 straipsnis Atlygintinos bylinėjimosi išlaidos 45

141 straipsnis Mokėjimo tvarka 45

14 SKYRIUS – ĮSTOJIMAS Į BYLĄ 45

142 straipsnis Įstojimo į bylą dalykas ir pasekmės 45

143 straipsnis Prašymas įstoti į bylą 45

144 straipsnis Sprendimas dėl prašymo įstoti į bylą 46

145 straipsnis Paaiškinimų pateikimas 46

15 SKYRIUS – NEMOKAMA TEISINĖ PAGALBA 47

146 straipsnis Bendrosios nuostatos 47

147 straipsnis Nemokamos teisinės pagalbos prašymas 47

148 straipsnis Sprendimas dėl nemokamos teisinės pagalbos prašymo 47

149 straipsnis Avansai ir bylinėjimosi išlaidų padengimas 48

150 straipsnis Nemokamos teisinės pagalbos nutraukimas 48

16 SKYRIUS – SKUBOS PROCEDŪROS 49

1 skirsnis. Pagreitinta procedūra 49

151 straipsnis Sprendimas dėl pagreitintos procedūros 49

152 straipsnis Prašymas taikyti pagreitintą procedūrą 49

153 straipsnis Nagrinėjimas pirmenybės tvarka 49

154 straipsnis Rašytinė proceso dalis 49

155 straipsnis Žodinė proceso dalis 50

2 skirsnis. Taikymo ir vykdymo sustabdymas ir kitos laikinosios apsaugos priemonės 50

156 straipsnis Taikymo sustabdymo ar kitų laikinųjų apsaugos priemonių prašymas 50

157 straipsnis Procedūra 50

158 straipsnis Sprendimas dėl prašymo 50

159 straipsnis Aplinkybių pasikeitimas 51

160 straipsnis Naujas prašymas 51

161 straipsnis Pagal SESV 280, 299 straipsnius ir EAEBS 164 straipsnį pateiktas prašymas 51

17 SKYRIUS – SU SPRENDIMAIS IR NUTARTIMIS SUSIJĘ PRAŠYMAI 51

162 straipsnis Prašymo paskyrimas 51

163 straipsnis Bylos nagrinėjimo sustabdymas 51

164 straipsnis Sprendimų ir nutarčių klaidų ištaisymas 52

165 straipsnis Sprendimo nepriėmimas tam tikru klausimu 52

166 straipsnis Protestas dėl už akių priimto sprendimo 52

167 straipsnis Procesas pagal trečiojo asmens skundą 52

168 straipsnis Sprendimų ir nutarčių išaiškinimas 53

169 straipsnis Bylos atnaujinimas 53

170 straipsnis Ginčas dėl atlygintinų bylinėjimosi išlaidų 54

IV ANTRAŠTINĖ DALIS – SU INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS TEISĖMIS SUSIJUSIOS BYLOS 54

171 straipsnis Taikymo sritis 54

1 SKYRIUS – BYLOS ŠALYS 54

172 straipsnis Atsakovas 54

173 straipsnis Kitų procedūros Apeliacinėje taryboje šalių statusas Bendrajame Teisme 54

174 straipsnis Šalies pakeitimas 55

175 straipsnis Prašymas pakeisti šalį 55

176 straipsnis Sprendimas dėl prašymo pakeisti šalį 55

2 SKYRIUS – IEŠKINYS IR ATSAKYMAI Į IEŠKINĮ 56

177 straipsnis Ieškinys 56

178 straipsnis Ieškinio įteikimas 56

179 straipsnis Atsakymą į ieškinį galinčios pateikti šalys 57

180 straipsnis Atsakymas į ieškinį 57

181 straipsnis Rašytinės proceso dalies užbaigimas 57

3 SKYRIUS – PRIEŠPRIEŠINIS IEŠKINYS 57

182 straipsnis Priešpriešinis ieškinys 57

183 straipsnis Priešpriešinio ieškinio turinys 57

184 straipsnis Priešpriešinio ieškinio reikalavimai, pagrindai ir argumentai 58

185 straipsnis Atsakymas į priešpriešinį ieškinį 58

186 straipsnis Rašytinės proceso dalies užbaigimas 58

187 straipsnis Pagrindinio ieškinio ir priešpriešinio ieškinio ryšys 58

4 SKYRIUS – KITI PROCESINIAI KLAUSIMAI 58

188 straipsnis Bendrojo Teismo nagrinėjamo ginčo dalykas 58

189 straipsnis Pareiškimų apimtis 58

190 straipsnis Bylinėjimosi išlaidų paskirstymas 58

191 straipsnis Kitos taikomos nuostatos 59

V ANTRAŠTINĖ DALIS – APELIACINIAI SKUNDAI DĖL TARNAUTOJŲ TEISMO SPRENDIMŲ IR NUTARČIŲ 59

192 straipsnis Taikymo sritis 59

1 SKYRIUS – APELIACINIS SKUNDAS 59

193 straipsnis Apeliacinio skundo pateikimas 59

194 straipsnis Apeliacinio skundo turinys 59

195 straipsnis Apeliacinio skundo reikalavimai, pagrindai ir argumentai 60

196 straipsnis Reikalavimai, kai apeliacinis skundas pripažįstamas priimtinu 60

2 SKYRIUS – ATSILIEPIMAS Į APELIACINĮ SKUNDĄ, DUBLIKAS IR TRIPLIKAS 60

197 straipsnis Apeliacinio skundo įteikimas 60

198 straipsnis Atsiliepimą į apeliacinį skundą galinčios pateikti šalys 60

199 straipsnis Atsiliepimo į apeliacinį skundą turinys 60

200 straipsnis Atsiliepimo į apeliacinį skundą reikalavimai 61

201 straipsnis Dublikas ir triplikas 61

3 SKYRIUS – PRIEŠPRIEŠINIS APELIACINIS SKUNDAS 61

202 straipsnis Priešpriešinis apeliacinis skundas 61

203 straipsnis Priešpriešinio apeliacinio skundo turinys 61

204 straipsnis Priešpriešinio apeliacinio skundo reikalavimai, pagrindai ir argumentai 61

4 SKYRIUS – DĖL PRIEŠPRIEŠINIO APELIACINIO SKUNDO PATEIKIAMI PAREIŠKIMAI 62

205 straipsnis Atsiliepimas į priešpriešinį apeliacinį skundą 62

206 straipsnis Po priešpriešinio apeliacinio skundo pateikiami dublikas ir triplikas 62

5 SKYRIUS – ŽODINĖ PROCESO DALIS 62

207 straipsnis Žodinė proceso dalis 62

6 SKYRIUS – APELIACINIAI SKUNDAI, DĖL KURIŲ SPRENDŽIAMA NUTARTIMI 62

208 straipsnis Akivaizdžiai nepriimtinas arba akivaizdžiai nepagrįstas apeliacinis skundas 62

209 straipsnis Akivaizdžiai pagrįstas apeliacinis skundas 62

7 SKYRIUS – PAGRINDINIO APELIACINIO SKUNDO IŠBRAUKIMO IŠ REGISTRO PASEKMĖS PRIEŠPRIEŠINIAM APELIACINIAM SKUNDUI 63

210 straipsnis Pagrindinio apeliacinio skundo atsisakymo ar akivaizdaus jo nepriimtinumo pasekmės priešpriešiniam apeliaciniam skundui 63

8 SKYRIUS – BYLINĖJIMOSI IR KITOS PROCESO IŠLAIDOS APELIACINIAME PROCESE 63

211 straipsnis Bylinėjimosi išlaidų apeliaciniame procese paskirstymas 63

9 SKYRIUS – KITOS APELIACINIAME PROCESE TAIKOMOS NUOSTATOS 63

212 straipsnis Pareiškimų apimtis 63

213 straipsnis Kitos apeliaciniame procese taikomos nuostatos 63

10 SKYRIUS – APELIACINIS SKUNDAS DĖL SPRENDIMŲ ATMESTI PRAŠYMĄ ĮSTOTI Į BYLĄ IR SPRENDIMŲ DĖL LAIKINŲJŲ APSAUGOS PRIEMONIŲ 64

214 straipsnis Apeliacinis skundas dėl sprendimų atmesti prašymą įstoti į bylą ir sprendimų dėl laikinųjų apsaugos priemonių 64

VI ANTRAŠTINĖ DALIS – PROCESAS GRĄŽINUS BYLĄ 64

1 SKYRIUS – BENDROJO TEISMO SPRENDIMAI IR NUTARTYS, PRIIMAMI PANAIKINUS JO SPRENDIMĄ AR NUTARTĮ IR GRĄŽINUS JAM BYLĄ 64

215 straipsnis Teisingumo Teismo atliekamas Bendrojo Teismo sprendimo arba nutarties panaikinimas ir bylos grąžinimas 64

216 straipsnis Bylos paskyrimas 64

217 straipsnis Proceso eiga 64

218 straipsnis Procesui taikomos nuostatos 64

219 straipsnis Bylinėjimosi išlaidos 65

2 SKYRIUS – PO SPRENDIMO AR NUTARTIES PERŽIŪROS IR PO BYLOS GRĄŽINIMO PRIIMAMI BENDROJO TEISMO SPRENDIMAI IR NUTARTYS 65

220 straipsnis Teisingumo Teismo atliekama peržiūra ir bylos grąžinimas 65

221 straipsnis Bylos paskyrimas 65

222 straipsnis Proceso eiga 65

223 straipsnis Bylinėjimosi išlaidos 65

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 65

224 straipsnis Vykdymo nuostatos 65

225 straipsnis Priverstinis vykdymas 65

226 straipsnis Panaikinimas 66

227 straipsnis Šio reglamento paskelbimas ir įsigaliojimas 66

BENDROJO TEISMO PROCEDŪROS REGLAMENTAS

BENDRASIS TEISMAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 19 straipsnį,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 254 straipsnio penktą pastraipą,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Protokolą dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto, ypač į jo 19 straipsnio šeštą pastraipą, 63 straipsnį ir 64 straipsnio antrą pastraipą,

kadangi:

(1) 1991 m. gegužės 2 d. Procedūros reglamentas daugelį kartų buvo iš dalies keičiamas, palaipsniui įtvirtinant nuostatas, kuriomis Bendrajam Teismui suteikta galimybė geriausiomis sąlygomis nagrinėti skirtingo pobūdžio ir vis įvairesnių sričių bylas;

(2) būtina peržiūrėti visą tekstą siekiant iš naujo nuosekliai išdėstyti visas jo normas, užtikrinti Europos Sąjungos teismams teikiamiems nagrinėti ginčams taikomų procesinių normų darną, išlaikyti Bendrojo Teismo galimybes priimti sprendimus per protingą terminą, padaryti aiškesnes šalims suteiktas teises, patikslinti, ko Bendrasis Teismas tikisi iš šalims atstovaujančių asmenų, ir patikslinti kai kurias nuostatas, kad būtų atsižvelgta į tam tikrus pokyčius, įskaitant technologinius, kiek tai susiję su procesinių dokumentų gavimu ir įteikimu, ir į problemas, su kuriomis susidurta tokias nuostatas įgyvendinant;

(3) ieškiniams dėl intelektinės nuosavybės ir apeliaciniams skundams dėl Europos Sąjungos tarnautojų teismo sprendimų ar nutarčių dėl jiems būdingų ypatumų turi būti taikomos atskiros procesinės normos, įtvirtintos specialiosiose antraštinėse dalyse, tačiau visus kitus šių ieškinių aspektus turi reglamentuoti tiesioginiams ieškiniams taikomos procesinės nuostatos. Taigi normos, taikomos tiesioginiams ieškiniams, ieškiniams dėl intelektinės nuosavybės ir apeliaciniams skundams, yra šio reglamento pagrindas;

(4) atsižvelgiant į įgytą praktiką taip pat paaiškėjo, kad teisės subjektų labui būtina papildyti arba padaryti aiškesnes kiekvienai procedūros rūšiai taikomas nuostatas. Visų pirma tai nuostatos, susijusios su pagrindinėms šalims ir įstojusioms į bylą šalims suteiktų teisių apimtimi, o kalbant apie intelektinės nuosavybės bylas – nuostatos, susijusios su įstojusios į bylą šalies statuso įgijimu ir jos teisių apimtimi. Rungimosi principo laikymuisi ir būtinybei tam tikrais atvejais užtikrinti neskelbtinos informacijos, kuri svarbi norint išspręsti bylą, konfidencialumą skirtos atskiros nuostatos. Kalbant apie apeliacinius skundus dėl Tarnautojų teismo sprendimo ar nutarties, pažymėtina, kad pagrindinius apeliacinius skundus taip pat reikia aiškiau atskirti nuo priešpriešinių apeliacinių skundų, kurie pateikiami įteikus pagrindinį apeliacinį skundą. Intelektinės nuosavybės bylose pagrindinį ieškinį taip pat reikia atskirti nuo įstojusios į bylą šalies priešpriešinio ieškinio, pareiškiamo įteikus jai pagrindinį ieškinį;

(5) taikant kai kurias procedūras paaiškėjo, kad jos per daug sudėtingos, todėl jas reikia padaryti paprastesnes. Šiam tikslui proceso kalbos nustatymo intelektinės nuosavybės bylose taisyklės suinteresuotiesiems asmenims užtikrina geresnes galimybes numatyti situaciją ir palengvina Bendrojo Teismo darbą nagrinėjant bylą. Normomis, skirtomis procesui, kuriame byla nagrinėjama už akių, reglamentuoti, siekiama, kad dėl ieškovo interesų byla būtų išnagrinėta greičiau; ieškovui laimėjus bylą kyla rizika, kad teismo procese nedalyvavęs atsakovas paduos protestą;

(6) kad Procedūros reglamentą būtų lengviau skaityti, taip pat reikia tiesioginiams ieškiniams skirtoje antraštinėje dalyje kartu reglamentuoti visus prašymus, susijusius su sprendimais ir nutartimis, šiuo metu reglamentuojamus keliose Procedūros reglamento dalyse ir įvairiuose skyriuose. Be to, siekiant, kad tekstą būtų lengviau skaityti, toje pačioje antraštinėje dalyje išdėstomos procedūros, taikomos tais atvejais, kai Teisingumo Teismas grąžina bylą panaikinęs Bendrojo Teismo sprendimą arba atlikęs šio teismo sprendimo peržiūrą;

(7) nepaisant to, kad Bendrasis Teismas turi nagrinėti vis daugiau ginčų, jis privalo ir toliau priimti sprendimus per protingą terminą. Todėl būtina toliau dėti pastangas, kurių imtasi siekiant sutrumpinti jame vykstančio proceso trukmę, būtent, nustatyti, kad intelektinės nuosavybės bylose rašytinę proceso dalį sudaro tik vienas pasikeitimas pareiškimais, reglamentuoti prašymus patikslinti ieškinyje nurodytus reikalavimus, sutrumpinti kai kuriuos procesinius terminus, padaryti paprastesnę įstojimo į bylą tvarką, panaikinant įstojimo į bylą, kuris galėjo būti leidžiamas pasibaigus nustatytam procesiniam terminui po paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, rūšį, numatyti Bendrajam Teismui galimybę nagrinėjant tiesioginius ieškinius priimti sprendimą nerengiant žodinės proceso dalies, jeigu nė viena pagrindinė šalis neprašė surengti teismo posėdžio ir jeigu Bendrasis Teismas mano, kad bylos medžiagoje yra pakankamai informacijos, ir galimybę išnagrinėjus apeliacinius skundus priimti sprendimą nerengiant žodinės proceso dalies, išplėsti kolegijų pirmininkų kompetenciją priimti sprendimus ir galiausiai numatyti daugiau atvejų, kuriais būtų priimamas paprastas sprendimas;

(8) siekiant to paties tikslo, Bendrojo Teismo organizaciniams klausimams skirta antraštinė dalis papildyta nuostatomis, be kita ko, numatančiomis atvejus, kuriais byla gali būti paskirta nagrinėti kitos sudėties teismui, ir išplečiančiomis vieno teisėjo kompetenciją – jam suteikiama galimybė nagrinėti intelektinės nuosavybės bylas;

(9) proceso organizavimas laikantis rungimosi principo patvirtintas įtvirtinant šį principą atskirame straipsnyje ir griežtai reglamentuojant atvejus, kai vienos pagrindinės šalies pateiktos tam tikros informacijos, būtinos norint išspręsti ginčą, konfidencialumo užtikrinimas išimties tvarka pateisina sprendimą neperduoti šios informacijos kitai pagrindinei šaliai. Naujomis nuostatomis Bendrajam Teismui taip pat suteikiamas pagrindas spręsti teisėjo nusišalinimo arba nušalinimo klausimus. Be to, įgyvendinant reformą reglamente siekiama įtvirtinti nuostatas, kurios anksčiau buvo numatytos Praktiniuose nurodymuose šalims, kaip antai nuostatą dėl pareiškimų apimties, arba Nurodymuose Bendrojo Teismo kancleriui, kaip antai nuostatą dėl anonimiškumo ir nuostatą, nustatančią sąlygas, kuriomis trečiasis asmuo gali susipažinti su bylos medžiaga;

(10) galiausiai, kad būtų lengviau skaityti tekstą, panaikinamos kai kurios pasenusios arba netaikomos normos, sunumeruojamos visos šio reglamento straipsnių pastraipos, kiekvienam straipsniui suteikiamas pavadinimas ir suderinami vartojami terminai,

Teisingumo Teismui pritarus,

2015 m. vasario 10 d. Tarybai patvirtinus,

PRIIMA ŠĮ REGLAMENTĄ:

ĮVADINĖS NUOSTATOS

1 straipsnis

Sąvokos

1. Šiame reglamente:

a) Europos Sąjungos sutarties nuostatos nurodomos rašant santrumpą ESS ir po jos šios Sutarties atitinkamo straipsnio numerį;

b) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatos nurodomos rašant santrumpą SESV ir po jos šios Sutarties atitinkamo straipsnio numerį;

c) Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties nuostatos nurodomos rašant santrumpą EAEBS ir po jos šios Sutarties atitinkamo straipsnio numerį;

d) „Statutas“ – Protokolas dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto;

e) „EEE susitarimas“ (1) – Europos ekonominės erdvės susitarimas;

f) „Tarybos reglamentas Nr. 1“ – 1958 m. balandžio 15 d. Tarybos reglamentas Nr. 1, nustatantis kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (2).

2. Taikant šį reglamentą:

a) „Bendrasis Teismas“– kolegijai paskirtų arba perduotų bylų atveju reiškia tą kolegiją, o vienam teisėjui perduotų arba paskirtų bylų atveju reiškia tą teisėją;

b) „pirmininkas“– kai terminas vartojamas be papildomų žodžių:

— konkrečios sudėties teismui dar nepaskirtų bylų atveju – Bendrojo Teismo pirmininkas,

— kolegijoms paskirtų bylų atveju – kolegijos, kuriai byla paskirta, pirmininkas,

— vienam teisėjui perduotų arba paskirtų bylų atveju – tas teisėjas;

c) „šalis“ arba „šalys“– kai terminas vartojamas be papildomų žodžių – bet kuri bylos šalis, įskaitant įstojusias į bylą šalis;

d) „pagrindinė šalis“ arba „pagrindinės šalys“– atsižvelgiant į atvejį, ieškovas arba atsakovas, arba jie abu;

e) „šalims atstovaujantys asmenys“– advokatai ir atstovai, pastariesiems prireikus padeda patarėjas arba advokatas, atstovaujantys šalims Bendrajame Teisme, kaip numatyta Statuto 19 straipsnyje;

f) „institucija“ arba „institucijos“– ESS 13 straipsnio 1 dalyje nurodytos Sąjungos institucijos ir Sutartimis arba joms vykdyti priimtais aktais įsteigtos įstaigos ar organai, kurie gali būti Bendrojo Teismo nagrinėjamų bylų šalys;

g) „Tarnyba“– atsižvelgiant į atvejį, Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) arba Bendrijos augalų veislių tarnyba;

h) „ELPA priežiūros institucija“– EEE susitarime minima Europos laisvosios prekybos asociacijos priežiūros institucija;

i) „tiesioginiai ieškiniai“– ieškiniai, pareikšti pagal SESV 263, 265, 268 ir 272 straipsnius.

2 straipsnis

Reglamento objektas

Šio reglamento nuostatomis įgyvendinamos ir prireikus papildomos tam tikros ESS, SESV, EAEBS ir Statuto nuostatos.

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROJO TEISMO ORGANIZACINIAI KLAUSIMAI

1 skyrius

BENDROJO TEISMO NARIAI

3 straipsnis

Teisėjo ir generalinio advokato pareigos

1. Kiekvienas Bendrojo Teismo narys paprastai eina teisėjo pareigas.

2. Bendrojo Teismo nariai toliau vadinami teisėjais.

3. Kiekvienas teisėjas, išskyrus Bendrojo Teismo pirmininką, pirmininko pavaduotoją ir kolegijų pirmininkus, 30 ir 31 straipsniuose nurodytomis aplinkybėmis gali tam tikroje byloje vykdyti generalinio advokato pareigas.

4. Šiame reglamente daromos nuorodos į generalinį advokatą taikomos tik tais atvejais, kai vienas iš teisėjų yra paskirtas generaliniu advokatu.

4 straipsnis

Teisėjų kadencijos pradžia

Teisėjo kadencija pradedama skaičiuoti nuo paskyrimo dokumente šiuo tikslu nurodytos dienos. Jeigu šiame dokumente nenurodyta kadencijos pradžios data, kadencija pradedama skaičiuoti nuo šio dokumento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

5 straipsnis

Priesaika

Prieš pradėdami eiti pareigas teisėjai Teisingumo Teisme prisiekia, kaip nurodyta Statuto 2 straipsnyje:

„Aš prisiekiu nešališkai ir sąžiningai eiti savo pareigas; prisiekiu saugoti Teismo pasitarimų slaptumą.“

6 straipsnis

Iškilmingas pasižadėjimas

Iškart po priesaikos teisėjai pasirašo pareiškimą, kuriuo iškilmingai pasižada, kaip nurodyta Statuto 4 straipsnio trečioje pastraipoje.

7 straipsnis

Teisėjo atleidimas iš pareigų

1. Tuo atveju, kai pagal Statuto 6 straipsnį Teisingumo Teismas, pasikonsultavęs su Bendruoju Teismu, turi nuspręsti dėl to, ar teisėjas nebeatitinka keliamų reikalavimų arba nebevykdo su jo pareigomis susijusių įsipareigojimų, Bendrojo Teismo pirmininkas pasiūlo tokiam asmeniui pateikti savo paaiškinimus nedalyvaujant Teismo kancleriui.

2. Bendrasis Teismas motyvuoja savo nuomonę.

3. Nuomonei, kad Bendrojo Teismo teisėjas nebeatitinka keliamų reikalavimų arba nebevykdo su jo pareigomis susijusių įsipareigojimų, turi pritarti Bendrojo Teismo teisėjų dauguma, atsižvelgiant į Statuto 48 straipsnį. Tuo atveju apie balsavimo rezultatus pranešama Teisingumo Teismui.

4. Balsavimas vyksta slaptai, nedalyvaujant Teismo kancleriui; pats teisėjas svarstant nedalyvauja.

8 straipsnis

Vyresniškumas

1. Teisėjų vyresniškumas nustatomas atsižvelgiant į jų pareigų ėjimo pradžią.

2. Jeigu pareigų ėjimo trukmė yra vienoda, vyresniškumas nustatomas pagal amžių.

3. Kitai kadencijai paskirti teisėjai išlaiko savo vyresniškumą pagal pareigų ėjimo trukmę.

2 skyrius

PIRMININKAVIMAS BENDRAJAME TEISME

9 straipsnis

Bendrojo Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo rinkimai

1. Pagal SESV 254 straipsnio antrą pastraipą iš dalies atnaujinus Bendrojo Teismo sudėtį teisėjai nedelsdami iš savo tarpo trejiems metams išrenka Bendrojo Teismo pirmininką.

2. Jeigu Bendrojo Teismo pirmininko vieta tampa laisva anksčiau, nei pasibaigia įprasta jo kadencija, Bendrasis Teismas likusiam kadencijos laikui pirmininku išrenka kitą teisėją.

3. Šiame straipsnyje numatyti rinkimai vyksta balsuojant slaptai. Išrenkamas teisėjas, kuris gavo daugiau nei pusę Bendrojo Teismo teisėjų balsų, atsižvelgiant į Statuto 48 straipsnį. Jeigu nė vienas teisėjas negauna šios balsų daugumos, surengiami kiti balsavimai, kol ji bus pasiekta.

4. Šio straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka teisėjai iš savo tarpo trejiems metams išrenka Bendrojo Teismo pirmininko pavaduotoją. Jeigu Bendrojo Teismo pirmininko pavaduotojo vieta tampa laisva anksčiau, nei pasibaigia įprasta jo kadencija, taikoma šio straipsnio 2 dalis.

5. Pagal šį straipsnį išrinktų Bendrojo Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo pavardės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

10 straipsnis

Bendrojo Teismo pirmininko kompetencija

1. Bendrojo Teismo pirmininkas atstovauja Bendrajam Teismui.

2. Bendrojo Teismo pirmininkas vadovauja Bendrojo Teismo veiklai ir jo struktūriniams padaliniams.

3. Bendrojo Teismo pirmininkas pirmininkauja 42 straipsnyje nurodytai plenarinei konferencijai.

4. Bendrojo Teismo pirmininkas pirmininkauja didžiajai kolegijai. Tokiu atveju taikomas 19 straipsnis.

5. Jeigu Bendrojo Teismo pirmininkas paskiriamas į kolegiją, jis tai kolegijai pirmininkauja. Tokiu atveju taikomas 19 straipsnis.

6. Jeigu byla dar nepaskirta konkrečios sudėties teismui, Bendrojo Teismo pirmininkas gali imtis 89 straipsnyje numatytų proceso organizavimo priemonių.

11 straipsnis

Bendrojo Teismo pirmininko pavaduotojo kompetencija

1. Bendrojo Teismo pirmininko pavaduotojas padeda Bendrojo Teismo pirmininkui vykdyti savo funkcijas ir laikinai jį pakeičia, jei šis negali vykdyti savo pareigų.

2. Bendrojo Teismo pirmininko prašymu pirmininko pavaduotojas jį laikinai pakeičia ir vykdo funkcijas, numatytas 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse.

3. Bendrasis Teismas sprendimu nustato sąlygas, kuriomis Bendrojo Teismo pirmininko pavaduotojas laikinai pakeičia Bendrojo Teismo pirmininką ir vykdo jo teismines funkcijas. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4. Nepažeidžiant 10 straipsnio 5 dalies, jeigu Bendrojo Teismo pirmininko pavaduotojas paskiriamas į kolegiją, jis tai kolegijai pirmininkauja. Tokiu atveju taikomas 19 straipsnis.

12 straipsnis

Bendrojo Teismo pirmininko ir pirmininko pavaduotojo negalėjimas vykdyti savo pareigų

Jeigu Bendrojo Teismo pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas negali vykdyti savo pareigų, pirmininkavimo funkcijas vykdo vienas iš kolegijų pirmininkų arba, jų nesant, vienas iš kitų teisėjų, laikantis 8 straipsnyje nustatytos vyresniškumo tvarkos.

3 skyrius

KOLEGIJOS IR BYLAS NAGRINĖJANČIO TEISMO SUDĖTYS

1 skirsnis

Kolegijų ir konkrečios sudėties teismo sudarymas

13 straipsnis

Kolegijų sudarymas

1. Bendrasis Teismas sudaro kolegijas, kuriose posėdžiauja trys arba penki teisėjai.

2. Bendrasis Teismas Bendrojo Teismo pirmininko siūlymu sprendžia dėl teisėjų paskyrimo į kolegijas.

3. Pagal šį straipsnį priimti sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

14 straipsnis

Kompetentingas konkrečios sudėties teismas

1. Bendrajame Teisme bylos nagrinėjamos kolegijose, kuriose posėdžiauja trys arba penki teisėjai, kaip numatyta 13 straipsnyje.

2. 28 straipsnyje nurodytais atvejais bylos gali būti nagrinėjamos didžiojoje kolegijoje.

3. Bylas gali nagrinėti vienas teisėjas, jeigu jos jam perduodamos pagal 29 straipsnį.

15 straipsnis

Didžiosios kolegijos sudarymas

1. Didžiąją kolegiją sudaro penkiolika teisėjų.

2. Bendrasis Teismas priima sprendimą dėl teisėjų paskyrimo į didžiąją kolegiją tvarkos. Toks sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

16 straipsnis

Teisėjo nusišalinimas ir nušalinimas

1. Jei, vadovaudamasis Statuto 18 straipsnio pirma ir antra pastraipomis, teisėjas mano, kad negali dalyvauti nagrinėjant tam tikrą bylą, jis apie tai praneša Bendrojo Teismo pirmininkui ir šis jį atleidžia nuo šios pareigos.

2. Jei pirmininkas mano, kad vadovaujantis Statuto 18 straipsnio pirma ir antra pastraipomis teisėjas negali dalyvauti nagrinėjant tam tikrą bylą, jis apie tai praneša tokiam teisėjui ir prieš priimdamas sprendimą išklauso jo paaiškinimus.

3. Jeigu iškyla kliūčių taikyti šį straipsnį, vadovaudamasis Statuto 18 straipsnio trečia pastraipa, Bendrojo Teismo pirmininkas 1 ir 2 dalyse nurodytus klausimus perduoda spręsti plenarinei konferencijai. Tokiu atveju balsavimas vyksta slaptai, nedalyvaujant Teismo kancleriui ir išklausius atitinkamo teisėjo paaiškinimus; pats teisėjas svarstant nedalyvauja.

17 straipsnis

Bylą nagrinėjančio teismo nario negalėjimas vykdyti savo pareigų

1. Jeigu paaiškėja, kad didžiojoje kolegijoje, prieš pradedant pasitarimus byloje arba teismo posėdį, teisėjas negali vykdyti savo pareigų ir dėl to nėra 15 straipsnyje numatyto teisėjų skaičiaus, Bendrojo Teismo pirmininkas į šią kolegiją paskiria teisėją, kad būtų pasiektas numatytas teisėjų skaičius.

2. Jeigu paaiškėja, kad kolegijoje, kurioje posėdžiauja trys arba penki teisėjai, prieš pradedant pasitarimus byloje arba teismo posėdį, teisėjas negali vykdyti savo pareigų ir dėl to nėra numatyto teisėjų skaičiaus, šios kolegijos pirmininkas į ją paskiria kitą tos pačios kolegijos teisėją, kad šis pakeistų pareigų negalintį vykdyti teisėją. Jeigu teisėjo, kuris negali vykdyti savo pareigų, neįmanoma pakeisti kitu tos pačios kolegijos teisėju, šios kolegijos pirmininkas apie tai praneša Bendrojo Teismo pirmininkui, o šis, vadovaudamasis Bendrojo Teismo nustatytais kriterijais, paskiria kitą teisėją, kad būtų pasiektas numatytas teisėjų skaičius. Sprendimas, kuriuo nustatomi šie kriterijai, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3. Jeigu teisėjas, kuriam buvo paskirta ar perduota byla, kad jis ją nagrinėtų kaip vienas teisėjas, negali vykdyti savo pareigų, Bendrojo Teismo pirmininkas vietoj jo paskiria kitą teisėją.

2 skirsnis

Kolegijų pirmininkai

18 straipsnis

Kolegijų pirmininkų rinkimai

1. Pagal 9 straipsnio 3 dalį teisėjai iš savo tarpo išrenka kolegijų, kuriose posėdžiauja trys ir penki teisėjai, pirmininkus.

2. Kolegijų, kuriose posėdžiauja penki teisėjai, pirmininkai išrenkami trejų metų kadencijai. Jie gali būti perrinkti kitai kadencijai.

3. Kolegijų, kuriose posėdžiauja trys teisėjai, pirmininkai išrenkami nustatytam laikotarpiui.

4. Kolegijų, kuriose posėdžiauja penki teisėjai, pirmininkų rinkimai vyksta iškart, kai pagal 9 straipsnį išrenkami Bendrojo Teismo pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas.

5. Jeigu kolegijos pirmininko vieta tampa laisva anksčiau, nei pasibaigia jo įprasta kadencija, likusiam kadencijos laikui kolegijos pirmininku išrenkamas kitas teisėjas.

6. Pagal šį straipsnį išrinktų kolegijų pirmininkų pavardės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

19 straipsnis

Kolegijos pirmininko kompetencija

1. Išklausęs teisėją pranešėją, kolegijos pirmininkas vykdo šiuo reglamentu jam suteiktą kompetenciją.

2. Kolegijos pirmininkas visus jo kompetencijai priskirtus klausimus gali perduoti spręsti kolegijai.

20 straipsnis

Kolegijos pirmininko negalėjimas vykdyti savo pareigų

Nepažeidžiant 10 straipsnio 5 dalies ir 11 straipsnio 4 dalies, jeigu kolegijos pirmininkas negali vykdyti savo pareigų, jo funkcijas vykdo tos sudėties teismo teisėjas, laikantis 8 straipsnyje nustatytos vyresniškumo tvarkos.

3 skirsnis

Pasitarimai

21 straipsnis

Pasitarimų tvarka

1. Bendrojo Teismo pasitarimai yra ir išlieka slapti.

2. Jeigu buvo surengtas teismo posėdis, pasitarimuose dalyvauja tik jame dalyvavę teisėjai.

3. Kiekvienas pasitarimuose dalyvaujantis teisėjas pareiškia savo nuomonę ir ją motyvuoja.

4. Teisėjų daugumos po galutinio svarstymo padarytos išvados lemia Bendrojo Teismo sprendimą. Balsavimas vyksta atvirkštine tvarka nei nustatyta 8 straipsnyje, išskyrus teisėjo pranešėjo, kuris balsuoja pirmas, ir pirmininko, kuris balsuoja paskutinis, balsavimą.

22 straipsnis

Pasitarimuose dalyvaujančių teisėjų skaičius

Jeigu vienas iš teisėjų negali vykdyti savo pareigų, todėl teisėjų skaičius yra lyginis, pasitarimuose nedalyvauja trumpiausiai teisėjo pareigas einantis teisėjas, kuris nustatomas pagal 8 straipsnį, nebent jis yra pirmininkas arba teisėjas pranešėjas. Pastaruoju atveju pasitarimuose nedalyvauja kitas iš karto prieš jį pagal vyresniškumo tvarką einantis teisėjas.

23 straipsnis

Didžiosios kolegijos kvorumas

1. Didžiosios kolegijos pasitarimai yra teisėti tik tada, kai juose dalyvauja bent vienuolika teisėjų.

2. Jeigu dėl teisėjo negalėjimo vykdyti savo pareigų šis kvorumas nesusidaro, Bendrojo Teismo pirmininkas paskiria kitą teisėją, kad susidarytų didžiosios kolegijos kvorumas.

3. Jeigu kvorumas nebesusidaro po to, kai įvyko teismo posėdis, teisėjas keičiamas laikantis 2 dalyje nustatytų sąlygų ir naujas teismo posėdis rengiamas, jeigu to prašo pagrindinė šalis. Naują teismo posėdį Bendrasis Teismas gali surengti ir savo iniciatyva. Surengti naują teismo posėdį būtina, jei buvo imtasi 91 straipsnio a ir d punktuose ir 96 straipsnio 2 dalyje nurodytų pasirengimo nagrinėti bylą priemonių. Jeigu naujas teismo posėdis nerengiamas, 21 straipsnio 2 dalis netaikoma.

24 straipsnis

Kolegijų, kuriose posėdžiauja trys arba penki teisėjai, kvorumas

1. Kolegijų, kuriose posėdžiauja trys arba penki teisėjai, pasitarimai yra teisėti tik tada, kai juose dalyvauja bent trys teisėjai.

2. Jeigu dėl to, kad teisėjas negali vykdyti savo pareigų kolegijoje, kurioje posėdžiauja trys arba penki teisėjai, nėra kvorumo, tokios kolegijos pirmininkas paskiria kitą šios kolegijos teisėją, kad šis pakeistų pareigų negalintį vykdyti teisėją. Jeigu teisėjo, kuris negali vykdyti savo pareigų, neįmanoma pakeisti kitu tos pačios kolegijos teisėju, tos kolegijos pirmininkas apie tai praneša Bendrojo Teismo pirmininkui, o šis, vadovaudamasis Bendrojo Teismo nustatytais kriterijais, paskiria kitą teisėją, kad būtų pasiektas kolegijos kvorumas. Sprendimas, kuriuo nustatomi šie kriterijai, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3. Jeigu kvorumas nebesusidaro po to, kai įvyko teismo posėdis, teisėjas keičiamas laikantis 2 dalyje nustatytų sąlygų ir naujas teismo posėdis rengiamas, jeigu to prašo pagrindinė šalis. Naują teismo posėdį Bendrasis Teismas gali surengti ir savo iniciatyva. Surengti naują teismo posėdį būtina, jei buvo imtasi 91 straipsnio a ir d punktuose ir 96 straipsnio 2 dalyje nurodytų pasirengimo nagrinėti bylą priemonių. Surengti naują teismo posėdį būtina, kai turi būti pakeistas daugiau kaip vienas iš pirmame teismo posėdyje dalyvavusių teisėjų. Jeigu naujas teismo posėdis nerengiamas, 21 straipsnio 2 dalis netaikoma.

4 skyrius

BYLŲ PASKYRIMAS IR SKYRIMAS IŠ NAUJO, TEISĖJŲ PRANEŠĖJŲ PASKYRIMAS, BYLŲ PERDAVIMAS KITOS KONKREČIOS SUDĖTIES TEISMUI IR VIENAM TEISĖJUI

25 straipsnis

Paskyrimo kriterijai

1. Bendrasis Teismas nustato kriterijus, pagal kuriuos bylos paskirstomos kolegijoms. Bendrasis Teismas gali pavesti vienai arba kelioms kolegijoms nagrinėti specialių sričių bylas.

2. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

26 straipsnis

Pirminis bylos paskyrimas ir teisėjo pranešėjo paskyrimas

1. Kai gaunamas dokumentas dėl bylos iškėlimo, Bendrojo Teismo pirmininkas kuo greičiau paskiria bylą vienai iš kolegijų, taikydamas šio Teismo pagal 25 straipsnį nustatytus kriterijus.

2. Kiekvienoje tai kolegijai paskirtoje byloje kolegijos pirmininkas pasiūlo Bendrojo Teismo pirmininkui vieną teisėją paskirti teisėju pranešėju. Bendrojo Teismo pirmininkas priima sprendimą dėl šio pasiūlymo.

3. Jeigu į kurią nors kolegiją, kurioje posėdžiauja trys arba penki teisėjai, paskirtų teisėjų skaičius yra didesnis nei atitinkamai trys arba penki, kolegijos pirmininkas sprendžia, kurie iš šių teisėjų dalyvaus nagrinėjant bylą.

27 straipsnis

Naujo teisėjo pranešėjo paskyrimas ir bylos paskyrimas iš naujo

1. Jeigu teisėjas pranešėjas negali vykdyti savo pareigų, kompetentingo konkrečios sudėties teismo pirmininkas apie tai praneša Bendrojo Teismo pirmininkui, o šis paskiria naują teisėją pranešėją. Jeigu naujas teisėjas pranešėjas paskirtas į kitą kolegiją nei ta, kuriai byla buvo iš pradžių paskirta, bylą nagrinėja kolegija, kurioje posėdžiauja naujas teisėjas pranešėjas.

2. Siekdamas atsižvelgti į ryšį tarp tam tikrų bylų dėl jų dalyko, Bendrojo Teismo pirmininkas motyvuotu sprendimu ir pasikonsultavęs su tam tikrais teisėjais pranešėjais gali paskirti bylas iš naujo, kad visas šias bylas parengtų nagrinėti tas pats teisėjas pranešėjas. Jeigu teisėjas pranešėjas, kuriam bylos paskirtos iš naujo, nepriklauso kolegijai, kuriai bylos buvo iš pradžių paskirtos, bylas nagrinėja kolegija, kurioje posėdžiauja naujas teisėjas pranešėjas.

3. Kol nepateiktas 87 straipsnyje nurodytas preliminarus pranešimas, gero teisingumo vykdymo sumetimais išimties tvarka Bendrojo Teismo pirmininkas gali motyvuotu sprendimu, pasikonsultavęs su atitinkamais teisėjais, paskirti kitą teisėją pranešėją. Jeigu šis teisėjas paskirtas į kitą kolegiją nei ta, kuriai byla buvo iš pradžių paskirta, bylą nagrinėja kolegija, kurioje posėdžiauja naujas teisėjas pranešėjas.

4. Prieš priimdamas sprendimus dėl 1–3 dalyse nurodytų paskyrimų, Bendrojo Teismo pirmininkas gauna atitinkamų kolegijų pirmininkų pastabas.

5. Bendrajam Teismui priėmus sprendimą dėl teisėjų paskyrimo į kolegijas ir pasikeitus kolegijų sudėčiai, bylą nagrinėja kolegija, kurioje pagal šį sprendimą posėdžiauja teisėjas pranešėjas, jeigu neprasidėjo pasitarimai byloje arba nebuvo pradėta žodinė proceso dalis.

28 straipsnis

Bylos perdavimas kolegijai, kurioje posėdžiauja kitas skaičius teisėjų

1. Kai tai pateisina teisinis bylos sudėtingumas ar bylos svarba arba ypatingos aplinkybės, byla gali būti perduota didžiajai kolegijai arba kolegijai, kurioje posėdžiauja kitas skaičius teisėjų.

2. Bet kurioje proceso stadijoje savo iniciatyva arba vienos iš pagrindinių šalių prašymu kolegija, kurioje nagrinėjama byla, arba Bendrojo Teismo pirmininkas gali pasiūlyti plenarinei konferencijai, kad byla būtų perduota taikant 1 dalį.

3. Sprendimą perduoti bylą kolegijai, kurioje posėdžiauja daugiau teisėjų, priima plenarinė konferencija.

4. Sprendimą perduoti bylą kolegijai, kurioje posėdžiauja mažiau teisėjų, išklausiusi pagrindines šalis, priima plenarinė konferencija.

5. Valstybės narės arba Sąjungos institucijos, kuri yra bylos šalis, prašymu byla turi būti nagrinėjama kolegijoje, kurioje posėdžiauja mažiausiai penki teisėjai.

29 straipsnis

Bylos perdavimas vienam teisėjui

1. Toliau išvardytas bylas, paskirtas kolegijai, kurioje posėdžiauja trys teisėjai, gali nagrinėti teisėjas pranešėjas, kuris jas nagrinėja kaip vienas teisėjas, jeigu, atsižvelgiant į tai, kad kilę teisiniai arba faktiniai klausimai nesudėtingi, bylos svarba ribota ir nėra jokių kitų ypatingų aplinkybių, šios bylos gali būti taip nagrinėjamos ir yra jam perduotos šiame straipsnyje nurodytomis sąlygomis; tai yra:

a) šio reglamento 171 straipsnyje nurodytos bylos;

b) pagal SESV 263 straipsnio ketvirtą pastraipą, 265 straipsnio trečią pastraipą ir 268 straipsnį iškeltos bylos, kuriose keliami nusistovėjusioje teismo praktikoje jau išaiškinti klausimai arba kurios priskiriamos prie bylų, kurių dalykas tas pats, grupės, jeigu vienoje iš jų jau priimtas sprendimas ir jis įsiteisėjęs;

c) bylos, iškeltos pagal SESV 272 straipsnį.

2. Perduoti vienam teisėjui negalima:

a) ieškinių dėl visuotinai taikomo akto panaikinimo arba bylų, kuriose pateiktas aiškus visuotinai taikomo akto neteisėtumu grindžiamas prieštaravimas;

b) bylų dėl šių normų įgyvendinimo: — konkurencijos ir koncentracijos kontrolės, — valstybių suteiktos pagalbos, — prekybos apsaugos priemonių, — bendro žemės ūkio rinkos organizavimo, išskyrus bylas, kurios priskiriamos prie bylų, kurių dalykas tas pats, grupės, jeigu dėl vienos iš jų jau priimtas sprendimas ir jis yra įsiteisėjęs.

3. Sprendimą perduoti bylą vienam teisėjui, išklausiusi pagrindines šalis, priima tą bylą nagrinėjanti kolegija, kurioje posėdžiauja trys teisėjai. Jeigu valstybė narė arba Sąjungos institucija, kuri yra bylos šalis, prieštarauja tam, kad bylą nagrinėtų vienas teisėjas, byla toliau nagrinėjama toje kolegijoje, į kurios sudėtį įeina teisėjas pranešėjas.

4. Vienas teisėjas perduoda bylą kolegijai, jeigu nustato, kad nebetenkinamos perdavimo jam sąlygos.

5 skyrius

GENERALINIŲ ADVOKATŲ PASKYRIMAS

30 straipsnis

Atvejai, kuriais gali būti skiriamas generalinis advokatas

Bendrajam Teismui gali padėti generalinis advokatas, jei Teismas mano, kad tai reikalinga dėl teisinio arba faktinio bylos sudėtingumo.

31 straipsnis

Generalinio advokato paskyrimo tvarka

1. Sprendimą paskirti generalinį advokatą konkrečioje byloje kolegijos, kuriai paskirta ar perduota byla, prašymu priima plenarinė konferencija.

2. Bendrojo Teismo pirmininkas paskiria teisėją vykdyti generalinio advokato funkcijas toje byloje.

3. Paskirtas generalinis advokatas pateikia savo pastabas prieš priimant 16, 28, 45, 68, 70, 83, 87, 90, 92, 98, 103, 105, 106, 113, 126–132, 144, 151, 165, 168, 169 ir 207–209 straipsniuose numatytus sprendimus.

6 skyrius

TEISMO KANCELIARIJA

1 skirsnis

Teismo kancleris

32 straipsnis

Teismo kanclerio skyrimas

1. Bendrasis Teismas skiria savo kanclerį.

2. Apie laisvą Teismo kanclerio vietą skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Per laikotarpį, kuris negali būti trumpesnis nei trys savaitės, suinteresuotieji asmenys gali pateikti paraiškas eiti šias pareigas ir išsamią informaciją apie pilietybę, universitetinį išsilavinimą, kalbų mokėjimą, dabartinę ir ankstesnę profesinę veiklą ir patirtį teisingumo vykdymo ir tarptautinių santykių srityje, jeigu tokios patirties yra.

3. Balsavimas vyksta laikantis 9 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.

4. Teismo kancleris skiriamas šešeriems metams. Jis gali būti paskirtas naujai kadencijai. Bendrasis Teismas gali nuspręsti einantį pareigas Teismo kanclerį paskirti naujai kadencijai nesilaikydamas šio straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos. Tokiu atveju taikoma 3 dalis.

5. Teismo kancleris prisiekia, kaip nurodyta 5 straipsnyje, ir pasirašo 6 straipsnyje numatytą pareiškimą.

6. Teismo kancleris gali būti atleistas iš pareigų tik tuo atveju, jeigu nebeatitinka keliamų reikalavimų arba nebevykdo su pareigomis susijusių įsipareigojimų. Bendrasis Teismas priima sprendimą Teismo kancleriui nedalyvaujant, suteikęs jam galimybę pateikti savo paaiškinimus.

7. Jeigu Teismo kanclerio vieta tampa laisva anksčiau, nei pasibaigia nustatyta kadencija, Bendrasis Teismas šešeriems metams skiria naują Teismo kanclerį.

8. Pagal šį straipsnį išrinkto Teismo kanclerio pavardė skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

33 straipsnis

Teismo kanclerio pavaduotojas

Laikydamasis Teismo kancleriui skirti nustatytos tvarkos, Bendrasis Teismas gali paskirti vieną ar daugiau Teismo kanclerio pavaduotojų, kurie padeda Teismo kancleriui ir gali jį laikinai pakeisti, kai jis negali vykdyti savo pareigų.

34 straipsnis

Teismo kanclerio ir Teismo kanclerio pavaduotojo negalėjimas vykdyti savo pareigų

Jeigu Teismo kancleris negali vykdyti savo pareigų ir jeigu Teismo kanclerio pavaduotojas negali vykdyti savo pareigų, Bendrojo Teismo pirmininkas paskiria pareigūną arba tarnautoją laikinai eiti Teismo kanclerio pareigas.

35 straipsnis

Teismo kanclerio kompetencija

1. Pavaldus Bendrojo Teismo pirmininkui Teismo kancleris yra atsakingas už visų dokumentų priėmimą, perdavimą, saugojimą ir už pagal šį reglamentą numatytą dokumentų įteikimą.

2. Teismo kancleris padeda Bendrojo Teismo nariams vykdyti visą su jų pareigomis susijusią veiklą.

3. Teismo kancleriui patikima saugoti antspaudus ir jis atsakingas už archyvą ir Bendrojo Teismo leidinius, visų pirma už Bendrojo Teismo praktikos rinkinį, taip pat už dokumentų, susijusių su Bendruoju Teismu, platinimą internete.

4. Pavaldus Bendrojo Teismo pirmininkui ir padedamas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo struktūrinių padalinių, Teismo kancleris užtikrina Bendrojo Teismo administravimą, finansų valdymą ir buhalterinę apskaitą.

5. Teismo kancleris dalyvauja Bendrojo Teismo posėdžiuose, jeigu kitaip nenumatyta kituose šio reglamento straipsniuose.

36 straipsnis

Registro tvarkymas

1. Bendrojo Teismo kanceliarijoje, Teismo kancleriui prižiūrint, tvarkomas registras, kuriame pateikimo eilės tvarka registruojami visi procesiniai dokumentai.

2. Įregistravus procesinį dokumentą Teismo kancleris padaro atitinkamą įrašą originale arba versijoje, kuri pripažįstama šio dokumento originalu priimant sprendimą pagal 74 straipsnį, taip pat šalių prašymu – kitose šiam tikslui jų pateiktose kopijose.

3. Registro įrašai ir 2 dalyje minimi įrašai yra autentiški.

37 straipsnis

Susipažinimas su registro įrašais

Kiekvienam asmeniui leidžiama Teismo kanceliarijoje susipažinti su registro įrašais ir, sumokėjus kanceliarijos mokestį pagal tarifus, kuriuos Teismo kanclerio siūlymu nustato Bendrasis Teismas, gauti jų kopijas arba ištraukas.

38 straipsnis

Galimybė susipažinti su bylos medžiaga

1. Nepažeidžiant 68 straipsnio 4 dalies, 103 – 105 straipsnių ir 144 straipsnio 7 dalies nuostatų, kiekviena bylos šalis gali susipažinti su bylos medžiaga ir sumokėjusi 37 straipsnyje numatytą kanceliarijos mokestį gauti procesinių dokumentų kopijas ir patvirtintas nutarčių ir sprendimų kopijas.

2. Joks privatus arba viešasis trečiasis asmuo negali susipažinti su bylos medžiaga negavęs aiškaus Bendrojo Teismo pirmininko leidimo, kuris suteikiamas išklausius šalis. Toks leidimas susipažinti su visa bylos medžiaga ar jos dalimi suteikiamas tik pateikus prašymą raštu ir kartu išsamų teisėto intereso susipažinti su šia medžiaga pagrindimą.

2 skirsnis

Struktūriniai padaliniai

39 straipsnis

Pareigūnai ir kiti tarnautojai

1. Pareigūnai ir kiti tarnautojai, kurių užduotis padėti Bendrojo Teismo pirmininkui, teisėjams ir Teismo kancleriui, skiriami vadovaujantis Pareigūnų tarnybos nuostatais ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis. Jie atskaitingi Teismo kancleriui ir pavaldūs Bendrojo Teismo pirmininkui.

2. Bendrojo Teismo pirmininko akivaizdoje ir dalyvaujant Teismo kancleriui jie duoda vieną iš šių dviejų priesaikų:

„Aš prisiekiu ištikimai, prideramai ir sąžiningai eiti Bendrojo Teismo man pavestas pareigas.“

arba

„Aš iškilmingai pasižadu ištikimai, prideramai ir sąžiningai eiti Bendrojo Teismo man pavestas pareigas.“

7 skyrius

BENDROJO TEISMO DARBO ORGANIZAVIMAS

40 straipsnis

Bendrojo Teismo posėdžių vieta

Bendrasis Teismas gali nuspręsti vieną ar daugiau posėdžių surengti kitoje nei Bendrojo Teismo buveinė vietoje.

41 straipsnis

Bendrojo Teismo veiklos kalendorius

1. Teismo veiklos metai prasideda kiekvienų kalendorinių metų rugsėjo 1 d. ir baigiasi kitų metų rugpjūčio 31 d.

2. Bendrasis Teismas nustato Teismo atostogas.

3. Iškilus neatidėliotinam reikalui, Bendrojo Teismo pirmininkas ir kolegijų pirmininkai gali teisėjus ir, jei reikia, generalinį advokatą sušaukti per Teismo atostogas.

4. Bendrasis Teismas laikosi tos valstybės, kurioje yra jo buveinė, oficialiųjų švenčių.

5. Esant pagrįstiems motyvams, Bendrasis Teismas gali išleisti bet kurį teisėją atostogų.

6. Teismo atostogų laikotarpiai kasmet skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

42 straipsnis

Plenarinė konferencija

1. Sprendimus dėl administracinių klausimų ir 7, 9, 11, 13, 15, 16, 18, 25, 28, 31–33, 41, 74 ir 224 straipsniuose nurodytus sprendimus priima Bendrasis Teismas plenarinėje konferencijoje, kurioje dalyvauja visi teisėjai ir jie turi balsavimo teisę, jeigu kitaip nenumatyta kituose šio reglamento straipsniuose. Teismo kancleris taip pat dalyvauja konferencijoje, nebent Bendrasis Teismas nusprendžia kitaip.

2. Jeigu sušaukus plenarinę konferenciją paaiškėja, kad nėra Statuto 17 straipsnio ketvirtoje pastraipoje nustatyto kvorumo, Bendrojo Teismo pirmininkas posėdį atideda, kol susidarys kvorumas.

43 straipsnis

Protokolų parengimas

1. Kai Bendrasis Teismas posėdžiauja dalyvaujant Teismo kancleriui, pastarasis prireikus parengia protokolą. Protokolą pasirašo jis pats ir, atsižvelgiant į aplinkybes, Bendrojo Teismo pirmininkas arba kolegijos pirmininkas.

2. Kai Bendrasis Teismas posėdžiauja nedalyvaujant Teismo kancleriui, jis prireikus paveda parengti protokolą trumpiausiai einančiam teisėjo pareigas teisėjui, kaip apibrėžta 8 straipsnyje. Protokolą pasirašo tas teisėjas ir, atsižvelgiant į aplinkybes, Bendrojo Teismo primininkas arba kolegijos pirmininkas.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

KALBŲ VARTOJIMAS

44 straipsnis

Proceso kalbos

Proceso kalba gali būti airių, anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų arba vokiečių kalbos.

45 straipsnis

Proceso kalbos nustatymas

1. Tiesioginių ieškinių, kaip jie suprantami pagal 1 straipsnį, atveju proceso kalbą pasirenka ieškovas, išskyrus šiuos atvejus:

a) jeigu atsakovas yra valstybė narė arba valstybės narės fizinis ar juridinis asmuo, proceso kalba yra tos valstybės oficialioji kalba; jeigu valstybė turi kelias oficialiąsias kalbas, ieškovas gali pasirinkti vieną iš jų;

b) bendru pagrindinių šalių prašymu per visą procesą arba jo dalį gali būti leidžiama vartoti vieną iš kitų 44 straipsnyje nurodytų kalbų;

c) vienos iš šalių prašymu, išklausius kitas šalis, nukrypstant nuo b punkto nuostatų, per visą procesą arba jo dalį gali būti leidžiama vartoti vieną iš kitų 44 straipsnyje nurodytų kalbų; institucija tokio prašymo pateikti negali.

2. Sprendimus dėl nurodytų prašymų priima pirmininkas; jeigu jis nori prašymą patenkinti negavęs visų šalių sutikimo, jis privalo perduoti prašymą Bendrajam Teismui.

3. Nepažeidžiant 1 dalies b ir c punktuose numatytų nuostatų:

a) apeliacinio skundo dėl Tarnautojų teismo sprendimo ar nutarties atveju, numatytu Statuto I priedo 9 ir 10 straipsniuose, proceso kalba yra Tarnautojų teismo sprendimo ar nutarties, dėl kurių paduodamas apeliacinis skundas, kalba;

b) prašymų ištaisyti klaidą, prašymų išspręsti tam tikrą klausimą, dėl kurio nepriimtas sprendimas, protestų dėl už akių priimto sprendimo, trečiojo asmens skundų, prašymų išaiškinti sprendimą ar nutartį arba prašymų atnaujinti bylą atvejais, taip pat ginčų dėl atlygintinų bylinėjimosi išlaidų atveju proceso kalba yra sprendimo ar nutarties, su kuriais šie prašymai ar ginčai susiję, kalba.

4. Nepažeidžiant 1 dalies b ir c punktuose numatytų nuostatų, ieškinių dėl 1 straipsnyje nurodytos Tarnybos apeliacinių tarybų priimtų sprendimų dėl normų, susijusių su intelektinės nuosavybės režimu, taikymo atvejais:

a) proceso kalbą pasirenka ieškovas, jeigu jis buvo vienintelė procedūros Tarnybos apeliacinėje taryboje šalis;

b) kalba, kuria surašytas ieškinys ir kurią ieškovas pasirenka iš 44 straipsnyje nurodytų kalbų, tampa proceso kalba, jeigu nė viena iš kitų procedūros Tarnybos apeliacinėje taryboje šalių nepareiškia dėl to prieštaravimo per terminą, kurį Teismo kancleris šiuo tikslu nustato po ieškinio pateikimo;

c) jeigu prieštaravimą dėl kalbos, kuria surašytas ieškinys, pareiškia kita procedūros Tarnybos apeliacinėje taryboje šalis, kuri nėra ieškovė, proceso kalba tampa kalba, kuria surašytas Bendrajame Teisme skundžiamas sprendimas ar nutartis; tokiu atveju ieškinio vertimu į proceso kalbą pasirūpina Teismo kancleris.

46 straipsnis

Proceso kalbos vartojimas

1. Proceso kalba pirmiausia vartojama šalių pareiškimuose, kalbose ir pridedamuose dokumentuose, taip pat Bendrojo Teismo protokoluose ir sprendimuose.

2. Visi pateikti ar pridėti dokumentai, surašyti kita nei proceso kalba, pateikiami kartu su vertimu į proceso kalbą.

3. Tačiau, jeigu dokumentai yra didelės apimties, gali būti pateikiamas jų ištraukų vertimas. Pirmininkas savo iniciatyva arba vienos iš šalių prašymu gali bet kuriuo metu pareikalauti viso arba papildyto vertimo.

4. Nepaisant pirmesnėse dalyse išdėstytų nuostatų, įstodamos į Bendrojo Teismo nagrinėjamą bylą valstybės narės turi teisę vartoti savo oficialiąją kalbą. Ši nuostata taikoma ir dokumentams, ir žodiniams pareiškimams. Jų vertimu į proceso kalbą kiekvieną kartą pasirūpina Teismo kancleris.

5. Valstybėms, kurios nėra valstybės narės, tačiau yra EEE susitarimo šalys, taip pat ELPA priežiūros institucijai gali būti leidžiama vartoti vieną iš 44 straipsnyje nurodytų kalbų, kuri nėra proceso kalba, kai jos įstoja į Bendrojo Teismo nagrinėjamą bylą. Ši nuostata taikoma ir dokumentams, ir žodiniams pareiškimams. Jų vertimu į proceso kalbą kiekvieną kartą pasirūpina Teismo kancleris.

6. Jeigu liudytojai arba ekspertai pareiškia, kad negali tinkamai išreikšti savo minčių viena iš 44 straipsnyje nurodytų kalbų, pirmininkas leidžia jiems pasisakyti kita kalba. Vertimu į proceso kalbą pasirūpina Teismo kancleris.

7. Pirmininkas, vadovaudamas teisminiams ginčams, teisėjai ir prireikus generalinis advokatas, pateikdami klausimus, o pastarasis dar ir pateikdamas savo išvadą gali vartoti vieną iš kitų 44 straipsnyje nurodytų kalbų, kuri nėra proceso kalba. Vertimu į proceso kalbą pasirūpina Teismo kancleris.

47 straipsnis

Su kalbų vartojimu susijusios Teismo kanclerio pareigos

Teisėjo, generalinio advokato arba vienos iš šalių prašymu Teismo kancleris pasirūpina, kad tai, kas sakoma arba rašoma per procesą Bendrajame Teisme, būtų išversta į kalbas, teisėjo, generalinio advokato arba vienos iš šalių pasirinktas iš 44 straipsnyje nurodytų kalbų.

48 straipsnis

Kalbos, kuriomis leidžiami Bendrojo Teismo leidiniai

Bendrojo Teismo leidiniai leidžiami Tarybos reglamento Nr. 1 1 straipsnyje nurodytomis kalbomis.

49 straipsnis

Autentiški tekstai

Dokumentų, surašytų proceso kalba arba prireikus kuria kita pagal šio reglamento 45 ar 46 straipsnį leista vartoti kalba, tekstai yra autentiški.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TIESIOGINIAI IEŠKINIAI

50 straipsnis

Taikymo sritis

Šios antraštinės dalies nuostatos taikomos tiesioginiams ieškiniams, kaip jie suprantami pagal 1 straipsnį.

1 skyrius

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 skirsnis

Atstovavimas šalims

51 straipsnis

Atstovavimo pareiga

1. Šaliai turi atstovauti jos atstovas ar advokatas laikantis Statuto 19 straipsnyje numatytų sąlygų.

2. Šaliai atstovaujantis arba padedantis advokatas privalo pateikti Teismo kanceliarijai dokumentą, patvirtinantį, kad jis turi teisę verstis advokato praktika valstybės narės arba kitos valstybės, EEE susitarimo šalies, teisme.

3. Kai advokatai atstovauja privatinės teisės reglamentuojamam juridiniam asmeniui, jie privalo pateikti Teismo kanceliarijai šio asmens išduotą įgaliojimą.

4. Nepateikus 2 ir 3 dalyse nurodytų dokumentų, Teismo kancleris nustato protingą terminą, per kurį atitinkama šalis turi juos pateikti. Jeigu per nustatytą terminą tokie dokumentai nepateikiami, Bendrasis Teismas sprendžia, ar dėl šio reikalavimo nesilaikymo ieškinys arba pareiškimas nepriimtinas kaip netenkinantis formos reikalavimų.

2 skirsnis

Šalims atstovaujančių asmenų teisės ir pareigos

52 straipsnis

Privilegijos, imunitetai ir lengvatos

1. Atstovams, patarėjams ir advokatams, atvykstantiems į Bendrąjį Teismą arba teisminę instituciją, kuriai Bendrasis Teismas nusiuntė pavedimą, suteikiamas imunitetas dėl visų jų su byla ar jos šalimis susijusių išsakytų pareiškimų ir pateiktų raštų.

2. Atstovams, patarėjams ir advokatams taip pat suteikiamos šios privilegijos ir lengvatos:

a) su procesu susiję raštai ir dokumentai negali būti nei kratos, nei konfiskavimo objektas; kilus ginčui, muitinės pareigūnai arba policija gali užantspauduoti minėtus raštus ir dokumentus; tuo atveju jie nedelsiant perduodami Bendrajam Teismui, kad šis juos patikrintų dalyvaujant Teismo kancleriui ir suinteresuotajam asmeniui;

b) atstovai, patarėjai ir advokatai turi teisę nekliudomai keliauti, kai to reikia atliekant jų pareigas.

53 straipsnis

Šalims atstovaujančių asmenų statusas

1. Kad būtų suteiktos 52 straipsnyje nurodytos privilegijos, imunitetai ir lengvatos, turintys į juos teisę asmenys pirmiausia privalo pateikti šiuos savo statuso įrodymus:

a) atstovai pateikia oficialų juos įgaliojusio asmens išduotą dokumentą, kurio kopiją šis asmuo nedelsdamas įteikia Teismo kancleriui;

b) advokatai pateikia dokumentą, patvirtinantį, kad jie turi teisę verstis advokato praktika valstybės narės arba kitos valstybės, EEE susitarimo šalies, teisme, o tuo atveju, kai jų atstovaujama šalis yra privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, – jo išduotą įgaliojimą;

c) patarėjai pateikia šalies, kuriai jie padeda, išduotą įgaliojimą.

2. Prireikus Teismo kancleris išduoda jiems pažymėjimą. Šis pažymėjimas galioja nustatytą laikotarpį. Šis laikotarpis, atsižvelgiant į proceso trukmę, gali būti pratęstas arba sutrumpintas.

54 straipsnis

Imuniteto panaikinimas

1. 52 straipsnyje nurodytos privilegijos, imunitetai ir lengvatos suteikiami tik dėl bylos nagrinėjimo.

2. Bendrasis Teismas gali panaikinti imunitetą, jeigu mano, kad tai netrukdo nagrinėti bylos.

55 straipsnis

Pašalinimas iš bylos nagrinėjimo

1. Jeigu Bendrasis Teismas mano, kad atstovo, patarėjo arba advokato elgesys Bendrojo Teismo, pirmininko, teisėjo arba Teismo kanclerio atžvilgiu yra nesuderinamas su pagarba Bendrajam Teismui arba su gero teisingumo vykdymo reikalavimais arba toks atstovas, patarėjas ar advokatas naudojasi savo teisėmis kitais tikslais nei tie, kuriems jos buvo pripažintos, jis apie tai praneša suinteresuotajam asmeniui. Bendrasis Teismas gali apie tai pranešti kompetentingoms institucijoms, kurioms suinteresuotasis asmuo yra atskaitingas. Suinteresuotajam asmeniui perduodama toms institucijoms adresuoto laiško kopija.

2. Dėl tų pačių priežasčių Bendrasis Teismas, išklausęs suinteresuotąjį asmenį, bet kuriuo metu gali motyvuota nutartimi nuspręsti pašalinti atstovą, patarėją arba advokatą iš bylos nagrinėjimo. Ši nutartis vykdytina iš karto.

3. Kai iš bylos nagrinėjimo pašalinamas atstovas, patarėjas arba advokatas, bylos nagrinėjimas sustabdomas pirmininko nustatytam laikotarpiui, kad suinteresuotoji šalis turėtų laiko pasirinkti kitą atstovą, patarėją arba advokatą.

4. Sprendimai ir nutartys, priimti taikant šio straipsnio nuostatas, gali būti panaikinti.

56 straipsnis

Universiteto dėstytojai

Šio skirsnio nuostatos taikomos universiteto dėstytojams, nurodytiems Statuto 19 straipsnio septintoje pastraipoje.

3 skirsnis

Dokumentų įteikimas

57 straipsnis

Dokumentų įteikimo būdai

1. Nepažeidžiant 77 straipsnio 2 dalies ir 80 straipsnio 1 dalies, jeigu pagal Statutą ir šį reglamentą reikalaujama, kad tam tikram asmeniui būtų įteiktas tam tikras dokumentas, Teismo kancleris pasirūpina, kad jis būtų įteiktas šio straipsnio 4 dalyje nurodytu būdu arba telefaksu.

2. Jeigu dėl techninių priežasčių arba dokumento pobūdžio ar apimties jo neįmanoma įteikti laikantis 1 dalyje numatytos tvarkos, dokumentas įteikiamas išsiunčiant jo kopiją tam tikrai šaliai atstovaujančio asmens adresu registruotu laišku su patvirtinimo apie gavimą forma arba asmeniškai įteikiant su įteikimo kvitu. Adresatui apie tai pranešama 4 dalyje nurodytu būdu arba telefaksu. Tuomet dokumentas laikomas adresatui įteiktu registruotu laišku dešimtą dieną po to, kai registruotas laiškas buvo išsiųstas tos vietos, kur yra Bendrojo Teismo buveinė, pašte, išskyrus atvejus, kai patvirtinimo apie gavimą formoje nurodyta, kad laiškas buvo gautas kitą dieną, arba kai adresatas ne vėliau kaip per tris savaites nuo pranešimo 4 dalyje nurodytu būdu arba telefaksu Teismo kanclerį informuoja, kad įteiktino dokumento negavo.

3. Teismo kancleris parengia ir patvirtina pagal 2 dalį įteiktinų dokumentų kopijas, išskyrus atvejus, kai pagal 73 straipsnio 2 dalį jas pateikia pačios šalys.

4. Bendrasis Teismas sprendime gali nustatyti, kokiomis sąlygomis procesinis dokumentas gali būti įteiktas elektroniniu būdu. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 skirsnis

Terminai

58 straipsnis

Terminų skaičiavimas

1. Procesiniai terminai, kurie numatyti Sutartyse, Statute ir šiame reglamente, skaičiuojami taip:

a) jeigu dienomis, savaitėmis, mėnesiais arba metais nustatytas terminas skaičiuojamas nuo momento, kai atsitinka įvykis arba yra atliekamas veiksmas, ta diena, kai atsitinka toks įvykis arba atliekamas toks veiksmas, į šį terminą neįskaičiuojama;

b) terminas, nustatytas savaitėmis, mėnesiais arba metais, pasibaigia su paskutinės jo savaitės, mėnesio arba metų diena, kuri atitinka tą savaitės, mėnesio arba metų dieną, kai atsitiko įvykis arba buvo atliktas veiksmas, nuo kurio terminas yra skaičiuojamas. Jeigu mėnesiais arba metais nustatytas terminas baigiasi mėnesį, kurį atitinkamos dienos nėra, terminas pasibaigia kartu su paskutine to mėnesio diena;

c) jeigu terminas yra nustatytas mėnesiais ir dienomis, pirmiausia atsižvelgiama į pilnus mėnesius ir tik tada į dienas;

d) į terminus įskaičiuojami šeštadieniai, sekmadieniai ir oficialiosios šventės;

e) per Teismo atostogas terminų eiga nėra sustabdoma.

2. Jeigu terminas baigiasi šeštadienį, sekmadienį arba oficialiosios šventės dieną, jis pratęsiamas iki artimiausios darbo dienos pabaigos.

3. Teisingumo Teismo sudarytas ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas oficialiųjų švenčių sąrašas galioja ir Bendrajam Teismui.

59 straipsnis

Ieškinys dėl institucijos akto, paskelbto Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jeigu terminas, per kurį leidžiama pareikšti ieškinį dėl institucijos akto, prasideda nuo to akto paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, jis skaičiuojamas, laikantis 58 straipsnio 1 dalies a punkto, nuo keturioliktos dienos po šio paskelbimo pabaigos.

60 straipsnis

Terminas dėl nuotolių

Procesiniai terminai pratęsiami fiksuotu dešimties dienų terminu dėl nuotolių.

61 straipsnis

Terminų nustatymas ir pratęsimas

1. Kiekvieną pagal šį reglamentą nustatytą terminą gali pratęsti tas, kas jį nustatė.

2. Pirmininkas gali suteikti Teismo kancleriui parašo teisę tam tikriems terminams, kuriuos jam tenka paskirti pagal šį reglamentą, nustatyti arba pratęsti.

62 straipsnis

Procesiniai dokumentai, pateikti pasibaigus terminui

Procesinis dokumentas, pateiktas Teismo kanceliarijai pasibaigus pirmininko arba Teismo kanclerio pagal šį reglamentą nustatytam terminui, gali būti priimtas tik tuo atveju, kai pirmininkas priima atitinkamą sprendimą.

5 skirsnis

Proceso eiga ir bylų nagrinėjimas

63 straipsnis

Proceso eiga

Nepažeidžiant specialių Statute ar šiame reglamente numatytų nuostatų, Bendrojo Teismo procesą sudaro rašytinė ir žodinė dalys.

64 straipsnis

Rungimosi procesas

Išskyrus 68 straipsnio 4 dalies, 104 straipsnio, 105 straipsnio 8 dalies ir 144 straipsnio 7 dalies nuostatas, Bendrasis Teismas atsižvelgia tik į tuos procesinius ir kitus dokumentus, su kuriais šalims atstovaujantys asmenys galėjo susipažinti ir dėl kurių jie turėjo galimybę pareikšti savo nuomonę.

65 straipsnis

Procesinių dokumentų ir nagrinėjant bylą priimtų sprendimų ir nutarčių įteikimas

1. Išskyrus 68 straipsnio 4 dalies, 103–105 straipsnių ir 144 straipsnio 7 dalies nuostatas, procesiniai dokumentai ir prie bylos medžiagos pridėti dokumentai įteikiami šalims.

2. Teismo kancleris pasirūpina, kad šalys susipažintų su nagrinėjant bylą priimtais ir prie bylos medžiagos pridėtais sprendimais ir nutartimis.

66 straipsnis

Anonimiškumas ir tam tikrų duomenų neatskleidimas visuomenei

Gavęs šalies motyvuotą prašymą, pateiktą atskiru dokumentu, arba savo iniciatyva Bendrasis Teismas gali su byla susijusiuose visuomenei prieinamuose dokumentuose nenurodyti bylos šalies ar kitų vykstant procesui paminėtų asmenų pavardžių arba tam tikrų duomenų, jeigu yra teisėtų pagrindų, kurie pateisina tokių asmenų tapatybės arba tokių duomenų turinio konfidencialumą.

67 straipsnis

Bylų nagrinėjimo eilės tvarka

1. Bendrasis Teismas bylas nagrinėja eilės tvarka pagal jų parengimą.

2. Ypatingomis aplinkybėmis pirmininkas gali nuspręsti, kad tam tikros bylos nagrinėjimui turi būti suteikta pirmenybė.

68 straipsnis

Bylų sujungimas

1. Jeigu kelių bylų dalykas yra tas pats, jos bet kada dėl tarp jų esančio ryšio gali būti sujungtos ex officio arba pagrindinės šalies prašymu, kad būtų bendrai vykdoma rašytinė arba žodinė proceso dalis, arba jos abi, arba priimamas sprendimas ar nutartis, kuriais užbaigiamas procesas.

2. Dėl bylų sujungimo sprendžia pirmininkas. Prieš priimdamas sprendimą, pirmininkas nustato terminą, per kurį pagrindinės šalys gali pateikti pastabas dėl galimo bylų sujungimo, jeigu jos dar nepateikė nuomonės šiuo klausimu.

3. 2 dalyje nurodytomis sąlygomis sujungtos bylos gali būti atskirtos.

4. Sujungtų bylų šalys Teismo kanceliarijoje gali susipažinti su kiekvienos iš sujungtų bylų medžiaga. Tačiau vienos iš šalių prašymu pirmininkas nutartimi gali neleisti susipažinti su tam tikrais bylos medžiagoje esančiais konfidencialiais duomenimis.

5. Nepažeidžiant 4 dalies, prie kiekvienos iš sujungtų bylų medžiagos pridėti procesiniai dokumentai įteikiami sujungtų bylų šalims, jeigu to prašo šioms šalims atstovaujantys asmenys ir jeigu jie davė sutikimą, kad dokumentai jiems būtų įteikti 57 straipsnio 4 dalyje nurodytu būdu.

69 straipsnis

Bylos nagrinėjimo sustabdymas

Nepažeidžiant 163 straipsnio bylos nagrinėjimas gali būti sustabdytas:

a) Statuto 54 straipsnio trečioje pastraipoje nurodytais atvejais;

b) kai Teisingumo Teismui paduodamas apeliacinis skundas dėl Bendrojo Teismo sprendimo ar nutarties, kuriais tik iš dalies išnagrinėjama byla iš esmės arba kuriais išsprendžiamas atskirasis procesinis klausimas dėl kompetencijos nebuvimu ar nepriimtinumu grindžiamo prieštaravimo arba kuriais atmetamas prašymas įstoti į bylą;

c) vienos iš pagrindinių šalių prašymu, kitai pagrindinei šaliai sutikus;

d) kitais tam tikrais atvejais, kai to reikalauja geras teisingumo vykdymas.

70 straipsnis

Sprendimas sustabdyti bylos nagrinėjimą ir sprendimas atnaujinti bylos nagrinėjimą

1. Sprendimą sustabdyti bylos nagrinėjimą priima pirmininkas. Prieš priimdamas tokį sprendimą, pirmininkas nustato terminą, per kurį pagrindinės šalys gali pateikti pastabas dėl galimo bylos nagrinėjimo sustabdymo, jeigu jos dar nepateikė nuomonės šiuo klausimu.

2. Sprendimas atnaujinti bylos nagrinėjimą nepasibaigus bylos nagrinėjimo sustabdymo terminui arba 71 straipsnio 3 dalyje numatytas sprendimas priimamas laikantis 1 dalyje nustatytos tvarkos.

71 straipsnis

Sustabdymo trukmė ir pasekmės

1. Bylos nagrinėjimo sustabdymas įsigalioja nuo sprendime sustabdyti bylos nagrinėjimą nurodytos dienos arba, jeigu ji nenurodyta, tokio sprendimo priėmimo dieną.

2. Sustabdžius bylos nagrinėjimą, nutrūksta visų procesinių terminų eiga, išskyrus 143 straipsnio 1 dalyje nurodytą prašymo įstoti į bylą terminą.

3. Jeigu sprendime sustabdyti bylos nagrinėjimą nenurodoma, kuriam laikui jis sustabdomas, šis laikotarpis baigiasi sprendime atnaujinti bylos nagrinėjimą nurodytą dieną arba, jeigu ji nenurodyta, tokio sprendimo priėmimo dieną.

4. Nuo bylos, kurios nagrinėjimas buvo sustabdytas, nagrinėjimo atnaujinimo dienos procesiniai terminai, kurių eiga buvo nutrūkusi, pakeičiami naujais terminais, kurie prasideda nuo šio atnaujinimo dienos.

2 skyrius

PROCESINIAI DOKUMENTAI

72 straipsnis

Bendrosios procesinių dokumentų pateikimo taisyklės

1. Kiekvienas procesinis dokumentas Teismo kanceliarijai pateikiamas arba popierine versija, prireikus po to, kai šio dokumento originalo kopija perduodama telefaksu laikantis 73 straipsnio 3 dalies, arba Bendrojo Teismo pagal 74 straipsnį priimtame sprendime nustatytu būdu.

2. Kiekviename procesiniame dokumente nurodoma jo data. Skaičiuojant procesinius terminus atsižvelgiama tik į dokumento originalo gavimo Teismo kanceliarijoje datą ir laiką Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje.

3. Prie kiekvieno procesinio dokumento pridedami dokumentai, kuriais jame remiamasi, ir šių dokumentų sąrašas.

4. Jeigu dėl dokumento apimties prie procesinio dokumento pridedamos tik jo dalys, Teismo kanceliarijai perduodamas visas dokumentas arba visa jo kopija.

5. Institucijos per pirmininko nustatytus terminus pateikia visų procesinių dokumentų vertimą į kitas Tarybos reglamento Nr. 1 1 straipsnyje nurodytas kalbas.

73 straipsnis

Procesinio dokumento popierinės versijos pateikimas Teismo kanceliarijai

1. Kiekvieno procesinio dokumento originalo popierinę versiją turi ranka pasirašyti šalies atstovas arba advokatas.

2. Kartu su originalu ir visais jame nurodytais priedais pateikiamos trys jų kopijos Bendrajam Teismui ir tiek kopijų, kiek byloje yra šalių. Kopijų tikrumą patvirtina jas pateikianti šalis.

3. Nukrypstant nuo 72 straipsnio 2 dalies antro sakinio, vertinant, ar laikytasi procesinių terminų, atsižvelgiama į datą ir laiką, kai visa pasirašyto procesinio dokumento originalo kopija kartu su 72 straipsnio 3 dalyje nurodytu dokumentų sąrašu gaunama Teismo kanceliarijoje telefaksu, jeigu ne vėliau kaip per dešimt dienų Teismo kanceliarijai pateikiamas pasirašytas procesinio dokumento originalas kartu su priedais ir kopijomis, nurodytais 2 dalyje. 60 straipsnis netaikomas šiam dešimties dienų terminui.

74 straipsnis

Pateikimas elektroniniu būdu

Bendrasis Teismas sprendimu gali nustatyti, kokiomis sąlygomis elektroniniu būdu Teismo kanceliarijai pateiktas procesinis dokumentas pripažįstamas šio dokumento originalu. Toks sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

75 straipsnis

Pareiškimų apimtis

1. Remdamasis 224 straipsniu Bendrasis Teismas nustato maksimalią jam pagal šią antraštinę dalį pateikiamų pareiškimų apimtį.

2. Pirmininkas gali leisti viršyti maksimalią pareiškimų apimtį tik kai kyla ypač sudėtingų teisinių ar faktinių klausimų.

3 skyrius

RAŠYTINĖ PROCESO DALIS

76 straipsnis

Ieškinio turinys

Statuto 21 straipsnyje minimame ieškinyje nurodoma:

a) ieškovo pavardė arba pavadinimas ir adresas;

b) ieškovui atstovaujančio asmens statusas ir adresas;

c) pagrindinė šalis, kuriai pareikštas ieškinys;

d) ginčo dalykas, pagrindai ir argumentai, kuriais remiamasi, ir šių pagrindų santrauka;

e) ieškovo reikalavimai;

f) jeigu reikia, įrodymai ir pasiūlymai pateikti įrodymų.

77 straipsnis

Su įteikimu susijusi informacija

1. Kad būtų galima nagrinėti bylą, ieškinyje nurodoma, ar ieškovui atstovaujantis asmuo sutinka, kad dokumentai būtų įteikti 57 straipsnio 4 dalyje nurodytu būdu arba telefaksu.

2. Jeigu ieškinys neatitinka 1 dalyje nurodytų reikalavimų, kol bus pašalinti trūkumai, visi bylai nagrinėti reikalingi dokumentai atitinkamai šaliai įteikiami išsiunčiant juos registruotu laišku tai šaliai atstovaujančiam asmeniui. Šiuo atveju dokumentai laikomi tinkamai įteiktais, kai registruotas laiškas išsiunčiamas tos vietos, kur yra Bendrojo Teismo buveinė, pašte.

78 straipsnis

Ieškinio priedai

1. Kartu su ieškiniu prireikus pateikiami dokumentai, nurodyti Statuto 21 straipsnio antroje pastraipoje.

2. Prie ieškinio, pareiškiamo pagal SESV 272 straipsnį, remiantis Sąjungos arba jos vardu pagal privatinę ar viešąją teisę sudarytos sutarties arbitražine išlyga, pridedamas sutarties, kurioje yra ta išlyga, egzempliorius.

3. Kai ieškovas yra privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, jis kartu su ieškiniu pateikia neseniai išduotą teisinio egzistavimo įrodymą (įmonių registro išrašą, asociacijų registro išrašą arba kitą oficialų dokumentą).

4. Kartu su ieškiniu pateikiami 51 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyti dokumentai.

5. Jei ieškinys neatitinka šio straipsnio 1–4 dalių reikalavimų, Teismo kancleris nustato protingą terminą, per kurį ieškovas turi pateikti minėtus dokumentus. Jeigu per nustatytą terminą trūkumai nepašalinami, Bendrasis Teismas sprendžia, ar dėl šių reikalavimų nesilaikymo ieškinys yra nepriimtinas kaip netenkinantis formos reikalavimų.

79 straipsnis

Pranešimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Pranešimas, kuriame nurodoma ieškinio gavimo data, pagrindinių šalių pavardės arba pavadinimai, ieškinyje nurodyti reikalavimai, pagrindai ir argumentai, kuriais remiamasi, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

80 straipsnis

Ieškinio įteikimas

1. Ieškinys įteikiamas atsakovui išsiunčiant patvirtintą ieškinio kopiją registruotu laišku su patvirtinimo apie gavimą forma arba įteikiant šią kopiją asmeniškai su įteikimo kvitu. Jeigu atsakovas anksčiau davė sutikimą, kad ieškiniai jam būtų perduoti 57 straipsnio 4 dalyje nurodytu būdu arba telefaksu, ieškinys gali būti įteikiamas šiuo būdu.

2. 78 straipsnio 5 dalyje numatytais atvejais ieškinys įteikiamas, kai tik pašalinami jo trūkumai arba kai Bendrasis Teismas, atsižvelgdamas į šiame straipsnyje nurodytus reikalavimus, nusprendžia, kad jis yra priimtinas.

81 straipsnis

Atsiliepimas į ieškinį

1. Per du mėnesius nuo ieškinio įteikimo atsakovas pateikia atsiliepimą į ieškinį, kuriame nurodoma:

a) atsakovo pavardė arba pavadinimas ir adresas;

b) atsakovui atstovaujančio asmens statusas ir adresas;

c) pagrindai ir argumentai, kuriais remiamasi;

d) atsakovo reikalavimai;

e) jeigu reikia, įrodymai ir pasiūlymai pateikti įrodymų.

2. Atsiliepimui į ieškinį taikomi 77 straipsnis ir 78 straipsnio 3–5 dalys.

3. Atsakovui pateikus motyvuotą prašymą, pirmininkas, esant ypatingoms aplinkybėms, gali pratęsti 1 dalyje nurodytą terminą.

82 straipsnis

Dokumentų perdavimas

Jeigu Europos Parlamentas, Taryba arba Europos Komisija nėra viena iš bylos šalių, Bendrasis Teismas siunčia jiems ieškinio ir atsiliepimo į ieškinį kopijas be priedų, kad jie galėtų nustatyti, ar pagal SESV 277 straipsnį siekiama pripažinti netaikytinu vieną iš jų aktų.

83 straipsnis

Dublikas ir triplikas

1. Ieškinį ir atsiliepimą į ieškinį galima papildyti ieškovo dubliku ir atsakovo tripliku, nebent Bendrasis Teismas nusprendžia, kad antrą kartą pasikeisti pareiškimais nebūtina, nes bylos medžiaga yra pakankamai išsami.

2. Kai Bendrasis Teismas nusprendžia, kad antrą kartą pasikeisti pareiškimais nebūtina, jis dar gali leisti pagrindinėms šalims papildyti bylos medžiagą, jeigu per dvi savaites nuo šio sprendimo įteikimo ieškovas pateikia dėl to motyvuotą prašymą.

3. Terminą, per kurį turi būti pateikti šie procesiniai dokumentai, nustato pirmininkas. Jis gali nurodyti klausimus, kurie turėtų būti aptarti dublike ar triplike.

4 skyrius

ĮRODYMAI, PASIŪLYMAI PATEIKTI ĮRODYMŲ IR IEŠKINIO PATIKSLINIMAS

84 straipsnis

Nauji pagrindai

1. Vykstant procesui negalima remtis naujais pagrindais, nebent jie pagrindžiami teisinėmis ir faktinėmis aplinkybėmis, kurios tapo žinomos vykstant procesui.

2. Naujais pagrindais prireikus galima remtis antrą kartą pasikeičiant pareiškimais kartu nurodant, kad tai yra nauji pagrindai. Kai teisinės ir faktinės aplinkybės, kurios pagrindžia rėmimąsi naujais pagrindais, tapo žinomos antrą kartą pasikeitus pareiškimais arba po to, kai buvo nuspręsta neleisti antrą kartą pasikeisti pareiškimais, atitinkama pagrindinė šalis nurodo naujus pagrindus, kai tik sužino apie šias aplinkybes.

3. Pirmininkas suteikia galimybę kitoms šalims atsakyti į naujus pagrindus, tačiau tai netrukdo Bendrajam Teismui priimti sprendimo dėl šių pagrindų priimtinumo.

85 straipsnis

Įrodymai ir pasiūlymai pateikti įrodymų

1. Įrodymai ir pasiūlymai pateikti įrodymų pateikiami pirmą kartą pasikeičiant pareiškimais.

2. Dublike arba triplike pagrindinės šalys gali papildomai pateikti įrodymų ar pasiūlymų pateikti įrodymų, kad pagrįstų savo argumentus, su sąlyga, kad vėlavimas juos pateikti yra pagrįstas.

3. Išimties tvarka pagrindinės šalys dar gali pateikti įrodymų ar pasiūlymų pateikti įrodymų prieš pasibaigiant žodinei proceso daliai arba prieš Bendrajam Teismui priimant sprendimą išnagrinėti bylą nerengiant žodinės proceso dalies su sąlyga, kad vėlavimas juos pateikti yra pagrįstas.

4. Pirmininkas suteikia kitoms šalims galimybę pateikti savo nuomonę dėl įrodymų arba pasiūlymų pateikti įrodymų, pateiktų pagal 2 ar 3 dalį, tačiau tai netrukdo Bendrajam Teismui priimti sprendimo dėl jų priimtinumo.

86 straipsnis

Ieškinio patikslinimas

1. Kai aktas, kurį prašoma panaikinti, visiškai ar iš dalies pakeičiamas kitu aktu, kurio dalykas tas pats, prieš pasibaigiant žodinei proceso daliai arba prieš Bendrajam Teismui priimant sprendimą išnagrinėti bylą nerengiant žodinės proceso dalies ieškovas gali patikslinti ieškinį, kad atsižvelgtų į šią naują aplinkybę.

2. Ieškinys tikslinamas pateikiant atskirą dokumentą per SESV 263 straipsnio šeštoje pastraipoje nustatytą terminą; šiame dokumente gali būti prašoma panaikinti aktą, dėl kurio tikslinamas ieškinys.

3. Pareiškime dėl patikslinimo nurodoma:

a) patikslinti reikalavimai;

b) jeigu reikia, patikslinti pagrindai ir argumentai;

c) jeigu reikia, su patikslintais reikalavimais susiję įrodymai ir pasiūlymai pateikti įrodymų.

4. Pareiškimas dėl patikslinimo pateikiamas kartu su aktu, dėl kurio tikslinamas ieškinys. Jeigu šis aktas nepateikiamas, Teismo kancleris nustato protingą terminą, per kurį ieškovas turi jį pateikti. Jeigu per nustatytą terminą šis trūkumas nepašalinamas, Bendrasis Teismas sprendžia, ar dėl šio reikalavimo nesilaikymo pareiškimas dėl ieškinio patikslinimo nepriimtinas.

5. Pirmininkas nustato terminą, per kurį atsakovas gali pateikti atsiliepimą į pareiškimą dėl ieškinio patikslinimo, tačiau tai netrukdo Bendrajam Teismui priimti sprendimo dėl šio pareiškimo priimtinumo.

6. Pirmininkas prireikus nustato terminą, per kurį įstojusios į bylą šalys gali papildyti įstojimo į bylą paaiškinimus, atsižvelgdamos į pareiškimą dėl ieškinio patikslinimo ir į atsiliepimą į šį pareiškimą. Pareiškimas ir atsiliepimas kartu įteikiami įstojusioms į bylą šalims.

5 skyrius

PRELIMINARUS PRANEŠIMAS

87 straipsnis

Preliminarus pranešimas

1. Pasibaigus rašytinei proceso daliai, pirmininkas nustato teisėjo pranešėjo preliminaraus pranešimo pateikimo Bendrajame Teisme datą.

2. Preliminariame pranešime pateikiama ieškinyje iškeltų svarbių faktinių ir teisinių klausimų analizė, pasiūlymai dėl to, ar byloje reikia taikyti proceso organizavimo priemones arba pasirengimo nagrinėti bylą priemones, taip pat pasiūlymai dėl žodinės proceso dalies rengimo, galimo bylos perdavimo didžiajai kolegijai arba kolegijai, kurioje posėdžiauja kitas skaičius teisėjų, ir galimo bylos perdavimo vienam teisėjui.

3. Bendrasis Teismas, atsižvelgdamas į teisėjo pranešėjo pasiūlymus, sprendžia, kokių veiksmų reikia imtis ir prireikus ar reikia pradėti žodinę proceso dalį.

6 skyrius

PROCESO ORGANIZAVIMO PRIEMONĖS IR PASIRENGIMO NAGRINĖTI BYLĄ PRIEMONĖS

88 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1. Proceso organizavimo priemonių ir pasirengimo nagrinėti bylą priemonių gali būti imtasi arba jos gali būti pakeistos ex officio arba vienos iš pagrindinių šalių prašymu bet kurioje proceso stadijoje.

2. 1 dalyje nurodytame prašyme turi būti tiksliai nurodytas prašomų imtis priemonių tikslas ir jas pateisinančios priežastys. Kai šių priemonių prašoma imtis po pirmo pasikeitimo pareiškimais, prašymą pateikianti šalis turi nurodyti priežastis, dėl kurių negalėjo jo pateikti anksčiau.

3. Kai pateikiamas prašymas imtis proceso organizavimo priemonių arba pasirengimo nagrinėti bylą priemonių, pirmininkas suteikia kitoms šalims galimybę pareikšti dėl jų savo nuomonę.

1 skirsnis

Proceso organizavimo priemonės

89 straipsnis

Tikslas

1. Proceso organizavimo priemonių tikslas – užtikrinti, kad bylos būtų parengtos nagrinėti, procesas vyktų ir ginčai būtų išspręsti geriausiomis sąlygomis.

2. Proceso organizavimo priemonėmis būtent siekiama:

a) užtikrinti, kad sklandžiai vyktų rašytinė arba žodinė proceso dalis ir būtų lengviau surinkti įrodymų;

b) nustatyti, kuriais klausimais šalys turi papildyti savo argumentus arba kuriais atvejais reikia imtis pasirengimo nagrinėti bylą priemonių;

c) patikslinti šalių reikalavimus, jų pagrindus ir argumentus, taip pat ginčijamus klausimus;

d) palengvinti draugišką ginčo sprendimą.

3. Gali būti naudojamos, be kita ko, šios proceso organizavimo priemonės:

a) klausimų šalims pateikimas;

b) pasiūlymas šalims pateikti nuomonę raštu arba žodžiu dėl tam tikrų ginčo aspektų;

c) prašymas, kad šalys arba tretieji asmenys pateiktų Statuto 24 straipsnio antroje pastraipoje nurodytą informaciją;

d) prašymas pateikti bet kokį su byla susijusį dokumentą;

e) šalių šaukimas į susirinkimus.

4. Jeigu rengiamas teismo posėdis, Bendrasis Teismas, kai įmanoma, prašo šalių savo kalbose sutelkti dėmesį į vieną ar kelis konkrečius klausimus.

90 straipsnis

Procesas

1. Bendrasis Teismas nusprendžia dėl proceso organizavimo priemonių.

2. Jeigu Bendrasis Teismas nusprendžia imtis proceso organizavimo priemonių ir pats jų neįgyvendina, jis paveda jas įgyvendinti teisėjui pranešėjui.

2 skirsnis

Pasirengimo nagrinėti bylą priemonės

91 straipsnis

Tikslas

Nepažeidžiant Statuto 24 ir 25 straipsnių, pasirengimo nagrinėti bylą priemonės gali būti šios:

a) pačių šalių atvykimas;

b) prašymas, kad šalis pateiktų informacijos arba bet kokių su byla susijusių dokumentų;

c) prašymas pateikti dokumentus, su kuriais institucija atsisakė leisti susipažinti, nagrinėjant ieškinį dėl tokio atsisakymo teisėtumo;

d) liudytojų apklausa;

e) ekspertizė;

f) nuvykimas į vietą atlikti apžiūros.

92 straipsnis

Procesas

1. Nutartimi, kurioje išdėstomi įrodytini faktai, Bendrasis Teismas skiria, kaip jis mano, tinkamas pasirengimo nagrinėti bylą priemones.

2. Prieš skirdamas 91 straipsnio d–f punktuose nurodytas pasirengimo nagrinėti bylą priemones, Bendrasis Teismas išklauso šalis.

3. Nutartis imtis 91 straipsnio b punkte nurodytos pasirengimo nagrinėti bylą priemonės gali būti priimta, tik jeigu šalis, kuriai ši priemonė skirta, neįgyvendino anksčiau šiuo tikslu paskirtos proceso organizavimo priemonės arba kai ji to aiškiai prašo ir pagrindžia poreikį imtis šios priemonės priimant nutartį. Nutartyje imtis pasirengimo nagrinėti bylą priemonės gali būti numatyta, kad šalims atstovaujantys asmenys su Bendrojo Teismo pagal šią nutartį gauta informacija ir dokumentais gali susipažinti tik Teismo kanceliarijoje, bet neturi teisės daryti jų kopijų.

4. Jeigu Bendrasis Teismas nusprendžia imtis pasirengimo nagrinėti bylą veiksmų ir pats jų neatlieka, jis paveda juos atlikti teisėjui pranešėjui.

5. Atliekant pasirengimo nagrinėti bylą veiksmus dalyvauja generalinis advokatas.

6. Šalys gali dalyvauti atliekant pasirengimo nagrinėti bylą veiksmus.

7. Galima pateikti paneigiamųjų įrodymų arba papildyti anksčiau pateiktus pasiūlymus pateikti įrodymų.

93 straipsnis

Liudytojų šaukimas

1. Liudytojai, kurių apklausa pripažinta būtina, šaukiami priimant nutartį pagal 92 straipsnio 1 dalį; šioje nutartyje nurodoma:

a) liudytojų pavardės, statusas ir adresas;

b) apklausos data ir vieta;

c) įrodytini faktai ir liudytojai, kuriuos reikia apklausti dėl kiekvieno tokio fakto;

2. Liudytojus šaukia Bendrasis Teismas, prireikus po to, kai pateikiamas 100 straipsnio 1 dalyje nurodytas užstatas.

94 straipsnis

Liudytojų apklausa

1. Nustačius liudytojų tapatybę, pirmininkas jiems praneša, kad jie privalės šio straipsnio 5 dalyje ir 97 straipsnyje nurodytu būdu patvirtinti savo parodymų teisingumą.

2. Liudytojai savo parodymus duoda Bendrajam Teismui, pakvietus šalis dalyvauti apklausoje. Liudytojams davus parodymus, pirmininkas šalių prašymu arba savo iniciatyva gali pateikti jiems klausimų.

3. Šią teisę turi kiekvienas teisėjas ir generalinis advokatas.

4. Pirmininkui leidus, pateikti liudytojams klausimų gali šalims atstovaujantys asmenys.

5. Laikantis 97 straipsnio nuostatų, davęs parodymus, liudytojas prisiekia:

„Aš prisiekiu, kad sakiau tiesą, visą tiesą ir nieko, išskyrus tiesą.“

6. Išklausęs pagrindines šalis, Bendrasis Teismas gali atleisti liudytoją nuo pareigos prisiekti.

95 straipsnis

Liudytojų pareigos

1. Tinkamai šaukiami liudytojai turi paklusti šaukimui ir atvykti į apklausą.

2. Jeigu be pateisinamos priežasties tinkamai šaukiamas liudytojas neatvyksta į Bendrąjį Teismą, šis gali skirti ne didesnę kaip 5 000 eurų piniginę baudą ir nutarti įteikti pakartotinį šaukimą liudytojo sąskaita.

3. Tokia pati bauda gali būti skirta ir liudytojui, kuris be pateisinamos priežasties atsisako duoti parodymus ar prisiekti.

96 straipsnis

Ekspertizė

1. Nutartyje, kuria skiriamas ekspertas, apibrėžiama jo užduotis ir nustatomas išvados pateikimo terminas.

2. Kai ekspertas pateikia savo išvadą ir ji įteikiama šalims, Bendrasis Teismas, pakvietęs šias dalyvauti, gali nutarti jį išklausyti. Vienos iš šalių prašymu arba savo iniciatyva pirmininkas gali pateikti ekspertui klausimų.

3. Šią teisę turi kiekvienas teisėjas ir generalinis advokatas.

4. Pirmininkui leidus, pateikti ekspertui klausimų gali šalims atstovaujantys asmenys.

5. Laikantis 97 straipsnio nuostatų, pateikęs savo išvadą, ekspertas prisiekia:

„Aš prisiekiu, kad savo užduotį atlikau sąžiningai ir nešališkai.“

6. Išklausęs pagrindines šalis, Bendrasis Teismas gali atleisti ekspertą nuo pareigos prisiekti.

97 straipsnis

Liudytojų ir ekspertų priesaika

1. Pirmininkas įpareigoja asmenis, kurie Bendrajame Teisme turi prisiekti kaip liudytojai arba ekspertai, sakyti tiesą ir atlikti savo užduotį sąžiningai ir nešališkai; jis taip pat atkreipia jų dėmesį į baudžiamąją atsakomybę pagal jų nacionalinės teisės aktus už šios pareigos pažeidimą.

2. Liudytojai ir ekspertai prisiekia pagal atitinkamai 94 straipsnio 5 dalį ir 96 straipsnio 5 dalį arba kaip numatyta jų nacionalinės teisės aktuose.

98 straipsnis

Liudytojų ir ekspertų priesaikos pažeidimas

1. Bendrasis Teismas gali nuspręsti pranešti valstybės narės, kurios teisminės institucijos yra kompetentingos baudžiamojo persekiojimo srityje, Teisingumo Teismo procedūros reglamento papildomame reglamente nurodytai kompetentingai institucijai apie melagingus Bendrajam Teismui priesaiką davusių liudytojo parodymus ar eksperto pareiškimus.

2. Teismo kancleris pasirūpina, kad šis Bendrojo Teismo sprendimas būtų perduotas. Sprendime išdėstomi faktai ir aplinkybės, kuriomis grindžiamas pranešimas.

99 straipsnis

Pareiškimas dėl liudytojo ar eksperto nušalinimo

1. Jeigu viena iš šalių pareiškia nušalinimą liudytojui ar ekspertui motyvuodama tuo, kad jis yra nekompetentingas, negarbingas asmuo arba kita priežastimi, arba jeigu liudytojas atsisako duoti parodymus ar ekspertas – pateikti išvadą, arba jeigu jie atsisako duoti priesaiką, klausimą sprendžia Bendrasis Teismas.

2. Pareiškimas dėl liudytojo ar eksperto nušalinimo pateikiamas per dvi savaites nuo nutarties, pagal kurią šaukiamas liudytojas arba paskiriamas ekspertas, įteikimo; pareiškime turi būti išdėstytos nušalinimo priežastys ir pasiūlymai pateikti įrodymų.

100 straipsnis

Liudytojų ir ekspertų išlaidos

1. Nutaręs išklausyti liudytojus arba skirti ekspertizę, Bendrasis Teismas gali pareikalauti iš pagrindinių šalių arba vienos iš jų pateikti užstatą, kuriuo užtikrinamas liudytojų ar ekspertų išlaidų padengimas.

2. Liudytojai ir ekspertai turi teisę į jų kelionės ir gyvenimo išlaidų atlyginimą. Bendrojo Teismo kasa gali avansu išmokėti jiems pinigų sumą šioms išlaidoms padengti.

3. Liudytojai turi teisę gauti kompensaciją už prarastą uždarbį, o ekspertai – užmokestį už savo darbą. Bendrojo Teismo kasa tokias sumas liudytojams ir ekspertams išmoka, kai jie atlieka savo pareigas ar užduotį.

101 straipsnis

Teismo pavedimas

1. Pagrindinių šalių prašymu arba savo iniciatyva Bendrasis Teismas gali duoti teismo pavedimą apklausti liudytojus arba ekspertus.

2. Teismo pavedimai duodami priimant nutartį. Joje nurodomos liudytojų arba ekspertų pavardės, statusas ir adresas, aplinkybės, dėl kurių liudytojai arba ekspertai turi būti apklausti, šalys, joms atstovaujantys asmenys, jų adresai ir glaustai išdėstomas ginčo dalykas.

3. Teismo kancleris nusiunčia nutartį valstybės narės, kurios teritorijoje liudytojai arba ekspertai turi būti apklausti, kompetentingai institucijai, nurodytai Teisingumo Teismo procedūros reglamento papildomame reglamente. Prireikus nutartis siunčiama kartu su vertimu į tos valstybės narės, kuriai ji skirta, oficialiąją kalbą arba oficialiąsias kalbas.

4. 3 dalyje nurodyta institucija perduoda nutartį pagal nacionalinę teisę kompetentingai teisminei institucijai.

5. Kompetentinga teisminė institucija teismo pavedimą vykdo vadovaudamasi savo nacionalinės teisės nuostatomis. Įvykdžiusi pavedimą, kompetentinga teisminė institucija perduoda 3 dalyje nurodytai institucijai nutartį dėl pavedimo, su įvykdymu susijusius dokumentus ir išlaidų sąrašą. Šie dokumentai siunčiami Teismo kancleriui.

6. Dokumentų vertimu į proceso kalbą pasirūpina Teismo kancleris.

7. Bendrasis Teismas apmoka su teismo pavedimu susijusias išlaidas, bet nepraranda teisės prireikus nurodyti pagrindinėms šalims jas padengti.

102 straipsnis

Pasirengimo nagrinėti bylą posėdžių protokolai

1. Teismo kancleris surašo kiekvieno pasirengimo nagrinėti bylą posėdžio protokolą. Jį pasirašo pirmininkas ir Teismo kancleris. Tai yra autentiškas dokumentas.

2. Liudytojų ar ekspertų apklausos protokolą pasirašo pirmininkas arba teisėjas pranešėjas, atsakingas už apklausą, ir Teismo kancleris. Prieš pasirašant protokolą liudytojui ar ekspertui turi būti leista patikrinti protokolo turinį ir jį pasirašyti.

3. Protokolas įteikiamas šalims.

3 skirsnis

Konfidencialių informacijos, įrodymų ir dokumentų, pateiktų vykdant pasirengimo nagrinėti bylą priemones, tvarkymas

103 straipsnis

Konfidencialių informacijos ir įrodymų tvarkymas

1. Jeigu vertindamas teisines ir faktines aplinkybes, kuriomis remiasi viena iš pagrindinių šalių, Bendrasis Teismas turi išnagrinėti tam tikros informacijos arba įrodymų, kurie jam pateikti vykdant 91 straipsnio b punkte nurodytą pasirengimo nagrinėti bylą priemonę ir gali būti svarbūs norint išspręsti ginčą, konfidencialumą kitos pagrindinės šalies atžvilgiu, ši informacija arba įrodymai neperduodami tai šaliai, kol nesibaigė šis nagrinėjimas.

2. Jeigu vykstant 1 dalyje nurodytam nagrinėjimui Bendrasis Teismas nusprendžia, kad tam tikra jam pateikta informacija arba įrodymai svarbūs norint išspręsti ginčą ir konfidencialūs kitos pagrindinės šalies atžvilgiu, jis palygina jų konfidencialaus pobūdžio ir reikalavimų, susijusių su teise į veiksmingą teisminę gynybą, pirmiausia su rungimosi principo laikymusi, svarbą.

3. Atlikęs 2 dalyje nurodytą palyginimą Bendrasis Teismas gali nuspręsti konfidencialius informaciją ar įrodymus pateikti susipažinti kitai pagrindinei šaliai, prireikus nurodydamas laikytis konkrečių jų atskleidimo reikalavimų, arba nuspręsti jų neperduoti; pastaruoju atveju motyvuotoje nutartyje jis turi nustatyti tvarką, kuri suteiktų kuo daugiau galimybių kitai pagrindinei šaliai pateikti savo pastabas, be kita ko, nurodyti pateikti nekonfidencialią informacijos arba įrodymų versiją arba nekonfidencialią jų santrauką, kurioje turi būti nurodytos jų esminės dalys.

4. Šiame straipsnyje įtvirtintos procesinės nuostatos netaikomos 105 straipsnyje nurodytiems atvejams.

104 straipsnis

Dokumentai, su kuriais institucija atsisakė leisti susipažinti

Jei, vykdant 91 straipsnio c punkte nurodytą pasirengimo nagrinėti bylą priemonę, dokumentas, su kuriuo institucija atsisakė leisti susipažinti, pateikiamas Bendrajam Teismui, kai iškeliama byla dėl tokio atsisakymo teisėtumo, kitoms šalims šis dokumentas neperduodamas.

7 skyrius

SU SĄJUNGOS ARBA VIENOS AR KELIŲ JOS VALSTYBIŲ NARIŲ SAUGUMU AR JŲ TARPTAUTINIAIS SANTYKIAIS SUSIJUSI INFORMACIJA ARBA ĮRODYMAI

105 straipsnis

Su Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių saugumu ar jų tarptautiniais santykiais susijusios informacijos arba įrodymų tvarkymas

1. Tuo atveju, kai nepaisydama rungimosi principo, įtvirtinto 64 straipsnyje, iš kurio matyti, kad šalys viena kitai turi pateikti visą informaciją ir įrodymus, pagrindinė šalis savo reikalavimus ketina grįsti tam tikra informacija arba įrodymais ir nurodo, kad dėl jų pateikimo iškiltų grėsmė Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių saugumui ar jų tarptautiniams santykiams, šią informaciją arba įrodymus ji pateikia atskirai. Prie jų pridedamas prašymas konfidencialiai tvarkyti šią informaciją arba įrodymus, kuriame nurodomi privalomieji pagrindai, kurie, kiek to reikalaujama konkrečiu atveju, pateisina tokios informacijos ar įrodymų konfidencialumo užtikrinimą ir dėl kurių jų negalima perduoti kitai pagrindinei šaliai. Prašymas konfidencialiai tvarkyti informaciją arba įrodymus taip pat pateikiamas atskiru dokumentu ir jame nenurodoma jokia konfidenciali informacija. Tuo atveju, kai informaciją arba įrodymus, kuriuos prašoma tvarkyti konfidencialiai, pagrindinei šaliai perdavė viena ar kelios valstybės narės, pagrindinės šalies nurodomi privalomieji pagrindai, skirti tokios informacijos ar tokių įrodymų konfidencialiam tvarkymui pateisinti, gali apimti privalomuosius pagrindus, kuriuos nurodė atitinkama (-os) valstybė (-ės) narė (-ės).

2. Bendrasis Teismas, imdamasis pasirengimo nagrinėti bylą priemonės, gali prašyti pateikti informaciją arba įrodymus, kurių konfidencialumas grindžiamas 1 dalyje nurodytais pagrindais. Atsisakymą tai padaryti Bendrasis Teismas oficialiai užregistruoja. Nukrypstant nuo 103 straipsnio nuostatų, informacijai arba įrodymams, pateiktiems vykdant pasirengimo nagrinėti bylą priemonę, taikomos šiame straipsnyje įtvirtintos procesinės nuostatos.

3. Nagrinėjant, ar vienos iš pagrindinių šalių pagal 1 arba 2 dalis pateikta informacija arba įrodymai yra svarbūs norint išspręsti ginčą ir konfidencialūs kitos pagrindinės šalies atžvilgiu, ši informacija arba įrodymai neperduodami kitai pagrindinei šaliai.

4. Jeigu atlikęs 3 dalyje nurodytą nagrinėjimą Bendrasis Teismas nusprendžia, kad tam tikra jam pateikta informacija arba įrodymai svarbūs norint išspręsti ginčą ir nelaikytini konfidencialiais siekiant išnagrinėti bylą Bendrajame Teisme, jis prašo atitinkamos šalies leisti perduoti šią informaciją arba įrodymus kitai pagrindinei šaliai. Jeigu per pirmininko nustatytą terminą šalis dėl tokio perdavimo išreiškia prieštaravimą arba jeigu iki šio termino pabaigos ji nepateikia atsakymo, į tokią informaciją ar įrodymus neatsižvelgiama priimant sprendimą byloje ir jie grąžinami juos pateikusiai šaliai.

5. Jeigu atlikęs 3 dalyje nurodytą nagrinėjimą Bendrasis Teismas nusprendžia, kad tam tikra jam pateikta informacija arba įrodymai svarbūs norint išspręsti ginčą ir konfidencialūs kitos pagrindinės šalies atžvilgiu, jis jų neperduoda kitai pagrindinei šaliai. Tuomet jis palygina reikalavimų, susijusių su teise į veiksmingą teisminę gynybą, pirmiausia su rungimosi principo laikymusi, ir reikalavimų, susijusių su Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių saugumu ar jų tarptautiniais santykiais, svarbą.

6. Atlikęs 5 dalyje nurodytą palyginimą Bendrasis Teismas priima motyvuotą nutartį, kurioje nustato tvarką, kurią taikant gali būti suderinti toje pačioje dalyje nurodyti reikalavimai, kaip antai atitinkamai šaliai nurodo pateikti nekonfidencialią informacijos arba įrodymų versiją arba santrauką, kurioje turi būti nurodytos jų esminės dalys ir kuri suteiktų kuo daugiau galimybių kitai pagrindinei šaliai pateikti savo pastabas, kad vėliau tokia versija arba santrauka būtų perduota kitai pagrindinei šaliai.

7. Per dviejų savaičių terminą, skaičiuojamą nuo pagal 5 dalį priimto sprendimo įteikimo dienos, pagrindinė šalis, pagal 1 arba 2 dalį pateikusi informacijos arba įrodymų, kurie yra konfidencialūs kitos pagrindinės šalies atžvilgiu, gali atsiimti juos visus arba jų dalį. Į atsiimtus informaciją arba įrodymus neatsižvelgiama priimant sprendimą byloje ir jie grąžinami atitinkamai pagrindinei šaliai.

8. Jeigu Bendrasis Teismas mano, kad informacija arba įrodymai, kurie dėl konfidencialaus pobūdžio nebuvo perduoti kitai pagrindinei šaliai laikantis 6 dal