KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2019/915

2019 m. birželio 4 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

1.1. Galiojančios priemonės

(1) Atlikus antidempingo tyrimą (toliau – pradinis tyrimas) Taryba 2013 m. kovo mėn. Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 217/2013 (2) (toliau – galutinis reglamentas) tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 7607 11 11 ir ex 7607 19 10, nustatė galutinį antidempingo muitą.

(2) Galutiniu reglamentu importui iš atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nustatyta 14,2–15,6 % antidempingo muito norma, iš neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių – 14,6 %, o iš visų kitų KLR eksportuojančių gamintojų – 35,6 % antidempingo muito norma.

1.2. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

(3) 2017 m. birželio 14 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) paskelbė pranešimą apie artėjančią tam tikrai importuojamai KLR kilmės į ritinius suvyniotai aliumininei folijai galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą.

(4) 2017 m. gruodžio 14 d. aštuoni Sąjungos gamintojai („ALEURO Converting Sp. Z o.o.“, „CeDo Sp. z o.o.“, „Cuki Cofresco SpA“, „Fora Folienfabrik GmbH“, „ITS BV“, „Rul-Let A/S“, „SPHERE SA“ ir „Wrapex Ltd“) (toliau – pareiškėjai), kurie pagamina daugiau nei 40 % visos tam tikros į ritinius suvyniotos aliumininės folijos Europos Sąjungoje (toliau – Sąjunga), pateikė prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

(5) Pareiškėjai prašymą grindė tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei veikiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

(6) Nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2018 m. kovo 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4) paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

1.3. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

(7) Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2017 m. sausio 1 d. – 2017 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

(8) Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2014 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.4. Suinteresuotosios šalys

(9) Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą konkrečiai pranešė pareiškėjams, žinomiems Sąjungos gamintojams ir jų asociacijoms, žinomiems tam tikros į ritinius suvyniotos aliumininės folijos Sąjungos importuotojams, KLR valdžios institucijoms ir žinomiems KLR eksportuojantiems gamintojams ir paragino juos bendradarbiauti.

(10) Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl tyrimo inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė prašymo išklausyti.

1.5. Atranka

(11) Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką.

1.5.1. Sąjungos gamintojų atranka

(12) Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi Sąjungos gamintojus.

(13) Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį Komisija atrinko bendroves, remdamasi didžiausia tipiška panašaus produkto gamybos apimtimi, kurią būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

(14) Preliminariai atrinkti trys Sąjungos gamintojai, kurie pagamina apie 66 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pagaminamo kiekio. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas dėl preliminariai atrinktų bendrovių ir gavo tik „Sphere SA“ pastabas – bendrovė prašė patvirtinti, kad būtų atrinkta tik jos gamybos bendrovė „Sphere France SAS“. Todėl laikyta, kad atrinktos bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

1.5.2. Nesusijusių importuotojų atranka

(15) Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija pranešime apie inicijavimą paprašė importuotojų ir jiems atstovaujančių asociacijų pranešti apie save ir pateikti konkrečią reikalingą informaciją.

(16) Nė vienas nesusijęs importuotojas nepateikė prašomos informacijos ir nesutiko, kad gali būti atrenkamas. Viena bendrovė atsakė, kad ji nėra nei peržiūrimojo produkto importuotoja, nei naudotoja.

1.5.3. KLR eksportuojančių gamintojų atranka

(17) Kad galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų žinomų KLR eksportuojančių gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė KLR atstovybės Europos Sąjungoje bendradarbiauti ir nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti tyrime, ir (arba) su jais susisiekti.

(18) Atrankos formos atsakymus pateikė keturios Kinijos gamintojų grupės. Atsižvelgdama į nedidelį jų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nebūtina, ir paprašė visų atrankos formos atsakymus pateikusių Kinijos gamintojų užpildyti klausimyną.

1.5.4. Naudotojai

(19) Komisija pranešime apie inicijavimą paragino naudotojus, jiems atstovaujančias asociacijas ir vartotojams atstovaujančias organizacijas pranešti apie save ir bendradarbiauti. Apie save nepranešė nei Sąjungos naudotojai, nei jų asociacijos.

1.5.5. Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

(20) Komisija klausimynus išsiuntė trims atrinktiems Sąjungos gamintojams. Kaip minėta 18 konstatuojamojoje dalyje, klausimynai taip pat buvo išsiųsti keturioms KLR gamintojų grupėms.

(21) Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai. Tačiau nė vienas atrankos formos atsakymus pateikęs Kinijos gamintojas vėliau nepateikė išsamių klausimyno atsakymų. Komisija pranešė eksportuojantiems gamintojams apie nebendradarbiavimo pasekmes, tačiau tyrime vis tiek nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis gamintojas.

(22) Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės bei Sąjungos interesų padaryti. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį tikrinamieji vizitai buvo surengti šių Sąjungos gamintojų patalpose: — „CeDo Sp. z o.o.“, Vroclavo Kontai, Lenkija, — ITS BV, Apeldornas, Nyderlandai, — SPHERE SA, Paryžius, Prancūzija.

1.6. Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

(23) Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, rodančių, kad yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga tyrimą inicijuoti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalimi.

(24) Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, kad vėliau galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino visus KLR eksportuojančius gamintojus pateikti pranešimo apie inicijavimą III priede prašomą informaciją apie peržiūrimojo produkto gamybai naudojamus gamybos išteklius. Šią informaciją pateikė keturios Kinijos gamintojų grupės.

(25) Siekdama surinkti informaciją apie įtariamus didelius iškraipymus, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, kurią manė esant reikalingą tyrimui, Komisija taip pat nusiuntė klausimyną Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei. Atsakymų iš Kinijos Vyriausybės negauta.

(26) Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo tinkamumo. Šiuo atžvilgiu jokių pastabų ar papildomų įrodymų iš Kinijos Vyriausybės ar eksportuojančių gamintojų negauta.

(27) Pranešime apie inicijavimą Komisija taip pat nurodė, kad, atsižvelgiant į turimus įrodymus, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą jai gali reikėti pasirinkti tinkamą tipišką šalį, kad galėtų nustatyti normaliąją vertę remdamasi neiškraipytomis kainomis ar lyginamaisiais dydžiais.

(28) 2018 m. balandžio 19 d. Komisija paskelbė pirmąjį pranešimą byloje (toliau – 2018 m. balandžio 19 d. pranešimas), kad siekia surinkti suinteresuotųjų šalių nuomones dėl atitinkamų šaltinių, kuriais Komisija gali naudotis normaliajai vertei nustatyti. 2018 m. balandžio 19 d. pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusių su eksportuojančių gamintojų peržiūrimojo produkto gamyba. Be to, atsižvelgdama į neiškraipytų kainų ar lyginamųjų dydžių pasirinkimui taikomus kriterijus, Komisija tuo etapu nustatė, kad galima tipiška šalis yra Turkija. Komisija taip pat nurodė, kad nustatė gamintoją, „Sedat Tahir A.S.“, kurio finansinės ataskaitos buvo viešai prieinamos ir kuris gamino peržiūrimąjį produktą galimoje tipiškoje šalyje.

(29) Komisija visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę per 10 dienų teikti pastabas, tačiau pastabų negauta.

(30) 2018 m. spalio 3 d. antrame pranešime dėl normaliosios vertės nustatymo šaltinių (toliau – 2018 m. spalio 3 d. pranešimas) Komisija patvirtino savo ketinimą naudoti Turkiją kaip tipišką šalį, patvirtino konkrečius muitų kodus ir duomenų šaltinius, susijusius su gamybos veiksniais, ir patvirtino pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau – PBA išlaidos) ir pelno skaičius, susijusius su Turkijos bendrove „Sedat Tahir A.S.“, kuria, jei tinkama, ji ketino naudotis apskaičiuodama normaliąją vertę.

(31) Komisija visoms suinteresuotosioms šalims suteikė galimybę per 10 dienų teikti pastabas, tačiau pastabų negauta.

2. PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1. Peržiūrimasis produktas

(32) Peržiūrimasis produktas yra tas pats kaip per pradinį tyrimą, t. y. aliumininė folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,007 mm ir ne didesnis kaip 0,021 mm, be pagrindo, valcuota, bet toliau neapdorota, su įspaudais arba be įspaudų, suvyniota į lengvus ritinius, kurių masė ne didesnė kaip 10 kg, kurios KN kodai šiuo metu yra ex 7607 11 11 ir ex 7607 19 10 (TARIC kodai 7607111110 ir 7607191010) (toliau – peržiūrimasis produktas).

(33) Peržiūrimasis produktas paprastai naudojamas kaip vartojimo prekė pakavimo ir kitoms namų ūkio/aprūpinimo maistu ir gėrimais paskirtims (buitinė aliumininė folija).

2.2. Panašus produktas

(34) Manyta, kad KLR gaminamas ir į Sąjungą eksportuojamas peržiūrimasis produktas, tipiškoje šalyje Turkijoje gaminamas produktas ir Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamas ir parduodamas produktas turi tas pačias fizines bei technines savybes ir naudojimo paskirtį. Nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl panašaus produkto nustatymo.

(35) Todėl Komisija nusprendė, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

2.3. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

(36) Tvirtinimų dėl produkto apibrėžtosios srities Komisija negavo.

3. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

3.1. Pirminės pastabos

(37) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus dabartinių priemonių galiojimui KLR vykdomas dempingas tęstųsi arba pasikartotų.

(38) Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Kinijos eksportuojantis gamintojas. Taigi, eksportuojantys gamintojai nepateikė klausimyno atsakymų, be kita ko, jokių eksporto kainų ir sąnaudų, vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, pajėgumų, gamybos, investicijų ir kt. duomenų. Be to, Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nepateikė pastabų dėl byloje surinktų įrodymų, įskaitant dėl Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl didelių Kinijos Liaudies Respublikos ekonomikos iškraipymų prekybos apsaugos tyrimų tikslais (5) (toliau – Ataskaita), ir dėl papildomų įrodymų, kuriuos pateikė pareiškėjai ir kurie rodo, kad tokioms kainoms ir sąnaudoms poveikio turėjo didelis valstybės kišimasis. Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį Komisija rėmėsi turimais faktais.

(39) Komisija pranešė Kinijos valdžios institucijoms ir 18 konstatuojamojoje dalyje paminėtiems eksportuojantiems gamintojams, kad bus taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, ir suteikė jiems galimybę teikti pastabas. Komisija negavo jokių pastabų. Todėl, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį, toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo pagrįstos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija, su suinteresuotųjų šalių pateiktomis pastabomis pateikta informacija ir 14 straipsnio 6 dalyje nurodytos duomenų bazės/Eurostato statistiniais duomenimis.

3.2. Importo dempingo kaina tęsimasis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

(40) Iš Eurostato statistinių duomenų matyti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu peržiūrimasis produktas buvo toliau importuojamas iš KLR į Sąjungą. Šis importas sudarė 1 519 tonų ir atitiko 1,8 % viso Sąjungos suvartojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymėjo, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūras tokia apimtis nėra neįprastai maža, nes logiškai tikimasi, kad dėl veiksmingų priemonių, kuriomis siekiama sumažinti importo dempingo kaina žalingą poveikį, turėtų sumažėti pirmiau žalingo lygio importas dempingo kaina. Iš tiesų importo iš KLR apimtis per PTL sudarė 22,9 % viso importo. Be to, kaip pažymėta 165 konstatuojamojoje dalyje, panašaus lygio dempingas nustatytas ir skaičiuojant dempingą pagal eksporto į trečiąsias šalis kainas. Tai patvirtina, kad išvados, padarytos remiantis importo į ES apimtimi per PTL, taip pat yra tipiškos. Taigi Komisija padarė išvadą, kad faktinis importas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo tipiškas, ir dėl to nagrinėjo, ar peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo toliau vykdomas dempingas.

3.3. Normalioji vertė

(41) Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

(42) Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Kaip paaiškinta toliau, Komisija šiame tyrime padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais ir atsižvelgiant į tai, kad Kinijos Vyriausybė ir eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, buvo tinkama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

3.3.1. Didelių iškraipymų buvimas

3.3.1.1. Įvadas

(43) Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte apibrėžiama taip: „dideli iškraipymai yra tokie iškraipymai, kai nurodytos kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų ir energijos sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, kadangi jas veikia didelis valstybės kišimasis. Vertinant, ar esama didelių iškraipymų, inter alia, atsižvelgiama į poveikį, kurį gali daryti vienas ar daugiau toliau nurodytų elementų: — tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis, — valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms, — viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka, — bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas, — darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas, — viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą“.

(44) Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies c punkte nustatyta, kad: „kai Komisija turi tinkamai pagrįstos informacijos, kad tam tikroje valstybėje ar tam tikrame tos valstybės sektoriuje gali būti didelių iškraipymų, kaip nurodyta b punkte, ir kai tikslinga siekiant veiksmingai taikyti šį reglamentą, Komisija parengia, viešai skelbia ir reguliariai atnaujina ataskaitą, kurioje apibūdinamos b punkte nurodytos rinkos aplinkybės toje valstybėje ar sektoriuje“.

(45) Suinteresuotosios šalys buvo raginamos paneigti tyrimo byloje tyrimo inicijavimo metu turėtus įrodymus, pateikti dėl jų pastabų arba juos papildyti. Byloje visų pirma buvo pareiškėjų įtarimų ir įrodymų, kad Kinijos aliuminio rinkoje yra didelių iškraipymų. Byloje taip pat buvo kopija Komisijos parengtos ataskaitos, kurioje teigiama, kad daugeliu ekonomikos lygmenų esama didelio valstybės kišimosi, įskaitant konkrečius iškraipymus, susijusius su daugeliu pagrindinių gamybos veiksnių (pvz., žemė, energija, kapitalas, žaliavos ir darbas), ir iškraipymus konkrečiuose sektoriuose (pvz., aliuminis). Ataskaita į tyrimo bylą įtraukta tyrimo inicijavimo etapu.

(46) Remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant Ataskaitoje pateiktus įrodymus, Komisija nusprendė nagrinėti, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, būtų tikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Atliekant šią analizę nagrinėtas didelis valstybės kišimasis į ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje (t. y. aliuminio sektoriuje), įskaitant peržiūrimąjį produktą.

(47) Kaip nurodyta 25–26 konstatuojamosiose dalyse, nei Kinijos Vyriausybė, nei eksportuojantys gamintojai nepateikė pastabų ar įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami tyrimo byloje, įskaitant Ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi pareiškėjų pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo.

3.3.1.2. Pareiškėjų įtarimai ir pateikti įrodymai tiems įtarimams paremti

(48) Prašyme pateikta tam tikrų svarbių įrodymų, kuriais paremiami įtarimai dėl didelių iškraipymų ir papildoma Ataskaita.

(49) Pirma, pareiškėjai prašymo III.A.1.a skirsnyje nurodė, kad Komisija jau per tyrimą, po kurio buvo priimtas pradinis reglamentas (6), pastebėjo, kad „gamintojų rinkos pagrindinės žaliavos – aliuminio – kaina yra iškraipyta“ ir kad „taip pat nustatyta, kad iškraipyta tarpinės žaliavos – aliumininės folijos, suvyniotos į didelius ritinius <...> – kaina“.

(50) Šiuo atžvilgiu per tyrimą, po kurio buvo priimtas pradinis reglamentas, Komisija pirmiausia pažymėjo, kad pirminis aliuminis sudaro apie 60–70 % peržiūrimojo produkto gamybos sąnaudų, todėl jis yra pagrindinis gamybos sąnaudų veiksnys. Antra, Komisija pažymėjo, kad aliuminio kainos Kinijos rinkoje (vadinamoji SHFE kaina) (7) labai skyrėsi nuo LME kainos (8), kuri yra pasaulinė referencinė kaina. Trečia, Komisija laikėsi nuomonės, kad šią padėtį galima paaiškinti „įvairiais veiksniais, kuriems valstybė daro įtaką, ir dideliu valstybės kišimusi į vidaus rinką, taikant tam tikras priemones“ (9). Remdamasi tuo, kas išdėstyta, pradiniame reglamente Komisija padarė išvadą, kad dėl šių veiksnių iš esmės susidarė tokia padėtis, kai Kinijos pirminio aliuminio kainos ir galutinės grandies aliuminio produktų rinkos kainos yra valstybės kišimosi rezultatas, nepriklausantis nuo kainų svyravimo tarptautinėse rinkose.

(51) Antra, prašymo atlikti peržiūrą III.A.1.b skirsnyje pareiškėjai nurodė, kad, be Ataskaitoje pateiktų įrodymų, vis dar esama Komisijos pradiniame reglamente nurodytų iškraipymų. Šiuo atžvilgiu jie nurodė, kad Kinijos spalvotųjų metalų pramonės rinkos iškraipymai buvo pabrėžti ataskaitoje, kuri 2017 m. balandžio 24 d. buvo parengta Vokietijos spalvotųjų metalų pramonės asociacijai („WV Metalle“) (toliau – „WV Metalle“ ataskaita) (prašymo 5 priedas). „WV Metalle“ ataskaitoje visų pirma patvirtinta tai, kad spalvotųjų metalų sektorius yra esminis Vyriausybės planavimo elementas vykdant Strateginę besiformuojančių pramonės sektorių iniciatyvą, planą „Pagaminta Kinijoje 2025“ ir kitas aukšto lygio programas. Ataskaitoje nurodyta, kad Kinijos Vyriausybė tiesiogiai kišasi į kapitalo, darbo, žemės, žaliavų ir pagrindinių gamybos išteklių kainodarą.

(52) Pareiškėjų teigimu, „WV Metalle“ ataskaitoje taip pat nurodyta, kad šiuolaikinė skolos konvertavimo į nuosavybės vertybinius popierius iniciatyva nėra grindžiama rinka, kad spalvotųjų metalų sektoriuje nuolat naudotasi ir toliau naudojamasi dosnia finansine ir nepinigine parama, kad Kinijos spalvotųjų metalų sektorius gavo daug subsidijų, įskaitant energijos srities subsidijas, ypač skirtas valstybės įmonėms, ir kad Kinijos Vyriausybė griežtai kontroliuoja spalvotųjų metalų pramonės produktų kiekį ir kainas, be kita ko, taikydama eksporto muitus, kvotas, licencijas, eksporto apribojimus, skatinamąsias subsidijas, mokesčius ir mokesčių lengvatas.

(53) Trečia, prašymo 6 priede pareiškėjai nurodė, kad preliminarios teigiamos JAV prekybos departamento išvados, padarytos atliekant tyrimą dėl kompensacinio muito tam tikram aliuminiui iš Kinijos, rodo, kad 37 % aliuminio Kinijos vidaus rinkoje suvartoja valstybės įmonės ir kad Kinijos Vyriausybė pirminiam aliuminiui taiko 30 % eksporto muitą, todėl iškraipoma Kinijos aliuminio galutinės grandies vidaus rinka. 2018 m. kovo 5 d. galutiniame sprendime JAV prekybos departamentas patvirtino negalutines išvadas.

(54) Be to, pareiškėjai manė, kad JAV prekybos departamentas nustatė, kad Kinijos aliumininės folijos gamintojai naudojosi įvairiomis kompensuotinomis subsidijomis, todėl pareiškėjai manė, kad Kinijos aliuminio rinkoje daugiausia veikia įmonės, kurių nuosavybės teisės priklauso eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir šios institucijos jas kontroliuoja arba joms taiko politikos priežiūrą arba gaires, kad viešoji politika turi įtakos laisvosios rinkos jėgoms Kinijos aliuminio rinkoje ir jas iškraipo ir kad Kinijos gamintojai gali gauti finansavimą iš institucijų, kurios įgyvendina viešosios politikos tikslus arba kitu būdu neveikia nepriklausomai nuo valstybės. Dėl to įtariama, kad SHFE kainos yra iškraipytos.

3.3.1.3. Dideli iškraipymai, darantys poveikį Kinijos Liaudies Respublikos vidaus rinkos kainoms ir sąnaudoms

(55) Pats Kinijos ekonominės sistemos pagrindas, t. y. vadinamosios socialistinės rinkos ekonomikos sąvoka, neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo principo. Ta sąvoka yra įtvirtinta Kinijos Konstitucijoje ir pagal ją nustatomas KLR ekonomikos valdymas. Pagrindinis tos sistemos principas yra „socialistinė viešoji gamybos priemonių nuosavybė, t. y. visų žmonių nuosavybė ir darbo žmonių kolektyvinė nuosavybė“. Planinė ekonomika laikoma „pagrindine nacionalinės ekonomikos jėga“ ir valstybė turi įgaliojimus „užtikrinti jos konsolidavimą ir augimą“ (10). Todėl bendra Kinijos ekonomikos struktūra ne tik sudaro sąlygas svarbiam valstybės kišimuisi į ekonomiką, bet ir aiškiai suteikiami įgaliojimai tokiam kišimuisi vykdyti. Sąvoka „viešosios nuosavybės viršenybė prieš privačiąją“ dominuoja visoje teisės sistemoje ir visuose pagrindiniuose teisės aktuose yra pabrėžiama kaip bendras principas. Kinijos nuosavybės teisė yra geriausias šio priežastinio ryšio pavyzdys: tai pagrindinis socializmo etapas, kai valstybė įpareigojama išsaugoti pagrindinę ekonominę sistemą, kurioje svarbiausia yra viešoji nuosavybė. Kitos nuosavybės formos yra toleruojamos, o įstatymai leidžia jas plėtoti kartu su valstybės nuosavybe (11).

(56) Be to, pagal atitinkamus Kinijos teisės aktus socialistinė rinkos ekonomika turi būti plėtojama vadovaujant Kinijos komunistų partijai (KKP). Kinijos valstybės ir KKP struktūros yra tarpusavyje susijusios visais lygmenimis (teisiniu, instituciniu, asmeniniu) ir sudaro stiprią struktūrą, kurioje KKP ir valstybės vaidmenys yra neatskiriami. 2018 m. kovo mėn. iš dalies pakeitus Kinijos Konstituciją, pagrindinis KKP vaidmuo tapo dar svarbesnis, nes jis buvo dar kartą patvirtintas Konstitucijos 1 straipsnio tekste. Po esamo nuostatos pirmojo sakinio „Socialistinė sistema yra pagrindinė Kinijos Liaudies Respublikos sistema“ įterptas naujas antras sakinys „Skiriamasis Kinijos socializmo bruožas yra Kinijos komunistų partijai tenkantis vadovaujamasis vaidmuo“. (12) Tai rodo neabejotiną ir vis didėjančią KKP vykdomą KLR ekonominės sistemos kontrolę. Ši kontrolė būdinga Kinijos sistemai ir yra gerokai didesnė nei kitose šalyse, kuriose Vyriausybės vykdo didelę makroekonominę kontrolę ir kuriose veikia laisvosios rinkos jėgos.

(57) Kinijos valstybė vykdo intervencinę ekonominę politiką siekdama tikslų, kurie sutampa su KKP nustatyta politine darbotvarke, o ne atspindi vyraujančias ekonomines sąlygas laisvojoje rinkoje (13). Kinijos valdžios institucijų taikomos intervencinės ekonominės priemonės yra įvairios, įskaitant pramoninio planavimo sistemą, finansų sistemą ir įvairius reglamentavimo aplinkos aspektus.

(58) Pirma, bendros administracinės kontrolės lygmeniu Kinijos ekonomikos kryptis grindžiama sudėtinga pramoninio planavimo sistema, kuri veikia visą šalies ekonominę veiklą. Visi šie planai apima išsamią ir sudėtingą sektorių ir kompleksinių politikos sričių matricą, jie yra visuose valdžios lygmenyse. Provincijų lygmens planai paprastai būna gana išsamūs, o nacionaliniuose planuose paprastai nustatomi šiek tiek platesni tikslai. Planuose taip pat nurodomos priemonės atitinkamoms pramonės įmonėms ir (arba) sektoriams remti, ir terminai, per kuriuos turi būti pasiekti tikslai. Į kai kuriuos planus vis dar įtraukiami aiškūs numatomi tikslai, o seniau jie būdavo įtraukiami į visus planavimo ciklus. Pagal tuos planus atskiri pramonės sektoriai ir (arba) projektai išskiriami kaip (teigiami arba neigiami) prioritetai, atitinkantys Vyriausybės prioritetus, ir jiems priskiriami konkretūs vystymosi tikslai (pramonės modernizavimas, tarptautinė plėtra ir t. t.). Ekonominės veiklos vykdytojai – tiek privatūs, tiek valstybiniai – turi veiksmingai pritaikyti savo verslo veiklą prie planavimo sistema nustatytų realijų. Taip yra ne tik dėl oficialiai įpareigojamojo planų pobūdžio. Svarbiausia, kad atitinkamos Kinijos valdžios institucijos visais valdžios lygmenimis laikosi planų sistemos ir atitinkamai naudojasi joms suteiktais įgaliojimais ir taip verčia ekonominės veiklos vykdytojus laikytis planuose nustatytų prioritetų (taip pat žr. 3.3.1.5 punktą) (14).

(59) Antra, finansinių išteklių skirstymo lygmeniu, KLR finansų sistemoje dominuoja valstybės komerciniai bankai. Šie bankai, nustatydami ir įgyvendindami skolinimo politiką, turi derintis prie Vyriausybės pramonės politikos tikslų, o ne pirmiausia įvertinti ekonominę konkretaus projekto naudą (taip pat žr. 3.3.1.8 punktą) (15). Tas pats pasakytina ir apie kitus Kinijos finansų sistemos komponentus, tokius kaip vertybinių popierių rinkos, obligacijų rinkos, privataus akcinio kapitalo rinkos ir kt. Nors ir mažesnės svarbos nei bankų sektorius, šios finansų sektoriaus dalys yra instituciškai ir funkciškai sukurtos taip, kad būtų siekiama ne kuo labiau pagerinti finansų rinkų veiksmingą veikimą, o užtikrinti kontrolę ir leisti valstybei ir KKP kištis (16).

(60) Trečia, reglamentavimo aplinkos lygmeniu, valstybės kišimasis į ekonomiką būna įvairių formų. Pavyzdžiui, viešųjų pirkimų taisyklės reguliariai naudojamos siekiant kitų nei ekonominio veiksmingumo politikos tikslų, taip sumenkinant rinka grindžiamus principus toje srityje. Taikomuose teisės aktuose konkrečiai nustatyta, kad viešieji pirkimai vykdomi siekiant palengvinti pagal valstybės politiką nustatytų tikslų įgyvendinimą. Tačiau šių tikslų pobūdis lieka neapibrėžtas, todėl sprendimus priimančios institucijos turi didelę veiksmų laisvę (17). Panašiai investicijų srityje Kinijos Vyriausybė toliau reikšmingai kontroliuoja valstybės ir privačių investicijų paskirtį ir dydį ir tam daro didelę įtaką. Investicijų tikrinimą, taip pat įvairias paskatas, apribojimus ir draudimus, susijusius su investicijomis, valdžios institucijos naudoja kaip svarbią priemonę pramonės politikos tikslams, pavyzdžiui, išlaikyti valstybės kontrolę pagrindiniuose sektoriuose arba stiprinti vidaus pramonę (18), remti.

(61) Apibendrinant, Kinijos ekonomikos modelis yra pagrįstas tam tikromis pagrindinėmis aksiomomis, kuriomis numatomas ir skatinamas įvairialypis valstybės kišimasis. Tokis didelis valstybės kišimasis neatitinka laisvo rinkos jėgų veikimo, todėl gali būti iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (19).

3.3.1.4. Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmąją įtrauką: tai, kad atitinkamoje rinkoje daugiausia veikia įmonės, priklausančios eksportuojančios valstybės valdžios institucijoms ar jų kontroliuojamos arba strategiškai prižiūrimos, arba šios įmonės vadovaujasi valdžios institucijų gairėmis.

(62) Atsižvelgiant į pirmiau aprašytą valstybės nuosavybės dominavimą Kinijos ekonomikos modelyje, valstybės įmonės yra esminė Kinijos ekonomikos dalis. Vyriausybė ir KKP turi struktūras, kurios užtikrina nuolatinę jų įtaką valstybės įmonėms. Valstybė ne tik aktyviai formuoja bendrąją ekonominę politiką ir prižiūri, kaip atskiros valstybės įmonės ją įgyvendina, tačiau taip pat reikalauja savo teisių dalyvauti valstybės įmonių veiklos sprendimų procese. Tai paprastai daroma per valdžios institucijų ir valstybės įmonių narių rotaciją, partijos nariams dalyvaujant valstybės įmonių vykdomosiose institucijose, o partijų organams – bendrovėse (taip pat žr. 3.3.1.4 punktą), taip pat formuojant valstybės įmonių sektoriaus organizacinę struktūrą (20). Už tai valstybės įmonėms suteikiamas ypatingas statusas Kinijos ekonomikoje, o tai reiškia daug ekonominės naudos, visų pirma apsaugą nuo konkurencijos ir lengvatinę prieigą prie atitinkamų gamybos išteklių, įskaitant finansus (21).

(63) Šiuo atžvilgiu 2019 m. sausio mėn. paskelbtame EBPO tyrime (toliau – EBPO tyrimas) (22) nurodomos valstybės įmonės aliuminio sektoriuje, kurios savo reglamentavimo dokumentuose konkrečiai pabrėžia, kaip valstybės nuosavybė veikia atitinkamą pramonės politiką ir kaip valstybės nuosavybė tampa valstybės parama. Tiksliau viena valstybės įmonė savo 2016 m. obligacijų prospekte paminėjo, kad ji yra viena iš 52 pagrindinių valstybės įmonių, kad jai tenka pagrindinis vaidmuo formuojant ir įgyvendinant energetikos sektoriaus politiką ir kad ji gauna visapusišką ir tvarią Kinijos Vyriausybės paramą. Kita valstybės įmonė savo 2017 m. obligacijų prospekte nurodė, kad atitinkamos provincijos valdžia gali daryti reikšmingą įtaką grupei (23).

(64) Tai dar svarbiau atsižvelgiant į tai, kad KLR yra didžiausia aliuminio gamintoja pasaulyje, o keletas didelių valstybės įmonių yra tarp didžiausių atskirų gamintojų visame pasaulyje. Apskaičiuota, kad valstybės įmonės pagamina daugiau kaip 50 % viso KLR pagaminamo pirminio aliuminio (24). Neseniai atliktame tyrime dėl KLR spalvotųjų metalų pramonės taip pat pabrėžta, kad valstybės įmonėms tenka dominuojanti vidaus rinkos dalis (25). Nors pajėgumų didėjimas pastaraisiais metais iš dalies siejamas su privačiomis bendrovėmis, jo paprastai nebūna be įvairaus pobūdžio (vietos) valdžios institucijų dalyvavimo, pavyzdžiui, neteisėto pajėgumų didinimo toleravimo (26). Be to, taip pat padidėjo pagrindinių valstybės įmonių aliuminio gamybos pajėgumai, nors ir mažesniu mastu (27).

(65) Kadangi aliuminio pramonėje stebimas didelis valstybės kišimasis ir šiame sektoriuje didelė dalis įmonių yra valstybės įmonės, net ir privatūs aliuminio gamintojai negali veikti rinkos sąlygomis. Iš tiesų tiek valstybės, tiek privačioms aliuminio sektoriaus įmonėms taip pat taikoma politikos priežiūra ir gairės, kaip nurodyta 3.3.1.5 skirsnyje.

(66) Valstybės kontrolė ir kišimasis į nagrinėjamojo produkto (buitinės aliumininės folijos) gamybą vyksta pagal aprašytą bendrą sistemą. Iš tiesų, remiantis Komisijos turima informacija, daugelis pagrindinių peržiūrimojo produkto gamintojų priklauso valstybei. Taigi iš turimų įrodymų matyti, kad KLR aliumininės folijos gamintojų nuosavybės teisės, jų kontrolė ar jiems taikoma Kinijos Vyriausybės politikos priežiūra arba gairės yra tokios pačios, todėl jos veikia ne pagal rinkos principus.

3.3.1.5. Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antrąją įtrauką: valstybės dalyvavimas įmonių veikloje, suteikiantis jai galimybę daryti poveikį kainoms arba sąnaudoms.

(67) Be to, kad Kinijos valstybė ne tik kontroliuoja ekonomiką užsitikrindama valstybės įmonių nuosavybės teises, ji gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą bendrovių veikloje. Nors atitinkamų valstybės institucijų teisė skirti ir atleisti pagrindinius valstybės įmonių vadovaujančius darbuotojus, kaip numatyta Kinijos teisės aktuose, gali atspindėti atitinkamas nuosavybės teises, (28) KKP organai tiek valstybės, tiek privačiose įmonėse yra kitas kanalas, kuriuo valstybė gali kištis į verslo sprendimus. Pagal KLR bendrovių teisę kiekvienoje bendrovėje turi būti įsteigta KKP organizacija (kurioje turi būti bent trys KKP nariai, kaip nurodyta KKP konstitucijoje (29)) ir bendrovė turi sudaryti būtinas sąlygas partijos organizacijos veiklai. Anksčiau šis reikalavimas, atrodo, ne visada buvo vykdomas arba griežtai užtikrinamas jo vykdymas. Tačiau bent nuo 2016 m. KKP sustiprino reikalavimus turėti teisę į valstybės įmonių verslo sprendimų kontrolę, kaip politinį principą. Taip pat pranešama, kad KKP daro spaudimą privačioms bendrovėms pirmenybę teikti „patriotizmui“ ir laikytis partijos drausmės (30). 2017 m. buvo pranešta, kad partijos organai veikė 70 % iš maždaug 1,86 mln. privačių bendrovių ir kad padidėjo spaudimas KKP organizacijoms tarti lemiamą žodį priimant verslo sprendimus jų atitinkamose bendrovėse (31). Šios taisyklės bendrai taikomos Kinijos ekonomikai, įskaitant peržiūrimojo produkto gamintojus ir jų gamybos išteklių tiekėjus.

(68) Iš toliau pateikto pavyzdžio puikiai matyti, kad Kinijos Vyriausybė vis daugiau kišasi į aliuminio sektorių:

(69) 2017 m. Kinijos valstybės aliuminio gamintojas „China Aluminium International Engineering Corporation Limited“ (toliau – „Chalieco“) iš dalies pakeitė įstatus ir daugiau dėmesio skyrė partijos organų vaidmeniui bendrovėje. Buvo įtrauktas visas partijos komitetui skirtas skyrius, kurio 113 straipsnyje nustatyta: „priimdama sprendimus dėl pagrindinių įmonės klausimų valdyba iš anksto konsultuojasi su bendrovės partijos komitetu“. (32) Be to, Kinijos aliuminio korporacija („Chalco“) 2017 m. metinėje ataskaitoje (33) teigia, kad daug direktorių, stebėtojų ir vyresniosios vadovybės atstovų, įskaitant pirmininką, vykdomąjį direktorių ir priežiūros komiteto pirmininką, yra KKP nariai.

(70) Valstybės dalyvavimas finansų rinkose ir kišimasis į jas (taip pat žr. 3.3.1.8 skirsnį), taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius, toliau daro rinkos iškreipiamąjį poveikį. Taigi, valstybės dalyvavimas įmonėse, įskaitant valstybės įmones, bei aliuminio ir kituose sektoriuose (pavyzdžiui, finansų ir gamybos išteklių sektoriuose) leidžia valstybei kištis į kainas ir sąnaudas.

3.3.1.6. Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečiąją įtrauką: viešoji politika arba priemonės, kuriomis diskriminuojama vietos tiekėjų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka.

(71) Kinijos ekonomikos kryptis iš esmės nustatoma taikant sudėtingą planavimo sistemą, pagal kurią suformuojami prioritetai ir iškeliami tikslai, kurių turi siekti centrinė ir vietos valdžios institucijos. Visais valdžios lygmenimis yra nustatyti atitinkami planai, kurie aprėpia praktiškai visus ekonomikos sektorius, o planavimo priemonėmis nustatyti tikslai yra įpareigojamojo pobūdžio ir kiekvieno administracinio lygmens valdžios institucijos prižiūri, kaip atitinkamo žemesnio lygmens valdžios institucijos tuos planus įgyvendina. Apskritai KLR planavimo sistemoje ištekliai nukreipiami į sektorius, kuriuos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne skirstomi atsižvelgiant į rinkos jėgas (34).

(72) Pavyzdžiui, plėtojant Kinijos aliuminio sektorių (įskaitant peržiūrimąjį produktą) pagrindinis vaidmuo tenka Vyriausybei. Yra daug nacionaliniu, regionų ir savivaldybių lygmeniu parengtų planų, direktyvų ir kitų su aliuminiu susijusių dokumentų, iš kurių aiškiai matyti didelis Kinijos Vyriausybės kišimasis. Šiomis ir kitomis priemonėmis Vyriausybė teikia nurodymus praktiškai dėl kiekvieno aliuminio sektoriaus plėtros ir veikimo aspekto ir juos kontroliuoja.

(73) Ši aliuminio sektoriaus politika ir tikslai daro didelį tiesioginį ar netiesioginį poveikį peržiūrimojo produkto gamybos sąnaudoms.

(74) 13-ajame ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio plane (35) nėra konkrečių nuostatų dėl aliuminio, tačiau visai spalvotųjų metalų pramonei jame numatyta strategija skatinti bendradarbiavimą tarptautinių gamybos pajėgumų ir įrangos gamybos srityje. Siekiant šių tikslų plane patvirtinama, kad bus stiprinamos su mokesčiais, finansais, draudimu, investicijomis ir finansavimo platformomis, taip pat rizikos vertinimo platformomis susijusios paramos sistemos (36).

(75) Atitinkamame sektoriaus plane, t. y. Spalvotųjų metalų pramonės plėtros plane (2016–2020 m.) (toliau – planas) nustatytos konkrečios Vyriausybės politikos kryptys ir tikslai, kurių turėtų būti siekiama kai kuriuose spalvotųjų metalų pramonės sektoriuose (37), įskaitant aliuminio sektorių.

(76) Pagal planą siekiama didinti Kinijos aliuminio pramonės gaminamų produktų asortimentą, be kita ko, remiant inovacijas. Jame raginama skubiai plėtoti mišrią nuosavybės teisių sistemą ir didinti valstybės įmonių gyvybingumą. Jame taip pat numatyta galimybė kaupti spalvotųjų metalų atsargas ir didinti išteklių, įskaitant aliuminį, saugumą, ir nustatyti konkretūs kiekybiniai tikslai mažinti energijos suvartojimą, didinti perdirbto aliuminio naudojimą gamyboje ir didinti pajėgumų naudojimą (38).

(77) Plane taip pat numatyti struktūriniai koregavimai ir griežtesnė naujos lydymo įrangos kontrolė, taip pat pasenusių pajėgumų šalinimas. Jame numatytas geografinis perdirbimo įmonių pasiskirstymas, daug dėmesio skiriama projektams, kuriais siekiama didinti boksitų ir aliuminio oksido išteklių naudojimą, ir įtraukiama elektros energijos tiekimo ir kainodaros politika (39).

(78) Atsižvelgiant į šį platų priemonių ir politikos krypčių spektrą, pagal planą numatyta toliau taikyti 2009 m. spalvotųjų metalų pramonės prisitaikymo ir atgaivinimo planą, kuris buvo priimtas siekiant sumažinti neigiamą finansų krizės poveikį spalvotųjų metalų pramonei. Pagrindiniai plane nustatyti tikslai, be kita ko, yra gamybos apimties kontrolė, restruktūrizavimas, žaliavų šaltiniai, eksporto mokesčių politika, išteklių saugumas, atsargų kaupimas, technologinės inovacijos, finansų politika ir planavimas bei įgyvendinimas (40).

(79) Kitas aliuminio sektoriui skirtas politikos dokumentas yra 2013 m. liepos 18 d. Pramonės ir informacinių technologijų ministerijos (MIIT) išleistos standartinės aliuminio pramonei taikomos sąlygos, pagal kurias siekiama paspartinti struktūrinį koregavimą ir sustabdyti nevaldomą aliuminio lydymo pajėgumų didinimą. Pagal standartines sąlygas nustatoma minimali naujų gamyklų gamybos apimtis, kokybės standartai ir importuojamų bei šalyje gaunamų boksitų ir aliuminio oksido tiekimo saugumas. Standartinėse sąlygose nurodyta, kad MIIT yra už aliuminio pramonės standartizavimą ir valdymą, taip pat už bendrovių, įgaliotų veikti aliuminio pramonės sektoriuje, sąrašo skelbimą atsakinga institucija (41).

(80) Be to, Nacionalinės plėtros ir reformų komisijos (NDRC) 2007 m. spalio mėn. paskelbtų ir iki 2016 m. oficialiai galiojusių patekimo į rinką sąlygų, taikomų aliuminio pramonei, pagrindinis tikslas – skatinti aliuminio pramonės plėtrą ir mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (42).

(81) Galiausiai 2006 m. balandžio mėn. NDRC paskelbtose Aliuminio pramonės restruktūrizavimo spartinimo gairėse (toliau – Restruktūrizavimo gairės) (43) aliuminis laikomas pagrindiniu nacionalinės ekonomikos plėtros produktu.

(82) Restruktūrizavimo gairėse nurodyta, kad įgyvendinant Valstybės tarybos patvirtintą pramonės plėtros politiką tam tikrose srityse turi būti pasiekti konkretūs tikslai. Nurodytos šios sritys: — pramonės koncentracijos didinimas; — prieiga prie finansinio kapitalo (taip pat žr. 3.3.1.8 skirsnį); — pramonės organizavimas; — griežta elektrolitinio aliuminio eksporto kontrolė ir — pasenusių pajėgumų šalinimas.

(83) Dėl pramonės organizavimo ir pasenusių pajėgumų šalinimo, Restruktūrizavimo gairėse nurodytų tikslų taip pat buvo siekiama vykdant naujesnę politiką, pavyzdžiui, planą, kuriuo spalvotųjų metalų įmonės skatinamos kurti gamintojų ir vartotojų aljansus ir vykdyti sektoriaus ir tarpsektorinį restruktūrizavimą, didinti sektoriaus koncentracijos lygį ir stiprinti verslo integraciją bei perorganizuoti procesus (taip pat žr. 74–76 konstatuojamąsias dalis).

(84) Taigi, yra daug nacionaliniu, regionų ir savivaldybių lygmeniu parengtų planų, direktyvų ir kitų su aliuminiu susijusių dokumentų, iš kurių aiškiai matyti didelis Kinijos Vyriausybės kišimasis į aliuminio sektorių (44). Šiomis ir kitomis priemonėmis Vyriausybė teikia nurodymus praktiškai dėl kiekvieno sektoriaus plėtros ir veikimo aspekto ir juos kontroliuoja.

(85) Be planų valstybės kišimasis į sektorių buvo vykdomas, be kita ko, su eksportu susijusių priemonių forma, įskaitant eksporto muitus, eksporto kvotas, reikalavimus vykdyti eksportą ir minimalių eksporto kainų, taikomų įvairioms aliuminio žaliavoms, reikalavimus.

(86) Kinijos Vyriausybė toliau neskatina eksportuoti pirminio aliuminio ir jo gamybos išteklių, nes siekia skatinti didesnę pridėtinę vertę turinčių aliuminio produktų gamybą. Šio tikslo siekiama taikant viso ar dalies PVM už galutinės grandies aliuminio produktus atskaitą, kartu taikant dalies PVM ir eksporto mokesčių už pirminį aliuminį atskaitą (45).

(87) Be to, nustatyta, kad pagrindinių gamybos išteklių, kaip antai energijos ir elektros energijos, kainai įtakos turi įvairių rūšių valstybės kišimasis (46). Kitų rūšių valstybės kišimasis, dėl kurio iškraipoma rinka, yra atsargų kaupimo politika per Valstybės rezervo biurą ir SHFE vaidmuo (47). Be to, per kelis prekybos apsaugos tyrimus nustatyta, kas Kinijos Vyriausybė aliuminio gamintojams nuolat taiko įvairių rūšių valstybės paramos priemones (48). Dėl didelio Kinijos Vyriausybės kišimosi į aliuminio sektorių susidarė pertekliniai pajėgumai (49), o tai yra aiškiausias Kinijos Vyriausybės politikos poveikio ir su juo susijusių iškraipymų įrodymas.

(88) Per EBPO tyrimą taip pat nustatyta papildoma Vyriausybės parama, turinti įtakos aliuminio sektoriaus rinkos jėgoms. Tokia parama paprastai teikiama gamybos išteklių, ypač elektros energijos (50) ir pirminio aliuminio oksido, parduodamų mažesnėmis nei rinkos kainomis, forma (51). EBPO tyrime taip pat aprašoma, kaip Kinijos Vyriausybės aliuminio sektoriui iškelti tikslai paverčiami pramonės politika ir konkrečiais veiksmais provincijų ir vietos lygmenimis, įskaitant, pavyzdžiui, kapitalo injekcijas, prioritetines nuosavybės teisės į mineralinius išteklius, Vyriausybės dotacijas ir subsidijas ar mokesčių paskatas (52).

(89) Taigi, Kinijos Vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant peržiūrimojo produkto ir jam gaminti naudojamų žaliavų gamybą. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms normaliai veikti.

3.3.1.7. Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtąją įtrauką: bankroto, bendrovių ar nuosavybės teisės aktų nebuvimas, diskriminacinis jų taikymas ar netinkamas jų vykdymo užtikrinimas.

(90) Atrodo, kad Kinijos bankroto sistema yra nepakankama, kad ją taikant būtų galima įgyvendinti pagrindinius tikslus, pvz., sąžiningai padengti reikalavimus ir skolas ir užtikrinti teisėtas kreditorių ir skolininkų teises bei interesus. Panašu, kad tai pagrįsta tuo, kad, nors Kinijos bankroto įstatymas formaliai grindžiamas panašiais principais, kaip ir atitinkami įstatymai kitose šalyse, Kinijos sistemai būdingas sisteminis nepakankamas vykdymo užtikrinimas. Bankrotų skaičius, palyginti su šalies ekonomikos dydžiu, tebėra nedidelis taip pat ir dėl to, kad nemokumo bylos turi daug trūkumų, kurie veiksmingai atgraso nuo bankroto skelbimo. Be to, valstybės vaidmuo nemokumo byloje tebėra stiprus ir aktyvus, dažnai turintis tiesioginės įtakos bylos baigčiai (53).

(91) Be to, nuosavybės teisių sistemos trūkumai ypač akivaizdūs nuosavybės teisių į žemę ir žemėnaudos teisių KLR atžvilgiu (54). Visa žemė priklauso valstybei (kolektyviai priklausanti kaimo ir valstybei priklausanti miesto žemė). Ją skiria tik valstybė. Yra teisinių nuostatų, kuriomis siekiama skaidriai paskirstyti žemėnaudos teises rinkos kainomis, pavyzdžiui, nustatant konkurso procedūras. Tačiau šių nuostatų nuolat nesilaikoma – kai kurie pirkėjai žemę gauna nemokamai arba žemesne nei rinkos kaina (55). Be to, valdžios institucijos, skirdamos žemę, dažnai siekia konkrečių politinių tikslų, įskaitant ekonominių planų įgyvendinimą (56).

(92) Todėl atrodo, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai neveikia tinkamai ir dėl to atsiranda iškraipymų, susijusių su nemokių įmonių išlaikymu be skolų ir žemės skyrimu bei įsigijimu KLR. Panašu, kad šias aplinkybes, remiantis turimais įrodymais, taip pat galima visapusiškai taikyti aliuminio sektoriuje, o konkrečiau – peržiūrimojo produkto sektoriuje.

(93) Šią išvadą patvirtina preliminarus JAV prekybos departamento sprendimas tyrime dėl kompensacinio muito tam tikrai aliumininei folijai iš Kinijos Liaudies Respublikos, per kurį, remiantis turimais priešingais faktais, nustatyta, kad KLR Vyriausybės žemės skyrimas už mažesnį nei pakankamą atlygį yra finansinis įnašas, kaip apibrėžta 1930 m. Akto dėl muitų tarifų su pakeitimais (57) 771 (5) (D) skirsnyje.

3.3.1.8. Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktąją įtrauką: darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas.

(94) KLR negali būti visiškai išplėtota rinka pagrįsta darbo užmokesčio sistema, nes darbuotojai ir darbdaviai negali naudotis teisėmis jungtis į organizacijas. KLR neratifikavo kai kurių esminių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, visų pirma dėl asociacijų laisvės ir dėl kolektyvinių derybų (58). Pagal nacionalinę teisę veikia tik viena profesinių sąjungų organizacija. Tačiau ši organizacija nėra nepriklausoma nuo valstybės institucijų, o jos dalyvavimas kolektyvinėse derybose ir darbuotojų teisių apsaugos srityje tebėra labai menkas (59). Be to, Kinijos darbo jėgos judumą riboja namų ūkių registravimo sistema, pagal kurią galimybė gauti visas socialinės apsaugos ir kitas išmokas suteikiama tik tam tikros administracinės teritorijos gyventojams. Paprastai tai reiškia, kad darbuotojai, kurie neturi gyvenamosios vietos registracijos, užimtumo atžvilgiu atsiduria pažeidžiamoje padėtyje ir gauna mažesnes pajamas nei gyvenamosios vietos registracijos turėtojai (60). Šie nustatyti faktai rodo, kad KLR darbo užmokestis yra iškraipytas.

(95) Komisija negavo jokių įrodymų, kad aliuminio sektoriui, įskaitant peržiūrimąjį produktą, nebūtų taikoma aprašyta Kinijos darbo teisės sistema. Taigi aliuminio sektoriui darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymas poveikį daro ir tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas), ir netiesiogiai (kai suteikiama prieiga prie bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių).

3.3.1.9. Dideli iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštąją įtrauką: viešosios politikos tikslus įgyvendinančių ar kitaip nuo valstybės priklausomų institucijų sudaroma galimybė gauti finansavimą.

(96) KLR įmonių galimybes pasinaudoti kapitalu mažina įvairūs iškraipymai.

(97) Pirma, Kinijos finansų sistemai būdinga stipri valstybės bankų padėtis rinkoje (61), kai suteikiant galimybę gauti finansavimą atsižvelgiama į kitus kriterijus nei projekto ekonominis gyvybingumas. Panašiai kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai ir toliau yra susiję su valstybe ne tik dėl nuosavybės teisių, bet ir dėl asmeninių ryšių (pagrindinius didelių valstybės finansų įstaigų vadovus galiausiai skiria KKP) (62), ir, vėlgi, kaip ir ne finansinių valstybės įmonių atveju, bankai nuolat įgyvendina Vyriausybės parengtą viešąją politiką. Tokiu būdu bankai laikosi aiškios juridinės prievolės vykdyti savo veiklą atsižvelgiant į nacionalinės ekonominės ir socialinės plėtros poreikius ir laikantis valstybės pramonės politikos gairių (63). Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (64).

(98) Nors pripažįstama, kad pagal įvairias teisines nuostatas nurodoma, kad reikia vadovautis įprasta bankų elgsena ir prudencinėmis taisyklėmis, pvz., išnagrinėti paskolos gavėjo kreditingumą, iš daugybės įrodymų, įskaitant per prekybos apsaugos tyrimus nustatytus faktus, matyti, kad taikant įvairias teisines priemones šioms nuostatoms tenka tik antraeilis vaidmuo.

(99) Be to, obligacijų ir kredito reitingai dažnai iškraipomi dėl įvairių priežasčių, įskaitant tai, kad rizikos vertinimas priklauso nuo įmonės strateginės svarbos Kinijos Vyriausybei ir bet kokios netiesioginės Vyriausybės garantijos dydžio. Apytikriai apskaičiuota, kad Kinijos kredito reitingai sistemingai atitinka mažesnius tarptautinius reitingus.

(100) Tą dar labiau sustiprina papildomos galiojančios taisyklės, pagal kurias lėšos yra nukreipiamos į Vyriausybės skatinamaisiais arba kitomis prasmėmis svarbiais įvardytus sektorius (65). Aliuminio sektoriuje Restruktūrizavimo gairėmis įgaliojama žemę skirti bendrovėms, kurios vykdo susijusią valstybės pramonės politiką (66). Dėl tokio kišimosi į kapitalo paskirstymą skolinimas valstybės įmonėms, didelėms susijusioms privačioms įmonėms ir įmonėms pagrindiniuose pramonės sektoriuose yra šališkas, o tai reiškia, kad kapitalo prieinamumas ir sąnaudos nėra vienodi visiems rinkos dalyviams. Iš tiesų yra įrodymų, be kita ko, dėl aliuminio sektoriaus, kad valstybės įmonėms bankai taiko lengvatinį režimą paskolų palūkanų normų, sumų ir terminų forma, dėl ko valstybės įmonės įgyja konkurencinį pranašumą (67).

(101) Antra, skolinimosi išlaidos buvo dirbtinai mažinamos, kad būtų skatinamas investicijų augimas. Dėl to per daug naudojama kapitalo investicijų, o investicijų grąža yra vis mažesnė. Tai matyti iš pastaruoju metu didėjančio įmonių įsiskolinimo valstybės sektoriuje nepaisant smarkaus pelningumo mažėjimo, o tai rodo, kad bankų sistemos veikimo mechanizmai neatitinka įprastų komercinių taisyklių.

(102) Šiuo atžvilgiu EBPO tyrime remiamasi nepagrįstais įrodymais, kad tam tikri KLR aliuminio gamintojai gavo finansavimą lengvatinėmis sąlygomis, o finansavimo sąnaudos tariamai atsiejamos nuo atitinkamo bendrovių įsiskolinimo lygio. Remiantis tyrimu, vienas valstybės aliuminio gamintojas 2016 m. obligacijų prospekte aiškiai nurodė, kad jis pritraukia nemažą finansinę paramą iš Kinijos politikos bankų, kurių taikoma palūkanų norma yra mažesnė už lyginamąją normą. Panašiai kito valstybės gamintojo 2017 m. obligacijų prospekte nurodomi tvirti ryšiai, kuriuos bendrovė palaiko su Kinijos bankais, įskaitant politikos bankus, kurie suteikė bendrovei pigius finansavimo šaltinius. EBPO tyrime šiuo atžvilgiu padaryta išvada, kad, nors gali būti daug priežasčių, kodėl šioms įmonėms palūkanų normos yra žemos, prastų finansinių rodiklių ir žemų palūkanų normų skirtumas gali reikšti, kad su tais paskolų gavėjais susijusi rizika gali būti nepakankamai įvertinta (68).

(103) Trečia, nors nominali palūkanų norma buvo liberalizuota 2015 m. spalio mėn., kainų signalai vis dar nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, o yra veikiami Vyriausybės sukurtų iškraipymų. Iš tiesų skolinimo dalis, kuri yra lygi lyginamajai palūkanų normai arba už ją mažesnė, vis dar sudaro 45 % viso skolinimo ir panašu, kad tikslinis kreditas dar labiau padidėjo, nes, nepaisant pablogėjusių ekonominių sąlygų, nuo 2015 m. ši dalis pastebimai padidėjo. Dėl dirbtinai mažų palūkanų normų gali būti nepakankamai įvertintas ir dėl to atitinkamai per daug naudojamas kapitalas.

(104) Bendras kredito augimas KLR rodo kapitalo paskirstymo veiksmingumo mažėjimą be jokių kreditavimo apribojimų požymių, kurie būtų tikėtini neiškraipytoje rinkos aplinkoje. Dėl to pastaraisiais metais labai padaugėjo neveiksnių paskolų. Didėjant įsiskolinimo rizikai Kinijos Vyriausybė nusprendė vengti įsipareigojimų nevykdymo. Taigi blogų skolų klausimas buvo išspręstas perkeliant skolą ir taip sukuriant vadinamąsias bendroves zombes, arba perleidžiant skolos nuosavybę (pvz., per susijungimus ar konvertuojant skolas į nuosavybės vertybinius popierius), nebūtinai pašalinant bendrą skolos problemą ar pagrindines skolos priežastis.

(105) Iš esmės, nepaisant pastarojo meto veiksmų, kurių buvo imtasi siekiant liberalizuoti rinką, KLR įmonių kredito sistemai įtakos turi didelės sisteminės problemos ir iškraipymai, atsirandantys dėl nuolatinio nepageidaujamo valstybės vaidmens kapitalo rinkose.

(106) Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad aliuminio sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą, nebūtų pirmiau aprašyto valstybės kišimosi į finansų sistemą. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis.

3.3.1.10. Aprašytų iškraipymų sisteminis pobūdis

(107) Komisija pažymėjo, kad Ataskaitoje aprašyti iškraipymai yra susiję ne tik su aliuminio sektoriumi apskritai ar peržiūrimuoju produktu konkrečiai. Priešingai, iš turimų įrodymų matyti, kad Kinijos sistemos faktai ir skaičiai, kaip aprašyta 3.3.1.1–3.3.1.5 skirsniuose ir Ataskaitos I dalyje, tinka visai šaliai ir ekonomikos sektoriams. Tas pat pasakytina apie gamybos veiksnių aprašymą, pateiktą 3.3.1.6–3.3.1.8 skirsniuose ir Ataskaitos II dalyje.

(108) Peržiūrimajam produktui gaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Tyrime nesurinkta įrodymų, kad jie nėra gaunami KLR. Kai Kinijos aliumininės folijos gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų mokamos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra aiškiai susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai naudoja darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais; KLR tiekėjai gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) paskirstant kapitalą; jiems taikoma žemėnaudos teisių sistema, dėl kurios iškreipiamos žemės naudojimo sąnaudos, ir, pagaliau, jie priklauso nuo planavimo sistemos, kuri yra taikoma visais Vyriausybės ir sektorių lygmenimis ir tiesiogiai bei netiesiogiai dominuoja jų gamybos procese.

(109) Todėl negalima naudoti ne tik peržiūrimojo produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų, bet ir visų susijusių gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurias taip pat veikia dideli iškraipymai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalyje, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta Ataskaitos I ir II dalyse. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, veikiausiai yra susijęs su dideliais iškraipymais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalyje. Komisija negavo jokių įrodymų ir nenustatė priešingų įrodymų, kurie paneigtų šią išvadą. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius. Per šį tyrimą Kinijos Vyriausybė ar eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų.

3.3.1.11. Išvada

(110) 3.3.1.2–3.3.1.9 skirsniuose pateikta analizė, apimanti visų turimų įrodymų, susijusių su KLR kišimusi į savo ekonomiką apskritai ir aliuminio sektorių (įskaitant peržiūrimąjį produktą), parodė, kad kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos veiksnių, nes jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Tuo remdamasi, ir Kinijos Vyriausybei bei eksportuojantiems gamintojams nebendradarbiaujant, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti.

(111) Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje. Komisija priminė, kad atliekant tyrimą, po atrankos formų pateikimo, nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis gamintojas ir kad nebuvo pateikta jokių tvirtinimų, kad kai kurios vidaus sąnaudos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto trečią įtrauką yra neiškraipytos.

3.3.2. Tipiška šalis

3.3.2.1. Bendrosios pastabos

(112) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmąją įtrauką normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje.

(113) Tipiška šalis pasirinkta remiantis šiais kriterijais: — ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze, naudojo šalis, kurių bendrosios nacionalinės pajamos panašios į KLR; — peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (69); — susijusių viešų duomenų prieinamumas toje šalyje; — jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

(114) Kaip paaiškinta 28–29 konstatuojamosiose dalyse, 2018 m. balandžio 19 d. pranešime Komisija suinteresuotosioms šalims pranešė, kad ji nustatė Turkiją kaip galimą tipišką šalį ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas bei siūlyti kitas šalis. Pastabų šiuo aspektu nebuvo gauta.

(115) Kaip nurodyta 30–31 konstatuojamosiose dalyse, 2018 m. spalio 3 d. pranešime Komisija patvirtino ketinanti naudoti Turkiją kaip galimą tipišką šalį ir paprašė teikti pastabas. Pastabų šiuo aspektu taip pat nebuvo gauta.

3.3.2.2. Ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR

(116) Pasaulio bankas Turkiją laiko šalimi, kurios ekonominio išsivystymo lygis yra panašus kaip KLR, t. y. pagal bendrąsias nacionalines pajamas (toliau – BNP) ją, kaip ir KLR, priskiria prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių (70).

3.3.2.3. Peržiūrimojo produkto gamyba tipiškoje šalyje

(117) 2018 m. balandžio 19 d. pranešime Komisija nurodė, kad Turkijoje nustatė peržiūrimojo produkto gamintoją „Sedat Tahir A.Ș.“ Suinteresuotosios šalys buvo paragintos teikti pastabas ir siūlyti kitus gamintojus kitose tipiškose šalyse, kurie atitiktų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmosios įtraukos kriterijus. Negauta nei pastabų dėl tipiškos šalies tinkamumo, nei pasiūlymų panašia šalimi rinktis kitą nei Turkija šalį.

3.3.2.4. Susijusių viešų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

(118) 2018 m. balandžio 19 d. pranešime Komisija nurodė, kad tiek pagrindinė žaliava (t. y. aliumininė folija, suvyniota į vadinamuosius didelius ritinius, kurių masė didesnė kaip 10 kg), tiek peržiūrimasis produktas (t. y. aliumininė folija, suvyniota į mažus ritinius, kurių masė ne didesnė kaip 10 kg), priskiriami tiems patiems SS kodams – 7607 11 ir 7607 19. Siekiant užtikrinti, kad žaliavos būtų nustatytos teisingai, tik tos šalys, kurios toliau atskiria pagrindinę žaliavą nuo peržiūrimojo produkto, gali būti laikomos tinkamomis tipiškomis šalimis normaliajai vertei tinkamai apskaičiuoti. Tuo etapu manyta, kad tik Turkijoje pagrindinė žaliava priskiriama prie kitų kodų nei peržiūrimasis produktas, be to, galima naudotis išsamiu viešų duomenų rinkiniu.

(119) Suinteresuotosios šalys buvo paragintos teikti pastabas dėl Turkijos tinkamumo, be kita ko, pagal minėtus kriterijus. Pastabų negauta.

a) Gamybos veiksnių duomenys

(120) Kalbant apie Turkiją, su pagrindinėmis peržiūrimajam produktui gaminti naudojamomis žaliavomis susijusius importo duomenis buvo galima lengvai rasti Pasaulio prekybos atlase, o duomenis apie kitus svarbius gamybos veiksnius, tokius kaip darbo jėga ir elektros energijos sąnaudos, taip pat buvo galima rasti Turkijos statistikos instituto svetainėje.

b) Finansiniai duomenys (gamybos pridėtinės išlaidos, PBA ir pelnas)

(121) Per tyrimą nustatyta, kad viešai prieinami yra 2017 m. Turkijos gamintojo „Sedat Tahir A.Ș.“ finansiniai duomenys.

3.3.2.5. Išvada

(122) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmąją įtrauką tikslas – galimoje tipiškoje šalyje rasti visus arba kiek įmanoma daugiau atitinkamų neiškraipytų gamybos veiksnių, kuriuos naudoja Kinijos bendradarbiaujantys gamintojai, ir neiškraipytų gamybos pridėtinių išlaidų, PBA ir pelno duomenų.

(123) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, Turkija atitiko visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kad būtų laikoma tinkama tipiška šalimi. Visų pirma Turkijoje gaminamas peržiūrimasis produktas ir turimi išsamūs visų gamybos veiksnių, gamybos pridėtinių išlaidų, PBA ir pelno duomenys.

(124) Nustačius, kad Turkija šiuo atveju yra tinkama tipiška šalis, nereikėjo toliau tirti Turkijos socialinės ir aplinkos apsaugos lygio.

3.3.3. Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA ir pelnas

(125) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto ketvirtą pastraipą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“.

(126) Kaip minėta 28–31 konstatuojamosiose dalyse, Komisija nurodė, kad nustatė gamintoją, „Sedat Tahir A.S.“, kurio finansinės ataskaitos buvo viešai prieinamos ir kuris gamino peržiūrimąjį produktą numatomoje tipiškoje šalyje. Ji taip pat nurodė, kad, siekdama nustatyti PBA ir pelno procentinius dydžius normaliajai vertei apskaičiuoti, ketino remtis „Sedat Tahir A.Ș.“ 2017 pelno ir nuostolio ataskaitos duomenimis. Per nustatytą 10 dienų terminą pastabų dėl šio aspekto negauta.

(127) Gamybos pridėtinės išlaidos nėra atskirai nurodytos turimoje „Sedat Tahir A.Ș.“ pelno ir nuostolio ataskaitoje, todėl, Komisijos nuomone, jas reikia įtraukti į parduotų prekių ar gamybos sąnaudas.

(128) Tada Komisija naudojo „Sedat Tahir A.Ș.“ 2017 m. pelno ir nuostolio ataskaitos duomenis, siekdama nustatyti PBA ir pelno procentinius dydžius, kurie būtų taikomi apskaičiuojant gamybos sąnaudas normaliajai vertei nustatyti.

3.3.4. Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

(129) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą „normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus“, ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“.

(130) 2018 m. balandžio 19 d. pranešime Komisija pažymėjo ketinant naudotis Pasaulio prekybos atlaso (GTA) duomenų baze, kad nustatytų neiškraipytas pirmųjų penkių žaliavų, nurodytų 1 lentelėje, sąnaudas. Be to, Komisija pareiškė ketinanti naudoti Turkijos statistikos institutą kaip darbo sąnaudų ir elektros energijos sąnaudų šaltinį. Ji taip pat nurodė, kad planuoja naudoti duomenų bazę „Orbis“ kaip viešai prieinamų finansinių ataskaitų šaltinį, kad nustatytų pagrįstą administracinių, pardavimo ir bendrųjų išlaidų bei pelno sumą.

3.3.4.1. Gamybos veiksniai

(131) Kaip jau nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, 2018 m. balandžio 19 d. pranešime Komisija sudarė pradinį sąrašą gamybos veiksnių ir Turkijos šaltinių, skirtų naudoti visiems gamybos veiksniams, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusiems su peržiūrimojo produkto gamyba, nustatyti.

(132) Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, siekdama nustatyti gamybos sąnaudas Komisija naudojo atrinkto Sąjungos gamintojo pateiktą įvairių gamybos veiksnių, susijusių su peržiūrimojo produkto gamyba, suvartojimo apimtį ir pritaikė ją Turkijos vieneto sąnaudoms, kurias nustatė remdamasi įvairiais 130–144 konstatuojamosiose dalyse nurodytais skirtingų gamybos veiksnių, susijusių su peržiūrimojo produkto gamyba, šaltiniais. Iš tiesų, remiantis turima pradinio tyrimo informacija, Kinijos eksportuojančių gamintojų gamybos procesas ir naudotos žaliavos visiškai atitiko aptariamo Sąjungos gamintojo nurodytuosius.

(133) Atsižvelgiant į visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją ir tikrinamojo vizito vieno iš pareiškėjų patalpose rezultatus buvo nustatyti šie gamybos veiksniai, SS kodai ir, kai taikoma, 12 skaitmenų Turkijos muitų tarifų kodai: 1 lentelė Gamybos veiksnys Muitų tarifo kodas Vieneto importo vertė Aliumininė folija, be pagrindo, valcuota, bet toliau neapdorota (dideli ritiniai) 7607 11 19 00 11 7607 11 19 00 12 3,83 EUR/kg Spalvota/kartoninė dėžė vienam ritiniui 4819 20 3,20 EUR/kg Popierinė šerdis 4822 90 1,25 EUR/kg Išorinis dėklas 24 ritiniams supakuoti 4819 20 3,20 EUR/kg Darbas (tiesioginis ir netiesioginis) Darbo užmokestis gamybos pramonėje [nėra duomenų] 8,15 EUR/darbo val. Elektra [nėra duomenų] 0,06 EUR/kWh

3.3.4.2. Medžiagos

(134) Kalbant apie aliumininę foliją, pareiškėjai nurodė, kad standartinė naudojama žaliava yra aliumininė folija, be pagrindo, valcuota, bet toliau neapdorota, priskiriama SS kodui 7607 11. Tam pritarė du iš keturių Kinijos gamintojų, pateikusių atsakymus į pranešimo apie inicijavimą III priedą. Vienas iš pareiškėjų pateikė papildomos informacijos, kad 12 skaitmenų didelių ritinių Turkijos muitų tarifų kodai yra 7607 11 19 00 11 ir 7607 11 19 00 12. Neturėdama papildomos Kinijos gamintojų informacijos ir kitų suinteresuotųjų šalių pastabų Komisija nusprendė normaliajai vertei apskaičiuoti naudoti nurodytus 12 skaitmenų muitų tarifų kodus.

(135) Dėl spalvotos/kartoninės dėžės vienam ritiniui pareiškėjai nurodė, kad taikytinas SS kodas yra 4819 10, o vienas Kinijos gamintojas nurodė, kad taikytinas SS kodas yra 4819 20. SS kodui 4819 10 priskiriamos „dėžės iš gofruoto popieriaus arba kartono“, o SS kodui 4819 20 – „dėžės iš negofruoto popieriaus arba kartono“. Kadangi naudojamos dėžės yra negofruotos, Komisija nusprendė nagrinėti SS kodą 4819 20. Turkijos nomenklatūra buvo išnagrinėta išsamiau pagal tą SS kodą, tačiau nebuvo nustatytas tikslesnis tinkamas aprašymas. Todėl Komisija nusprendė naudoti nurodytą 6 skaitmenų SS kodą, siekdama nustatyti to gamybos sąnaudų elemento, kuris turi būti naudojamas normaliajai vertei apskaičiuoti, sąnaudas.

(136) Dėl popierinės šerdies pareiškėjai nurodė tą patį SS kodą 4819 10 kaip ir dėl spalvotos/kartoninės dėžės. Peržiūrėjusi aprašymą Komisija padarė išvadą, kad produktas turėtų būti priskiriamas SS kodui 4822 90 kaip „kitos kartono šeivos“. Turkijos nomenklatūra buvo išnagrinėta išsamiau pagal tą SS kodą, tačiau nebuvo nustatytas tikslesnis tinkamas aprašymas, todėl Komisija nusprendė naudoti 6 skaitmenų SS kodą 4822 90, siekdama nustatyti to gamybos sąnaudų elemento, kuris turi būti naudojamas normaliajai vertei apskaičiuoti, sąnaudas.

(137) Vienas pareiškėjų pateikė informacijos, kad kaip gamybos veiksnį reikia įtraukti išorinį dėklą (24 aliumininės folijos ritiniams supakuoti). Peržiūrėjusi aprašymą Komisija padarė išvadą, kad tas produktas taip pat turėtų būti priskiriamas SS kodui 4819 20. Turkijos nomenklatūra buvo išnagrinėta išsamiau pagal tą SS kodą, tačiau nebuvo nustatytas tikslesnis tinkamas aprašymas, todėl Komisija nusprendė naudoti 6 skaitmenų SS kodą 4819 20, siekdama nustatyti to gamybos sąnaudų elemento, kuris turi būti naudojamas normaliajai vertei apskaičiuoti, sąnaudas.

(138) Dėl aliumininės folijos, Komisija pagal Turkijos muitų tarifų kodus 7607 11 19 00 11 ir 7607 11 19 00 12 nustatė jos importo iš kitų pasaulio šalių, išskyrus KLR, 2017 m. vertę eurais ir kiekį kilogramais. Tada, remdamasi tais skaičiais, Komisija apskaičiavo vidutinę svertinę vieno kilogramo didelių aliuminio ritinių importo vertę eurais, kuri turi būti naudojama kaip susijusios žaliavų sąnaudos gamybos sąnaudoms nustatyti.

(139) Dėl spalvotų/kartoninių dėžių ir išorinių dėklų, Komisija pagal SS kodą 4819 20 nustatė jų importo į Turkiją iš kitų pasaulio šalių, išskyrus KLR, 2017 m. vertę eurais ir kiekį kilogramais. Tada, remdamasi tais skaičiais, Komisija apskaičiavo vidutinę svertinę vieno kilogramo spalvotų/kartoninių dėžių ir išorinių dėklų importo vertę eurais, kuri turi būti naudojama kaip susijusios žaliavų sąnaudos gamybos sąnaudoms nustatyti.

(140) Dėl popierinių šerdžių, Komisija pagal SS kodą 4822 90 nustatė jų importo į Turkiją iš kitų pasaulio šalių, išskyrus KLR, 2017 m. vertę eurais ir kiekį kilogramais. Tada, remdamasi tais skaičiais, Komisija apskaičiavo vidutinę svertinę vieno kilogramo popierinių šerdžių importo vertę eurais, kuri turi būti naudojama kaip susijusios žaliavų sąnaudos gamybos sąnaudoms nustatyti.

(141) Dėl aliumininės folijos laužo, vieno pareiškėjo teigimu, galima laikyti, kad susidaro nulis atliekų, dėl to į apskaičiuotas gamybos sąnaudas nereikėtų įtraukti laužo vertės. Kadangi jokių kitų pastabų negauta, Komisija nusprendė laikytis to metodo.

(142) Kad galėtų nustatyti neiškraipytą žaliavų, pristatytų prie eksportuojančio gamintojo gamyklos vartų, kainą, Komisija sprendė, ar būtų tikslinga prie importo kainos pridėti tipiškos šalies (Turkijos) importo muitą ir žaliavų vidaus vežimo išlaidas. Komisija nustatė, kad Turkija netaiko importo muito pagrindinės žaliavos – į didelius ritinius suvyniotos aliumininės folijos – importui iš kitų šalių nei KLR, iš kurių daugiausia ir importuoja. Dėl žaliavų vidaus vežimo, kadangi nebendradarbiavo nė vienas Kinijos gamintojas, tokios informacijos nėra. Tačiau, kaip nurodyta 153 konstatuojamojoje dalyje, iš normaliosios vertės, kuri nėra pakoreguota atsižvelgiant į tokius importo muitus ir vežimo išlaidas, jau matyti, kad didelė dalis pardavimo eksportui vykdoma dempingo kaina. Todėl dėl žaliavų vidaus vežimo išlaidų ir importo muitų nagrinėjimo, po kurio būtų reikėję normaliąją vertę pakoreguoti atsižvelgiant į tokias išlaidas ir ją padidinti, normalioji vertė ir atitinkamai dempingo skirtumas galėjo tik padidėti. Į tai atsižvelgdama Komisija nemanė, kad šiuo atveju būtų tikslinga koreguoti žaliavų sąnaudas atsižvelgiant į importo muitą ir vidaus vežimo išlaidas.

3.3.4.3. Darbas

(143) 2018 m. spalio 3 d. pranešime Komisija nurodė, kad darbo sąnaudoms nustatyti ketina naudotis Turkijos statistikos instituto paskelbtais duomenimis. Visų pirma Komisija nurodė, kad ji ketina naudoti 2016 m. valandines darbo sąnaudas gamybos sektoriuje pagal NACE 2 red. (71) ekonominės veiklos rūšį C.24 (pagrindinių metalų gamyba (72)) – tai naujausi turimi statistiniai duomenys (73). Ji taip pat nurodė, kad vertės būtų tinkamai pakoreguotos atsižvelgiant į infliaciją, naudojant Turkijos statistikos instituto paskelbtą vidaus gamintojų kainų indeksą (74). Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino tą metodą.

3.3.4.4. Elektra

(144) Dėl elektros energijos sąnaudų, neturėdama informacijos apie KLR suvartojimo lygį, 2018 m. spalio 3 d. pranešime Komisija nurodė ketinanti taikyti vidutinę elektros energijos vieneto kainą pramoniniams naudotojams, pateiktą Turkijos statistikos instituto pranešime spaudai (75). Kadangi jokių pastabų negauta, Komisija patvirtino tą metodą.

3.3.5. Skaičiavimai

(145) Norėdama nustatyti apskaičiuotą normaliąją vertę Komisija ėmėsi šių dviejų veiksmų.

(146) Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija vieno pareiškėjų gamybos proceso lygmeniu nustatytus naudojimo veiksnius (medžiagos, darbas ir energija) padaugino iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje Turkijoje.

(147) Antra, pirmiau nurodytoms gamybos sąnaudoms Komisija pritaikė „Sedat Tahir A.Ș.“ gamybos pridėtines išlaidas, PBA ir pelną. Jos nustatytos remiantis „Sedat Tahir A.Ș.“ 2017 m. metine ataskaita.

(148) Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą. Kadangi eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, normalioji vertė nustatyta visos šalies mastu, o ne kiekvienam eksportuotojui ir gamintojui atskirai.

3.4. Eksporto kaina

(149) Kaip minėta 21 konstatuojamojoje dalyje, Komisija iš KLR gamintojų negavo jokių klausimyno atsakymų. Todėl Komisija visų rūšių buitinei aliumininei folijai nustatė vieną vidutinę svertinę eksporto kainą, remdamasi Eurostato importo statistiniais duomenimis (COMEXT).

3.5. Palyginimas

(150) Komisija normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

(151) Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Normalioji vertė pakoreguota ir padidinta 2 % dėl negrąžintino PVM išlaidų, o eksporto kaina pakoreguota ir sumažinta 1–3 % dėl tarptautinio frachto, draudimo ir vidaus vežimo išlaidų.

3.6. Dempingo skirtumas

(152) Komisija palygino panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine viso eksporto į Sąjungą kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

(153) Tuo remdamasi Komisija nustatė, kad procentais išreikštas CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra didesnis nei 150 %. Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

3.7. Dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos

(154) Nustačiusi, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo vykdytas dempingas, Komisija analizavo, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi, jei priemonės būtų panaikintos.

(155) Kadangi KLR gamintojai nebendradarbiavo, šis nagrinėjimas buvo pagrįstas Komisijos turima informacija, t. y. prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir kitų nepriklausomų šaltinių informacija, tokia kaip oficialūs importo statistiniai duomenys ir informacija, gauta iš suinteresuotųjų šalių atliekant tyrimą.

(156) Siekdama išnagrinėti galimą importo raidą, jei priemonės būtų panaikintos, Komisija analizavo KLR nepanaudotus pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą.

3.7.1. KLR nepanaudoti pajėgumai

(157) Prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjai priminė, kad didelius aliuminio ritinius reikia paprasčiausiai supjaustyti, kad jie taptų peržiūrimuoju produktu, todėl Kinijos didelių aliuminio ritinių pertekliniai pajėgumai yra svarbus elementas siekiant nustatyti peržiūrimojo produkto perteklinius pajėgumus.

(158) Kaip nurodyta prašyme atlikti peržiūrą, 2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, antidempingo priemonių taikymas išplėstas į didelius ritinius suvyniotai aliumininei folijai (76), apskaičiuota, kad Kinijos visų rūšių aliumininės folijos gamybos pajėgumai buvo 450 000 t didesni už bendrą Kinijos vidaus suvartojimą. Prašyme taip pat buvo apskaičiuota, kad šie gamybos pajėgumai padidės nuo 2,5 mln. tonų 2014 m. iki 2,8 mln. tonų 2018 m., o vidaus suvartojimo padidėjimo veikiausiai nepakaktų didėjantiems pajėgumams absorbuoti (77). Sąjungoje suvartojama apie 85 600 tonų peržiūrimojo produkto.

(159) JAV tarptautinės prekybos komisija galutiniame antidempingo ir kompensacinių priemonių tyrimų sprendime dėl į didelius ritinius suvyniotos aliumininės folijos, pagrįstame KLR eksportuotojų ir gamintojų pateiktais atsakymais, numatė, kad KLR nepanaudoti aliumininės folijos pajėgumai 2017 m. ir 2018 m. atitinkamai sudarys 161 233 ir 157 305 t (78), o tai gerokai viršija ES paklausą.

(160) Be to, iš keturių KLR gamintojų grupių, kurios pateikė užpildytas atrankos formas, gautuose atsakymuose patvirtinta, kad jų nepanaudoti pajėgumai vidutiniškai sudaro apie 25 %.

(161) Atsižvelgdama į tai Komisija nustatė, kad KLR yra daug perteklinių pajėgumų, todėl yra didelė tikimybė, kad panaikinus antidempingo priemones importo apimtis smarkiai išaugs ir bus daromas didesnis spaudimas kainoms.

(162) Suinteresuotosios šalys neginčijo šiuo klausimu pateiktos pareiškėjų informacijos. Komisija nerado įrodymų, kurie prieštarautų šiai informacijai.

3.7.2. Sąjungos rinkos patrauklumas

(163) Kad nustatytų galimą importo raidą tuo atveju, jeigu priemonės būtų panaikintos, Komisija vertino Sąjungos rinkos patrauklumą dėl kainų.

(164) Šiuo atžvilgiu Kinijos eksporto kainų statistikos analizė nėra naudinga, nes ir žaliavos, ir galutinis produktas KLR yra nurodomi pagal tuos pačius SS kodus.

(165) Tačiau iš Kinijos gamintojų pateiktų atrankos formos atsakymų matyti, kad nepaisant galiojančių priemonių jie ES rinkoje taiko vidutiniškai didesnes kainas nei kitų trečiųjų šalių rinkose ir vidaus rinkoje. Iš tiesų, kainos ES rinkoje buvo vidutiniškai 5–10 % didesnės nei kitose trečiosiose šalyse ir vidutiniškai 20–25 % didesnės nei vidaus rinkoje.

(166) Kaip nurodyta prašyme atlikti peržiūrą, Turkija ir Indija atitinkamai nuo 2014 m. ir 2017 m. taiko antidempingo priemones iš KLR importuojamai aliumininei folijai. Jei būtų leista nebetaikyti ES priemonių buitinei aliumininei folijai, labai tikėtina, kad dėl galiojančių priemonių importui į tas kitas rinkas ir ES rinkos patrauklumo kainos atžvilgiu pardavimas būtų nukreiptas į ES rinką.

(167) Dėl didelės KLR eksporto apimties ir rinkos dalies pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (12 994 t, 13,4 %) ir tolesnio peržiūrimojo produkto eksporto iš KLR į Sąjungos rinką nagrinėjamuoju laikotarpiu (1 519 t, 1,8 %) Komisija gali daryti išvadą, kad Sąjungos rinka yra patraukli KLR peržiūrimojo produkto gamintojams.

(168) Todėl, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, importas iš KLR į Sąjungą dempingo kaina veikiausiai labai padidėtų.

3.7.3. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

(169) Remdamasi tuo, kas išdėstyta, visų pirma nustatytu dempingo skirtumu peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, dideliais KLR nepanaudotais pajėgumais ir Sąjungos rinkos patrauklumu, Komisija mano, kad panaikinus priemones dempingas veikiausiai tęstųsi, o Sąjungos rinką užplūstų didelis kiekis dempingo kaina eksportuojamų produktų. Todėl manoma, kad yra dempingo tęsimosi tikimybė, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių antidempingo priemonių.

3.7.4. Dempingo pasikartojimo tikimybė

(170) Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu produktai iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuoti dempingo kaina. Nepaisant palyginti nedidelės importo apimties, palyginti su Sąjungos suvartojimu, nustatyti dempingo skirtumai patvirtinti išanalizavus eksporto į kitas trečiąsias šalis kainas, kurios, atrodo, yra dar mažesnės, kaip aprašyta 165 konstatuojamojoje dalyje. Atsižvelgdama į 3.7.1 ir 3.7.2 skirsniuose išnagrinėtus elementus Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, Kinijos gamintojai į Sąjungą eksportuotų didelį kiekį buitinės aliumininės folijos dempingo kaina. Todėl yra įrodymų, kad, jei priemonės baigtų galioti, yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi, ir, bet kuriuo atveju yra tikimybė, kad dempingas pasikartotų.

4. ŽALOS TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

4.1. Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

(171) Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu panašų produktą Sąjungoje gamino 20 žinomų gamintojų. Jie sudaro Sąjungos pramonę, apibrėžtą pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

4.2. Pirminės pastabos

(172) Komisija žalą įvertino remdamasi gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo, rinkos dalies, užimtumo, našumo ir augimo tendencijomis, nustatytomis visos Sąjungos pramonės lygmeniu, ir kainų, pelningumo, pinigų srauto, pajėgumo padidinti kapitalą ir investicijas, atsargų, investicijų grąžos ir darbo užmokesčio tendencijomis, nustatytomis atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

4.3. Sąjungos suvartojimas

(173) Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė sudėjusi Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungoje apimtį ir visą importą į Sąjungą, kurį nurodo Eurostatas.

(174) Peržiūrimojo produkto suvartojimo Sąjungoje raida: 2 lentelė Sąjungos suvartojimas (tonomis) 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Bendras suvartojimas 104 521 93 058 88 707 85 666 Indeksas (2014 m. = 100) 100 89 85 82 Šaltinis: Eurostatas, Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(175) Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos suvartojimas palaipsniui sumažėjo 18 %. Iš kiekvienų metų duomenų analizės matyti, kad suvartojimas palaipsniui mažėjo per visą laikotarpį – 2014–2015 m. mažėjo greičiau, o nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio vienodai.

4.4. Importas iš KLR

4.4.1. Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis

(176) Komisija importo iš KLR į Sąjungą apimtį nustatė remdamasi Eurostato duomenimis TARIC lygmeniu, o importo rinkos dalis – lygindama šią importo apimtį su Sąjungos suvartojimu, kaip parodyta 2 lentelėje.

(177) Importo iš KLR rinkos dalies ir apimties raida: 3 lentelė Importo apimtis ir rinkos dalis 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Importo iš KLR apimtis (tonomis) 3 510 2 549 2 650 1 519 Indeksas (2014 m. = 100) 100 73 75 43 Importo iš KLR rinkos dalis (%) 3,4 2,7 3,0 1,8 Indeksas (2014 m. = 100) 100 82 89 53 Šaltinis: Eurostatas.

(178) Didžiausia importo iš KLR apimtis buvo 2014 m., tada gerokai sumažėjo 2015 m., šiek tiek padidėjo 2016 m. ir vėl labai sumažėjo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, taigi iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 57 %. Importo rinkos dalis peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 3,4 % iki 1,8 %.

(179) Analizuojant žalą svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį iš KLR į Sąjungą buvo toliau importuojama mokant muitus.

4.4.2. Importo iš KLR kainos

(180) Komisija naudojo Eurostato nurodytas importo iš KLR kainas.

(181) Vidutinių importo iš KLR į Sąjungą kainų raida: 4 lentelė Importo iš KLR kainos 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Vidutinė importo iš KLR kaina (EUR už toną) 2 340 2 934 2 827 2 413 Indeksas (2014 m. = 100) 100 125 121 103 Šaltinis: Eurostatas.

(182) Vidutinės importo iš KLR kainos 2014–2015 m. padidėjo 25 %, 2016 m. šiek tiek sumažėjo, o per peržiūros tiriamąjį laikotarpį sumažėjo beveik iki 2014 m. lygio.

(183) Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinės tonos importo iš KLR kainos buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės vidutines tonos pardavimo kainas ir vidutines tonos gamybos sąnaudas, kaip nurodyta 10 lentelėje.

4.4.3. Priverstinis kainų mažinimas

(184) Komisija priverstinį kainų mažinimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatė lygindama atrinktų Sąjungos gamintojų vidutines svertines pardavimo kainas, taikytas nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje, pakoreguotas atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis, ir Eurostato nurodytas peržiūrimojo produkto importo iš KLR CIF kainas, pakoreguotas atsižvelgiant į iškrauto produkto kainą, įskaitant konvencinio muito sumą.

(185) Palyginus gautas rezultatas išreikštas atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinės kainos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi.

(186) Atlikus palyginimą nustatyta, kad dėl importo iš KLR Sąjungos rinkoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu vidutiniškai 29,3 % priverstinai mažintos kainos.

4.5. Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR

(187) Importo į Sąjungą apimtis, taip pat peržiūrimojo produkto importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis ir kainų tendencijos pateiktos 5 lentelėje. Apimtis ir kainų tendencijos grindžiamos Eurostato duomenimis. 5 lentelė Importas iš trečiųjų šalių, išskyrus KLR 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Importo apimtis (tonomis) 4 011 2 525 4 029 5 119 Indeksas (2014 m. = 100) 100 63 100 128 Rinkos dalis (%) 3,8 2,7 4,5 6,0 Indeksas (2014 m. = 100) 100 71 118 156 Vidutinė importo kaina (EUR už toną) 2 621 2 685 2 653 2 888 Indeksas (2014 m. = 100) 100 102 101 110 Šaltinis: Eurostatas.

(188) Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo. 2014–2015 m. ji sumažėjo 37 %, tačiau peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padvigubėjo ir iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 28 %.

(189) Kadangi bendras Sąjungos suvartojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo, dėl šio padidėjimo importo iš kitų trečiųjų šalių rinkos dalis per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 3,8 % 2014 m. iki 6,0 % peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

(190) Vidutinės importo iš kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 10 %, tačiau buvo gerokai mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, kaip nurodyta 10 lentelėje.

(191) Per nagrinėjamąjį laikotarpį peržiūrimasis produktas iš kitų trečiųjų šalių daugiausia importuotas iš Turkijos, Norvegijos ir Tailando.

(192) Prašyme atlikti peržiūrą pareiškėjai tvirtino, kad importas iš Norvegijos nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo, nors, pareiškėjų žiniomis apie rinką, peržiūrimasis produktas ten nebuvo gaminamas. Pareiškėjai taip pat tvirtino, kad Tailande ir Indonezijoje vykdomos peržiūrimojo produkto perkrovimo operacijos, ir įtarė, kad šie produktai yra KLR kilmės.

(193) Komisija analizavo Eurostato duomenis, susijusius su aptariamu importu. Importo į Sąjungą iš Norvegijos, Tailando ir Indonezijos apimties raida: 6 lentelė Importas iš Norvegijos, Tailando ir Indonezijos 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Importo iš Norvegijos apimtis (tonomis) 233 86 790 1 186 Indeksas (2014 m. = 100) 100 37 339 509 Importo iš Tailando apimtis (tonomis) 0 0 70 654 Indeksas (2016 m. = 100) 0 0 100 934 Importo iš Indonezijos apimtis (tonomis) 0 0 0 196 Šaltinis: Eurostatas.

(194) Komisija neturi informacijos apie peržiūrimojo produkto gamybą Norvegijoje. Be to, Komisija nustatė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importu iš Norvegijos, Tailando ir Indonezijos visiškai kompensuotas sumažėjęs importas iš KLR. Pareiškėjai tvirtino, kad galiojančių antidempingo priemonių importui iš KLR galimai vengiama vykdant perkrovimo operacijas Norvegijoje, Tailande ir Indonezijoje. Tačiau Komisija negalėjo patikrinti šiam tvirtinimui pagrįsti pateiktų įrodymų.

4.6. Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.6.1. Bendrosios pastabos

(195) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius ekonominius veiksnius ir rodiklius, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėjusius įtakos Sąjungos pramonės padėčiai.

(196) Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, nustatydama galimą žalą Sąjungos pramonei Komisija atliko atranką.

(197) Siekdama nustatyti žalą Komisija atskirai nagrinėjo makroekonominius ir mikroekonominius žalos rodiklius.

(198) Makroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi Sąjungos pramonės pateiktais duomenimis ir patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais. Duomenys buvo susiję su visais Sąjungos gamintojais.

(199) Mikroekonominius rodiklius Komisija vertino remdamasi patikrintais atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis.

(200) Komisija nustatė, kad abu duomenų rinkiniai atspindi Sąjungos pramonės ekonominę padėtį.

(201) Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų naudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas ir našumas.

(202) Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vidutinės vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą.

4.6.2. Makroekonominiai rodikliai

4.6.2.1. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

(203) Visos Sąjungos pramonės gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų naudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 7 lentelė Sąjungos gamintojų gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Gamybos apimtis (tonomis) 104 344 96 478 89 070 86 254 Indeksas (2014 m. = 100) 100 92 85 83 Gamybos pajėgumai (tonomis) 160 145 163 178 144 653 147 950 Indeksas (2014 m. = 100) 100 102 90 92 Pajėgumų naudojimas (%) 65 59 62 58 Indeksas (2014 m. = 100) 100 91 95 89 Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(204) Sąjungos pramonės gamybos apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 17 % ir atitiko Sąjungos suvartojimo sumažėjimą. Mažėjimas buvo mažiau akivaizdus nuo 2016 m. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos.

(205) Sąjungos pramonės gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 8 %, o tai rodo, kad Sąjungos pramonė negalėjo sumažinti pajėgumų tiek, kiek reikėjo dėk sumažėjusios gamybos nagrinėjamuoju laikotarpiu.

(206) Pajėgumų naudojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, bet peržiūros tiriamuoju laikotarpiu buvo mažiausias, palyginti su 2014 m. Apskritai nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimo koeficientas sumažėjo 11 %.

4.6.2.2. Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

(207) Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 8 lentelė Sąjungos gamintojų pardavimo apimtis ir rinkos dalis 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Pardavimo Sąjungoje apimtis (tonomis) 97 000 87 984 82 028 79 028 Indeksas (2014 m. = 100) 100 91 85 81 Rinkos dalis (%) 92,8 94,5 92,5 92,3 Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(208) Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis sumažėjo 19 %. Sumažėjimas atitiko Sąjungos suvartojimo sumažėjimą.

(209) 2014–2015 m. Sąjungos pramonei pavyko padidinti rinkos dalį, tačiau 2016 m. ją vėl prarado. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo netgi šiek tiek mažesnė nei nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje.

4.6.2.3. Augimas

(210) Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės gamyba sumažėjo 17 %, Sąjungos suvartojimas – 18 %, o Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimtis – 19 %. Sąjungos pramonės pardavimo apimties sumažėjimą nagrinėjamuoju laikotarpiu reikėtų vertinti atsižvelgiant į tuo pačiu laikotarpiu sumažėjusį suvartojimą. Sąjungos rinkos dalis šiek tiek sumažėjo.

4.6.2.4. Užimtumas ir našumas

(211) Sąjungos pramonės užimtumo ir našumo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 9 lentelė Sąjungos gamintojų užimtumas ir našumas 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Darbuotojų skaičius (etato ekvivalentas) 1 048 1 033 1 015 977 Indeksas (2014 m. = 100) 100 99 97 93 Našumas (tonomis vienam darbuotojui) 100 93 88 88 Indeksas (2014 m. = 100) 100 94 88 89 Šaltinis: Sąjungos pramonės pateikti duomenys ir patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(212) Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl sumažėjusios Sąjungos pramonės gamybos apimties užimtumas taip pat sumažėjo 7 %. Tačiau užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo mažiau nei 17 % sumažėjusi gamybos apimtis. Tai turėjo įtakos Sąjungos gamintojų našumui, kuris nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 11 %.

4.6.3. Mikroekonominiai rodikliai

4.6.3.1. Kainos ir kainoms poveikį darantys veiksniai

(213) Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų ir gamybos sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 10 lentelė Vidutinės pardavimo Sąjungoje kainos ir vieneto sąnaudos 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Vidutinė tonos pardavimo kaina (EUR) 3 723 3 844 3 596 3 703 Indeksas (2014 m. = 100) 100 103 97 99 Vidutinės tonos gamybos sąnaudos (EUR) 3 539 3 719 3 549 3 802 Indeksas (2014 m. = 100) 100 105 100 107 Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(214) Sąjungos pramonės tonos pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje vidutinė kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 1 %, o tonos gamybos sąnaudos tuo pačiu laikotarpiu padidėjo 7 %.

4.6.3.2. Darbo sąnaudos

(215) Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 11 lentelė Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Vieno darbuotojo vidutinės darbo sąnaudos (EUR etato ekvivalentui) 26 187 26 509 26 383 25 348 Indeksas (2014 m. = 100) 100 101 101 97 Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(216) Vidutinės Sąjungos pramonės vieno darbuotojo darbo sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek sumažėjo.

4.6.3.3. Atsargos

(217) Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 12 lentelė Atsargos 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) 1 378 1 321 1 598 1 285 Indeksas (2014 m. = 100) 100 96 116 93 Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(218) Laikotarpio pabaigos atsargų lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo. Apskritai per šį laikotarpį šios atsargos sumažėjo 7 %.

4.6.3.4. Pelningumas, pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą

(219) Komisija Sąjungos pramonės pelningumą nustatė panašaus produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje pelną neatskaičius mokesčių išreiškusi šio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

(220) Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu: 13 lentelė Pelningumas, pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža 2014 m. 2015 m. 2016 m. PTL Pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) 5,1 5,5 1,4 – 2,8 Indeksas (2014 m. = 100) 100 109 27 – 55 Pinigų srautas (tūkst. EUR) 3 306 6 758 2 085 612 Indeksas (2014 m. = 100) 100 204 63 19 Investicijos (tūkst. EUR) 1 818 2 068 2 074 1 887 Indeksas (2014 m. = 100) 100 114 114 104 Investicijų grąža (%) 256 254 78 – 115 Indeksas (2014 m. = 100) 100 99 30 – 45 Šaltinis: patikrinti atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymai.

(221) Sąjungos pramonės pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį apskritai sumažėjo net 155 %. Nors 2014–2015 m. jis padidėjo 9 %, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį pelningumas virto nuostoliais.

(222) Grynasis pinigų srautas, t. y. Sąjungos pramonės gebėjimas pačiai finansuoti savo veiklą, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 81 %. 2014–2015 m. jis padvigubėjo, tačiau 2016 m. ir per peržiūros tiriamąjį laikotarpį labai sumažėjo.

(223) Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės metinės investicijos į panašų produktą padidėjo 4 %.

(224) Sąjungos pramonės investicijų grąža – turto grynosios buhalterinės vertės pelno procentinis dydis – nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 145 % ir per peržiūros tiriamąjį laikotarpį tapo neigiama.

4.6.4. Išvada dėl Sąjungos pramonės padėties

(225) Per tyrimą nustatyta, kad daugumos žalos rodiklių raida buvo neigiama ir Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis per nagrinėjamąjį laikotarpį blogėjo.

(226) Kol taikomos priemonės, Sąjungos pramonė sugebėjo išlaikyti kainų lygį ir rinkos dalį mažėjančioje rinkoje.

(227) Sąjungos pramonės gamybos ir pardavimo apimties tendencijos buvo tokios pat neigiamos kaip Sąjungos suvartojimo tendencija. Tačiau neigiamos pelningumo, pinigų srauto ir investicijų grąžos tendencijos nėra susijusios su neigiama suvartojimo raida. Šių rodiklių raida nagrinėjamojo laikotarpio pradžioje, kai buvo nustatytos priemonės, buvo teigiama, tačiau greitai pradėjo blogėti, nes labai sumažėjo suvartojimas ir padidėjo gamybos sąnaudos. Peržiūros tiriamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė veikė nuostolingai.

(228) Tuo pačiu metu, nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo absoliuti importo iš trečiųjų šalių apimtis ir rinkos dalis ir, kaip paaiškinta 194 konstatuojamojoje dalyje, tai visiškai kompensavo sumažėjusį importą iš KLR. Nors vidutinės importo iš trečiųjų šalių kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, Komisija negalėjo padaryti išvados, ar Sąjungos pramonei žala padaryta dėl šio importo, nes nebuvo žinomas importuojamų produktų asortimentas. Tačiau vidutinė trečiųjų šalių vieneto kaina yra vis tiek didesnė už importo iš KLR į Sąjungos rinką kainą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Taigi, blogėjanti Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis sutampa su tuo, kad į Sąjungos rinką ir toliau patenka tipiškas kiekis importo dempingo kaina iš KLR, dėl kurio toliau priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos ir daromas nesąžiningas konkurencinis spaudimas Sąjungos pramonei.

(229) Komisija padarė išvadą, kad apskritai įvertinus žalos veiksnius Sąjungos pramonė nepagerino savo ekonominės ir finansinės padėties ir neatsigavo nuo patirtos materialinės žalos, kurią Komisija nustatė atlikdama pradinį tyrimą.

4.7. Žalos tęsimosi tikimybė

(230) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį Komisija nagrinėjo, ar tęstųsi dėl importo iš KLR daroma materialinė žala, jei būtų leista KLR nebetaikyti priemonių. Per tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu importas iš KLR buvo vykdomas dempingo kaina (153 konstatuojamoji dalis), ir tikėtina, kad dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti priemonių (169 konstatuojamoji dalis).

(231) Siekdama nustatyti žalos tęsimosi tikimybę, jei KLR taikomos priemonės būtų panaikintos, Komisija analizavo i) esamus KLR nepanaudotus pajėgumus, ii) Sąjungos rinkos patrauklumą ir iii) importo iš Kinijos poveikį Sąjungos pramonės padėčiai, jei būtų leista nebetaikyti priemonių.

i) KLR nepanaudoti pajėgumai

(232) Kaip paaiškinta 157–162 konstatuojamosiose dalyse, KLR yra daug perteklinių pajėgumų, kurie gerokai viršija bendrą Sąjungos suvartojimą peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Be to, Komisija nenustatė elementų, kurie galėtų rodyti, kad artimiausioje ateityje peržiūrimojo produkto paklausa KLR vidaus rinkoje arba bet kurios trečiosios šalies rinkoje pastebimai padidėtų. Todėl Komisija padarė išvadą, kad paklausa KLR vidaus rinkoje ar kitų trečiųjų šalių rinkose negalėtų absorbuoti KLR turimų nepanaudotų pajėgumų.

ii) Sąjungos rinkos patrauklumas

(233) Kaip paaiškinta 165–167 konstatuojamosiose dalyse, Sąjungos rinka yra patraukli KLR eksportuojantiems gamintojams. Pradiniu tiriamuoju laikotarpiu (2010–2011 m.) importo iš KLR rinkos dalis siekė 13,4 % – tai rodo galimą importo iš KLR lygį, jeigu priemonės nustotų galioti.

(234) Dėl importo iš KLR be antidempingo muito Sąjungos pramonės pardavimo kainos per peržiūros tiriamąjį laikotarpį būtų priverstinai sumažintos 29,3 %. Tai yra tikėtinas importo iš KLR kainų lygis, jei priemonės būtų panaikintos. Tuo remiantis tikėtina, kad, jei priemonės būtų panaikintos, spaudimas kainoms Sąjungos rinkoje padidėtų, todėl Sąjungos pramonei būtų toliau daroma materialinė žala.

(235) Tuo remiantis, jei nebus taikomos priemonės, KLR eksportuojantys gamintojai veikiausiai padidins eksporto į Sąjungos rinką dempingo kaina apimtį ir rink