TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1967/2006 
2006 m. gruodžio 21 d. 
dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo  
Viduržemio jūroje valdymo priemonių,  
iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93  
ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1626/94 
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, 
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/11
kadangi: 
(1) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių 
apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 1 nuostatos yra 
taikomos Viduržemio jūrai. 
(2) Taryba Sprendimu 98/392/EB 2 sudarė Jungtinių Tautų Jūrų teisės konvenciją, kurioje 
nustatyti principai ir taisyklės, susijusios su gyvųjų atviros jūros išteklių apsauga ir 
valdymu. Pagal tos Konvencijos taisykles Bendrija siekia koordinuoti gyvųjų vandens išteklių valdymą ir apsaugą su kitomis pakrantės valstybėmis. 
(3) Pagal Sprendimą 98/416/EB 
3 Bendrija yra Susitarimo dėl Viduržemio jūros bendrosios 
žvejybos komisijos (toliau – GFCM) Susitariančioji Šalis. GFCM susitarime nustatoma 
regioninio bendradarbiavimo Viduržemio jūros išteklių apsaugos ir valdymo srityje 
sistema, priimant rekomendacijas GFCM taikymo srityje, kurios tampa privalomomis 
Susitariančiosioms Šalims. 
(4) Atsižvelgdama į žuvininkystės Viduržemio jūroje biologines, socialines ir ekonomines 
ypatybes, Bendrija turi nustatyti konkrečią valdymo sistemą. 
                                                 
1 OL L 358, 2002 12 31, p. 59. 
2 OL L 179, 1998 6 23, p. 1. 
3 OL L 190, 1998 7 4, p. 34. L 409/12 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
(5) Bendrija yra įsipareigojusi taikyti atsargumo principą imdamasi priemonių, skirtų saugoti 
ir apsaugoti gyvuosius vandens išteklius bei jūrų ekosistemas ir numatyti tausojantį jų 
naudojimą. 
(6) Šiame reglamente numatyta valdymo sistema apima operacijas, susijusias su Viduržemio 
jūros išteklių žvejyba, kuria užsiima Bendrijos laivai, plaukiojantys Bendrijos ar 
tarptautiniuose vandenyse, trečiosios šalies laivai, plaukiojantys valstybių narių žvejybos 
zonose arba Sąjungos piliečiai atviroje Viduržemio jūroje. 
(7) Tačiau siekiant nekliudyti moksliniams tyrimams, šis reglamentas neturėtų būti taikomas 
bet kurioms operacijoms, kurių reikia tokių tyrimų tikslams. 
(8) Būtina nustatyti veiksmingą valdymo sistemą atitinkamai dalijantis Bendrijos ir valstybių 
narių atsakomybe. 
(9) Griežta tam tikrų jūrų gyvūnų rūšių apsauga, nustatyta 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos 
direktyvoje 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos 4 ir 
taikoma valstybių narių suverenitetui priklausantiems jūrų vandenims, turėtų būti taikoma 
ir atviroje Viduržemio jūroje. 
                                                 
4 OL L 206, 1992 7 22, p. 7. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/13
(10) Vadovaujantis Tarybos sprendimu 1999/800/EB 5 dėl Protokolo dėl specialiai saugomų 
teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų 
priėmimo (Barselonos Konvencija), kuriuose, be nuostatų, susijusių su svarbių Viduržemio 
jūros vietų apsauga, numatyta sudaryti nykstančių ar pavojuje esančių rūšių arba rūšių, 
kurių naudojimas kontroliuojamas, sąrašus. 
(11) Siekiant atsižvelgti į naujus mokslinius patarimus, būtina patvirtinti naujas technines 
žvejybai skirtas priemones, pakeičiančias numatytąsias 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1626/94, nustatančiame tam tikras technines priemones žuvų 
ištekliams išsaugoti Viduržemio jūroje 
6. Taip pat reikėtų atsižvelgti į pagrindines Veiksmų 
plano dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nuostatas. 
(12) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1626/94 turėtų būti panaikintas. 
(13) Reikėtų vengti pernelyg didelių pernelyg mažų žuvų sugavimų. Todėl reikia apsaugoti tam 
tikras zonas, kuriose renkasi jaunikliai, atsižvelgiant į vietines biologines sąlygas šiose 
skirtingose zonose. 
                                                
 
5 OL L 322, 1999 12 14, p. 1. 
6 OL L 171, 1994 7 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB) Nr. 813/2004 (OL L 185, 2004 5 24, p. 1). L 409/14 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
(14) Žvejybos įrankiai, kurie daro pernelyg didelę žalą jūros aplinkai arba dėl kurių išsenka tam 
tikrų žuvų ištekliai, turėtų būti uždrausti arba griežčiau reglamentuojami. 
(15) Siekiant išvengti tolesnio jauniklių mirtingumo koeficiento augimo bei žymiai sumažinti 
negyvų jūrų gyvūnų išmetimų iš žvejybos laivų kiekį, tikslinga nustatyti didesnius tam 
tikrų jūrų gyvūnų rūšių žvejybai naudojamų tralų, dugninių statomų tinklų akių bei ūdų 
kabliukų dydžius bei privalomą kvadratinių akių tinklinio audeklo naudojimą. 
(16) Siekiant numatyti pereinamąjį laikotarpį, prieš nustatant didesnius dugninių tralų tinklo 
akių dydžius, tikslinga nustatyti kai kurias tralų įrengimo charakteristikas, kurios padidins šiuo metu naudojamų tinklo akių dydžių selektyvumą. 
(17) Žvejybos pastangų valdymas turėtų būti pagrindinė priemonė tausojančiai žuvininkystei 
Viduržemio jūroje užtikrinti. Todėl siekiant apriboti vieną veiksnį, kuris turi įtakos 
vykdomoms žvejybos pastangoms, tikslinga nustatyti bendrus pagrindinių pasyviųjų 
žvejybos įrankių rūšių matmenis. 
(18) Siekiant apsaugoti atsiganymo plotus ir jautrias buveines bei pagerinti žuvininkystės 
Viduržemio jūroje socialinį tvarumą, pakrančių zonos dalyje turėtų būti leista tik žvejyba 
selektyviais žvejybos įrankiais, kuriuos naudoja smulkūs žvejai. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/15
(19) Tikslinga nustatyti verslinius tam tikrų jūrų gyvūnų iškrovimo dydžius, siekiant geriau 
šiuos jūrų gyvūnus naudoti bei nustatyti standartus, kuriais remdamosi valstybės narės 
galėtų kurti savo pakrantės žuvininkystės valdymo sistemas. Todėl tam tikrų žvejybos 
įrankių selektyvumas turėtų kuo labiau atitikti tam tikroms tais įrankiais gaudomoms 
rūšims ar rūšių grupėms nustatytą verslinį iškrovimo dydį. 
(20) Siekiant netrukdyti dirbtinai atkurti arba perkelti žuvų išteklius ir kitus jūrų organizmus, 
turėtų būti leidžiamos tokiai veiklai vykdyti būtinos operacijos, jei jos yra suderinamos su atitinkamų rūšių tausojimu. 
(21) Kadangi laisvalaikio žvejyba yra labai svarbi Viduržemio jūroje, būtina užtikrinti, kad ji 
smarkiai netrukdytų verslinei žvejybai, kad būtų suderinama su tausojančiu gyvųjų 
vandens išteklių naudojimu ir kad nepažeistų Bendrijos įsipareigojimų regioninėms 
žuvininkystės organizacijoms. 
(22) Atsižvelgiant į konkrečias daugelio Viduržemio jūros žuvininkystės tipų, kurių naudojimas 
yra ribojamas juos leidžiant tik tam tikrose geografinėse pazonėse, ypatybes ir atsižvelgiant 
į tradiciją taikyti pastangų valdymo sistemą subregioniniu lygiu, tikslinga numatyti 
Bendrijos ir nacionalinių valdymo planų, sujungiančių pirmiausia pastangų valdymą ir 
konkrečias technines priemones, nustatymą. L 409/16 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
(23) Siekiant užtikrinti veiksmingą žvejybos veiklos kontrolę, reikėtų imtis tam tikrų konkrečių 
priemonių, papildančių numatytąsias 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 
2847/93, nustatančiame bendrosios žuvininkystės politikos kontrolės sistemą 7, ar už jas 
griežtesnių. Pirmiausia reikia sumažinti esamą minimalų į laivo žurnalą įrašyti privalomą 50 kg gyvojo svorio ekvivalentą visoms rūšims, išskyrus labai migruojančias ir pelagines 
rūšis, sugaunamas Viduržemio jūroje. 
(24) Kadangi Bendrijos žuvininkystė sudaro daugiau nei 75 % durklažuvių sugavimų 
Viduržemio jūroje, tikslinga nustatyti valdymo priemones. Siekiant užtikrinti šių priemonių veiksmingumą, techninės priemonės, skirtos apsaugoti tam tikrus labai 
migruojančių rūšių išteklius, turėtų būti rengiamos kompetentingose regioninėse 
žuvininkystės organizacijose. Todėl Komisija turėtų GFCM ir Tarptautinei Atlanto tuno 
apsaugos komisijai (ICCAT) atitinkamai pateikti tinkamus pasiūlymus. Jei tam tikrą 
laikotarpį susitarimo nebus, tai neužkirs kelio Europos Sąjungai patvirtinti priemones 
siekiant šio tikslo, kol daugiašaliu pagrindu bus pasiektas galutinis susitarimas. 
                                                
 
7 OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1). 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/17
(25) Vadovaujantis Stojimo aktu ir ypač jo 21 straipsniu ir III priedu, Tarybos reglamentu (EB) 
Nr. 813/2004 buvo nustatytos konkrečios nuostatos dėl žvejybos vandenyse aplink Maltą. 
Reikia išlaikyti tokias nuostatas. 
(26) Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turi būti priimtos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką 8. 
(27) Taip pat reikėtų priimti šio reglamento priedų pakeitimus, vadovaujantis 
Sprendimu 1999/468/EB, 
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 
                                                 
8 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB 
(OL L 200, 2006 7 22, p. 11). L 409/18 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
I SKYRIUS 
TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI 
1 straipsnis 
Taikymo sritis 
1. Šis reglamentas taikomas: 
a) gyvųjų vandens išteklių apsaugai, valdymui ir naudojimui, kai veikla vykdoma 
i) Viduržemio jūros vandenyse į rytus nuo linijos 5°36’ vakarų ilgumos (toliau – 
Viduržemio jūra), priklausančiuose valstybių narių suverenitetui ir jurisdikcijai; 
ii) Bendrijos žvejybos laivų Viduržemio jūroje už i punkte nurodytų vandenų ribų; 
iii) valstybių narių piliečių, nepažeidžiant vėliavos valstybės tiesioginės atsakomybės, 
Viduržemio jūroje už i punkte nurodytų vandenų ribų; ir 
b) Viduržemio jūroje sugautų žuvininkystės produktų prekybai. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/19
2. Šis reglamentas netaikomas išskirtinai mokslinių tyrinėjimų tikslais vykdomoms žvejybos 
operacijoms, kurios yra atliekamos atitinkamos valstybės narės ar valstybių narių leidimu 
arba jų įgaliojimu. 
2 straipsnis  
Sąvokų apibrėžimai 
Šiame reglamente taikomi tokie apibrėžimai: 
1) „velkamieji įrankiai“ – žvejybos įrankiai, išskyrus velkamąsias ūdas , velkami žvejybos 
laivų variklių galia arba traukiami gervėmis žvejybos laivui stovint su nuleistu inkaru arba 
lėtai judant, įskaitant pirmiausia velkamuosius tinklus ir dragas; 
a) „velkamieji tinklai“ – tralai, laivo gaubiamieji tinklai ir metamieji tinklai; 
i) „tralai“ – tinklai, aktyviai velkami pagrindiniu laivo varikliu, sudaryti iš kūgio 
ar piramidės formos korpuso (tralo korpusas), kuris yra uždaras užpakalinėje 
tralo maišo dalyje ir kurio anga gali išsiplėsti sparnų pagalba arba gali būti 
įtaisytas kietas karkasas. Horizontali anga gaunama naudojant skečiamąsias 
tralo lentas arba įmontuojamos sijos ar reguliuojamos formos ir dydžio karkaso 
pagalba. Tokie tinklai gali būti velkami dugnu (dugninis tralas) arba įvairiame 
gylyje (pelaginis tralas). L 409/20 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
ii) „laivo gaubiamieji tinklai“ – apsupamieji tinklai ir velkamieji tinklai, kurie yra 
valdomi ir traukiami trosais ir gervėmis iš judančio arba stovinčio su nuleistu 
inkaru laivo, ir nėra velkami pagrindiniu laivo varikliu, sudaryti iš dviejų 
šoninių sparnų su šaukšto formos viduryje esančiu maišeliu  arba galinėje dalyje 
esančiu maišu, ir jais galima naudotis nuo paviršiaus iki dugno, priklausomai nuo žvejojamų rūšių; 
iii) „metamieji tinklai“ – apsupamieji tinklai ir velkamieji tinklai, kurie yra metami 
iš laivo ir valdomi nuo kranto. 
b) „dragos“ – įrankiai, kurie yra aktyviai velkami pagrindiniu laivo varikliu (laivu 
traukiama draga) arba laivo su nuleistu inkaru motoriniu suktuvu (mechanizuota draga), skirti gaudyti dvigeldžius, pilvakojus ar pintis, ir kuriuos sudaro tinklinis 
maišas ar metalinis krepšys, pritvirtintas ant reguliuojamo dydžio ir formos kieto 
karkaso ar strypo, ant kurio apatinės dalies gali būti pritvirtinti grandikliniai 
ašmenys, kurie gali būti apvalūs, aštrūs arba dantyti, ir prie šių įrankių gali būti 
pritvirtintos arba nepritvirtintos šliužės ir panirimo plokštės. Kai kuriose dragose 
įrengiama hidraulinė įranga (hidraulinės dargos). Dragos, traukiamos rankiniu būdu 
arba rankiniu suktuvu sekliuose vandenyse naudojant laivą ar be jo (rankinės 
dragos), skirtos gaudyti dvigeldžius, pilvakojus ar pintis, šiame reglamente 
nelaikomos velkamaisiais įrankiais. 
2) „saugoma žvejybos teritorija“ – geografiškai apibrėžta jūros teritorija, kurioje laikinai ar 
visam laikui uždrausta ar ribojama visa arba tam tikra žvejybos veikla, siekiant gerinti 
gyvųjų vandens išteklių naudojimą ir apsaugą arba jūrų ekosistemų apsaugą; 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/21
3) „dugninis statomas tinklas“ – sieninis tinklas, dugninis statomas žiauninis tinklas arba 
kombinuotasis dugninis statomas tinklas;  
a) „sieninis tinklas“ – statomas tinklas iš dviejų arba kelių tinklo gabalų, lygiagrečiai 
pakabintų prie vieno lyno, kuris bet kokiomis priemonėmis yra arba gali būti 
pritvirtintas prie jūros dugno; 
b) „dugninis statomas žiauninis tinklas“ – iš vieno tinklo gabalo sudarytas tinklas, 
vandenyje vertikaliai laikomas plūdurų ir svarsčių, kuris bet kokiomis priemonėmis yra ar gali būti pritvirtintas prie jūros dugno ir plūduriuoja vandens storymėje;  
c) „kombinuotasis dugninis statomas tinklas“ – dugninis statomas žiauninis tinklas, 
sujungtas su sieniniu tinklu, sudarančiu apatinę dalį; L 409/22 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
4) „apsupamieji tinklai“ – tinklai, kuriais žuvys gaudomos apsupant jas iš šonų ir iš apačios; 
Jie gali būti su sutraukiančiuoju lynu arba be jo. 
a) „gaubiamieji tinklai“ – bet kokie apsupamieji tinklai, kurių gaubiamojo tinklo apačiai 
sutraukti naudojamas per žiedus palei dugninį trosą einantis lynas, kuris leidžia tinklą 
sutraukti ir uždaryti. Gaubiamaisiais tinklais gali būti gaudomos smulkios pelaginės, 
stambios pelaginės arba giliavandenių žuvų rūšys. 
5) „gaudyklės“ – ant dugno tvirtinami arba statomi žvejybos įrankiai, kurie gaudant jūrų 
gyvūnus veikia kaip gaudyklė. Jos konstruojamos krepšio, katiliuko, cilindro ar narvo formos ir daugeliu atvejų į jų konstrukciją įeina kietas ar pusiau kietas karkasas, 
pagamintas iš įvairių medžiagų (medienos, vytelių, metalinių strypų, vielinio tinklo ir kt.), 
kuris gali būti uždengtas arba neuždengtas tinkliniu audeklu. Gaudyklėse yra vienas ar 
daugiau piltuvų ar angų glotniais kraštais, pro kurias gyvūnai patenka į vidinę ertmę. 
Gaudyklės gali būti naudojamos atskirai arba po kelias. Kai naudojamos po kelias, 
pagrindinis lynas yra su daug gaudyklių ant reguliuojamo ilgio šoninių lynų, tarpai tarp 
kurių priklauso nuo gaudomų rūšių. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/23
6) „ūdos“ – žvejybos įrankiai, kuriuos sudaro pagrindinis lynas su daug kabliukų ant 
reguliuojamo ilgio šoninių lynų, tarpai tarp kurių priklauso nuo žvejojamų rūšių. Ūdos gali 
būti užmetamos vertikaliai arba horizontaliai jūros paviršiui; jos gali būti užmetamos 
dugne ar prie dugno (dugninės ūdos) arba užmetamos dreifuoti įvairiame gylyje arba prie 
paviršiaus (paviršinės ūdos). 
7) „kabliukai“ – lenkta aštri plieninė viela, dažniausiai su užkarpa. Kabliuko galiukas gali būti 
tiesus arba net atvirkščias ir išlenktas; kotelis gali būti įvairaus ilgio ir formos, o jo kryžminė dalis gali būti apvali (įprasta) ar plokščia (kalta). Bendras kabliuko ilgis yra 
maksimalus bendras kotelio ilgis nuo kabliuko galiuko, prie kurio pritvirtinamas valas ir 
kuris dažniausiai yra akies formos, iki išlinkimo aukščiausio taško. Kabliuko plotis yra 
ilgiausias horizontalus atstumas nuo išorinės kotelio dalies iki išorinės užkarpos dalies. 
8) „laisvalaikio žvejyba“ – žvejybos veikla naudojant gyvuosius vandens išteklius 
rekreaciniais ar sporto tikslais. L 409/24 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
9) „žuvų telkimo įtaisai (ŽTĮ)“ – bet kokie jūros paviršiuje plūduriuojantys įrankiai, po 
kuriais telkiasi labai migruojančių rūšių jaunikliai arba tų rūšių suaugusios žuvys. 
10) „kryžmas įrankis (šv. Andriaus kryžius)“ – griebtuvas, kuris žirklių judesiu nuo jūros 
dugno surenka dvigeldžius moliuskus Pinna nobilis  arba raudonuosius koralus. 
11) „jūrų žolių sąžalynas“ – teritorija, kurioje jūros dugną daugiausia dengia jūrų augalai arba 
kurioje tokia augmenija egzistavo ir ją reikia atkurti. Jūrų žolės – kolektyvinis terminas, 
kuriuo įvardijamos Posidonia oceanica , Cymodocea nodosa , Zoostera marina  ir Zoostera 
noltii . 
12) „koralinės kilmės buveinė“ – teritorija, kurioje jūros dugną daugiausia dengia specifinė 
biologinė „koralinės kilmės“ bendruomenė arba kurioje tokia bendruomenė egzistavo ir ją 
reikia atkurti. Koralinės kilmės  bendruomenė – tai kolektyvinis terminas, kuriuo 
įvardijama labai sudėtinga biogeninė struktūra, atsiradusi anksčiau buvusiam akmeningam ar kietam pasluoksniui nuolat pasidengiant kalkingu sluoksniu, atsiradusiu daugiausia 
besikaupiant paviršių padengiantiems kalkingiems koraliniams raudoniesiems dumbliams 
ir zooplanktonui, pvz., pintims, ascidijoms, duobagyviams  (raguotiesiems koralams, jūrų 
plunksnoms ir kt.), samangyviams , Serpulidae, žieduotosioms kirmėlėms, kartu su kitais 
klintį fiksuojančiais organizmais. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/25
13) „kalkinių jūros dumblių (mäerl) sąžalynas“ – teritorija, kurioje jūros dugną daugiausia 
dengia specifinė biologinė bendruomenė „kalkiniai jūros dumbliai (mäerl )“ arba kurioje 
tokia bendruomenė egzistavo ir ją reikia atkurti. Kalkiniai jūros dumbliai ( mäerl)  – 
kolektyvinis terminas, kuriuo įvardijama biogeninė struktūra, atsiradusi dėl kelių koralinių raudonųjų dumblių ( Corallinaceae ) rūšių, turinčių kietą kalcio skeletą ir augančių ant jūros 
dugno kaip neprisitvirtinę atskiri gyvi išsišakoję, į šakeles ar mazgelius panašūs koraliniai dumbliai, ir suformuojanti sankaupas dumblingų ir smėlingų jūros dugno lygumų ruzgose. Kalkinių jūros dumblių  (mäerl)  sąžalynus dažniausiai sudaro viena ar kintama raudonųjų 
dumblių, pirmiausia Lithothamnion
 coralloides  ir Phymatolithon calcareum, kombinacija. 
14) „tiesioginis išteklių atkūrimas“ – atrinktų rūšių gyvų laukinių gyvūnų paleidimas 
vandenyse, kuriuose jie aptinkami natūraliomis sąlygomis, siekiant natūralaus veisimosi akvatorijoje, kad išaugtų gyvūnų, kuriuos galima žvejoti, skaičius ir (arba) padidėtų jų 
natūralus atsistatymas. 
15) „perkėlimas“ – procesas, kurio metu žmonės rūšį specialiai transportuoja ir paleidžia 
įsitvirtinusių populiacijų ir nenutrūkstamo genetinio srauto, kur jis yra, teritorijose. 
16) „nevietinė rūšis“ – rūšis, kurios istoriškai žinomas natūralaus paplitimo arealas yra už 
atitinkamos teritorijos ribų. 
17) „introdukavimas“ – procesas, kurio metu žmonės nevietinę rūšį specialiai perkelia ir 
paleidžia teritorijoje, kuri yra už tos rūšies istoriškai žinomo natūralaus paplitimo arealo. L 409/26 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
II SKYRIUS 
SAUGOMOS RŪŠYS IR BUVEINĖS 
3 straipsnis 
Saugomos rūšys 
1. Direktyvos 92/43/EEB IV priede nurodytas jūrų gyvūnų rūšis yra draudžiama specialiai 
gaudyti, laikyti laivuose, perkrauti ar iškrauti, išskyrus atvejus, kai pagal Direktyvos 
92/43/EEB 16 straipsnį yra leidžiama taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą . 
2. Nepaisant 1 dalies, 1 dalyje nurodytų jūrų gyvūnų rūšių individus, kurie buvo atsitiktinai 
sugauti, leidžiama laikyti laivuose, perkrauti ar iškrauti, jei tokia veikla yra būtina siekiant padėti išgyti atskiriems gyvūnams ir su sąlyga, kad kompetentingos nacionalinės 
institucijos yra iš anksto tinkamai informuojamos. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/27
4 straipsnis  
Saugomos buveinės 
1. Žvejyba su tralais, dragomis, gaubiamaisiais tinklais, laivo gaubiamaisiais tinklais, 
metamaisiais ar panašiais tinklais pirmiausia virš Poseidonijų ( Posidonia oceanica)  ar kitų 
jūrų žolių sąžalynų yra draudžiama. 
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, žvejyba gaubiamaisiais tinklais, laivo gaubiamaisiais 
ar panašiais tinklais, kurių bendras plotis ir veikimo būdas žvejojant reiškia, kad sutraukiantysis lynas, lotlynis arba traukimo trosai nesiliečia prie jūrų žolių sąžalyno, gali 
būti leidžiama valdymo planuose, numatytuose šio reglamento 18 arba 19 straipsnyje.
 
2. Žvejyba su tralais, dragomis, metamaisiais ar panašiais tinklais virš koralinės kilmės  
buveinių ir kalkinių jūros dumblių  (mäerl)  sąžalynų yra draudžiama. 
3. Naudoti velkamąsias dragas ir tralus žvejojant gilesnėse nei 1000 m vietose yra 
draudžiama. L 409/28 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
4. 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 2 dalyje nurodytas draudimas nuo šio reglamento 
įsigaliojimo dienos taikomas visose Natura 2000 teritorijose, visose specialiose saugomose 
teritorijose ir visose specialiai saugomose teritorijose Viduržemio jūroje (SPAMI), kurios 
buvo nustatytos, siekiant apsaugoti šias buveines pagal Direktyvą 92/43/EEB arba 
Sprendimą 1999/800/EB. 
5. Nukrypstant nuo 1 dalies pirmos pastraipos, žvejyba iš laivų, kurių bendras ilgis yra 
12 metrų ar mažiau, ir kurių variklio galia yra 85 kW ar mažiau, dugniniais velkamaisiais tinklais, tradiciškai naudojamais virš Poseidonijų sąžalynų, gali būti leidžiama Komisijos, 
vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka, 
jeigu:
 
i) atitinkama žvejybos veikla yra reglamentuota valdymo plane, numatytame šio 
reglamento 19 straipsnyje. 
ii) atitinkama žvejybos veikla turi poveikio ne didesnei nei 33 % jūrų žolių Posidonia 
oceanica  sąžalynais apaugusios teritorijos, esančios teritorijoje, kuriai taikomas 
valdymo planas, daliai. 
iii) atitinkama žvejybos veikla turi poveikio ne didesnei nei 10 % jūrų žolių sąžalynų 
teritoriniuose atitinkamos valstybės narės vandenyse daliai. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/29
Pagal šią dalį leidžiama žvejybos veikla: 
a) turi atitikti 8 straipsnio 1 dalies h punkto, 9 straipsnio 3 dalies 2 punkto ir 23 straipsnio 
reikalavimus; 
b) reglamentuojama siekiant užtikrinti, kad III priede nurodytų sugautų rūšių kiekis būtų 
minimalus.  
Tačiau 9 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa netaikoma. 
Kai žvejybos laivas, vykdydamas veiklą pagal šios dalies nuostatas, yra pašalinamas iš laivyno 
naudojant viešąsias lėšas, specialus žvejybos leidimas vykdyti šią žvejybos veiklą yra atšaukiamas 
ir iš naujo nebeišduodamas. 
Atitinkamos valstybės narės nustato stebėsenos planą ir kas trejus metus nuo šio reglamento 
įsigaliojimo Komisijai teikia jūrų žolių Poseidonia  oceanica  sąžalynų, kuriems turėjo poveikio 
veikla, naudojant dugninius velkamuosius tinklus, būklės ataskaitas ir žvejybos laivų, kuriems suteiktas leidimas, sąrašą. Pirma ataskaita Komisijai pateikiama iki 2009 m. liepos 31 d. 
6. Valstybės narės imasi atitinkamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad būtų tinkamai 
renkama mokslinė informacija, siekiant nustatyti ir pažymėti šio straipsnio tikslais 
saugotinas buveines. L 409/30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
III SKYRIUS 
SAUGOMOS ŽVEJYBOS TERITORIJOS 
5 straipsnis 
Informacinė procedūra nustatant saugomas žvejybos teritorijas 
Pirmą kartą iki 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės narės pateikia Komisijai informaciją, susijusią su 
saugomų žvejybos teritorijų nustatymu ir su galimomis jose taikytinomis valdymo priemonėmis, jų 
jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir už jų ribų, kur atsiganymo plotų, neršto vietų ar jūrų ekosistemos apsaugojimui nuo žalingų žvejybos padarinių būtinos specialios priemonės. 
6 straipsnis 
Saugomos Bendrijos žvejybos teritorijos 
1. Taryba, remdamasi informacija, suteikta pagal šio reglamento 5 straipsnį, bei visa kita su 
šiuo tikslu susijusia informacija, per dvejus metus nuo šio reglamento priėmimo nustato 
saugomas teritorijas, iš esmės esančias už valstybių narių teritorinių vandenų ribų, įskaitant 
tokiose teritorijose draudžiamas ar leidžiamas žvejybos veiklos rūšis. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/31
2. Vėliau Taryba, remdamasi atitinkama nauja moksline informacija, gali nustatyti kitas 
saugomas žvejybos teritorijas arba pakeisti ten nustatytas jų ribas bei valdymo taisykles. 
3. Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad būtų 
tinkamai renkama mokslinė informacija, siekiant moksliškai nustatyti ir pažymėti šio 
straipsnio tikslais saugotinas teritorijas. 
7 straipsnis 
Saugomos nacionalinės žvejybos teritorijos 
1. Valstybės narės savo teritoriniuose vandenyse, kuriuose žvejybos veikla gali būti uždrausta 
arba ribojama siekiant apsaugoti ir valdyti gyvuosius vandens išteklius arba išlaikyti ar pagerinti jūrų ekosistemų apsaugos būklę, per dvejus metus nuo šio reglamento priėmimo 
ir atsižvelgdamos į informaciją, pateiktą šio reglamento 5 straipsnyje, be tų saugomų 
žvejybos teritorijų, kurios jau buvo nustatytos iki šio reglamento įsigaliojimo, nustato 
papildomas saugomas žvejybos teritorijas. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos 
institucijos sprendžia dėl žvejybos įrankių, kuriuos galima naudoti tose saugomose 
teritorijose, bei dėl atitinkamų techninių taisyklių, kurios negali būti mažiau griežtos nei 
Bendrijos teisės aktai. L 409/32 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
2. Vėliau valstybės narės, remdamosi atitinkama nauja moksline informacija, gali nustatyti 
kitas saugomas žvejybos teritorijas arba pakeisti jų ribas bei valdymo taisykles, nustatytas 
1 dalyje. Valstybės narės ir Komisija imasi atitinkamų priemonių, siekdamos užtikrinti, 
kad būtų tinkamai renkama mokslinė informacija, siekiant moksliškai nustatyti ir pažymėti 
šio straipsnio tikslais saugotinas teritorijas. 
3. Apie priemones, nurodytas 1 ir 2 dalyse, pranešama Komisijai. Valstybės narės, 
taikydamos 1 ir 2 dalių nuostatas, informuos Komisiją apie mokslines, technines bei teisines priežastis, kuriomis grindžiamas specialių priemonių reikalavimas. 
4. Kai dėl valstybės narės teritoriniuose vandenyse esančios saugoti siūlomos žvejybos 
teritorijos gali pasireikšti poveikis kitos valstybės narės laivams, saugomos teritorijos 
statusas jai nustatomas tik pasikonsultavus su Komisija, atitinkama valstybe nare ir 
Regionine konsultacine taryba Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 8 straipsnio 3–6 dalyse 
nustatyta tvarka. 
5. Jei Komisija mano, kad pagal 3 dalį jai praneštų žuvininkystės valdymo priemonių 
nepakanka užtikrinti aukštą išteklių ir aplinkos apsaugos lygį, pasikonsultavusi su valstybe 
nare ji gali paprašyti pakeisti priemonę arba pasiūlyti, kad atitinkamų vandenų atžvilgiu 
saugomą žvejybos teritoriją nustatytų ar žuvininkystės valdymo priemones patvirtintų 
Taryba.
 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/33
IV SKYRIUS 
SU ŽVEJYBOS ĮRANKIAIS SUSIJĘ APRIBOJIMAI 
8 straipsnis 
Draudžiami žvejybos įrankiai ir praktika 
1. Žvejojant naudoti ar laikyti laivuose negalima: 
a) toksiškų, svaiginančių ar ėsdinančių medžiagų, 
b) elektros impulso generatorių, c) sprogmenų, 
d) medžiagų, kurios gali sprogti jas sumaišius, 
e) velkamųjų įtaisų raudoniesiems ar kitų rūšių koralams ar koralų organizmams rinkti, 
f) pneumatinių kūjų ar kitų mušamųjų įrankių, visų pirma, skirtų dvigeldžiams 
moliuskams,  prisitvirtinantiems prie akmenų, rinkti, 
g) kryžmo įrankio (šv. Andriaus kryžiaus) ir panašių griebtuvų, visų pirma, 
raudoniesiems ar kitų rūšių koralams ar koralų organizmams rinkti, 
h) tinklinio audeklo, kurio akių dydis yra mažiau nei 40 mm, panelių dugniniams 
tralams. L 409/34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
2. Dugninių statomų tinklų negalima naudoti gaudant šias rūšis: ilgapelekių tunų ( Thunnus 
alalunga ), paprastųjų melsvųjų tunų ( Thunnus thynnus ), durklažuvių ( Xiphias gladius ), 
jūrų karšių ( Brama brama ), ryklių ( Hexanchus griseus ; Cetorhinus maximus ; Alopiidae ; 
Carcharhinidae ; Sphyrnidae ; Isuridae  ir Lamnidae ). 
Nukrypstant nuo šios nuostatos, atsitiktinę pirmojoje pastraipoje nurodytų ryklių rūšių ne 
daugiau kaip 3 individų priegaudą galima laikyti laive arba iškrauti, jei tai nėra pagal 
Bendrijos teisę saugomos rūšys. 
3. Gaudyti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, parduoti, rodyti ar siūlyti parduoti 
akmengraužius ( Lithophaga litophaga ) ir paprastuosius uolagręžius ( Pholas dactylus ) yra 
draudžiama. 
4. Žvejyba žeberklais yra draudžiama, jei jie naudojami kartu su povandeniniu kvėpavimo 
aparatu (akvalangu) arba naktį nuo saulėlydžio iki aušros. 
5. Gaudyti, laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, parduoti, rodyti ar siūlyti parduoti 
langustų ( Palinuridae spp. ) ir omarų ( Palinuridae spp. ) ikringas pateles yra draudžiama. 
Atsitiktinai sugautos ikringos langustų ir omarų patelės nedelsiant sugrąžinamos į jūrą arba gali būti naudojamos tiesioginiam išteklių atkūrimui arba perkėlimui pagal šio reglamento 
18 ir 19 straipsniuose nustatytus valdymo planus.  2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/35
9 straipsnis 
Minimalus tinklo akių dydis 
1. Velkamąjį tinklą, apsupamąjį tinklą arba žiauninį tinklą naudoti žvejyboje ir laikyti laive 
yra draudžiama, išskyrus atvejus, kai tinklo akių dydis toje dalyje, kurioje akys mažiausios, 
atitinka šio straipsnio 3–6 dalis. 
2. Tinklo akių dydis nustatomas Komisijos reglamente (EB) Nr. 129/2003 9 nurodyta tvarka. 
3. Minimalus 4 dalyje nenurodytų velkamųjų tinklų akių dydis turi būti: 
1) iki 2008 m. birželio 30 d.: 40 mm; 
2) nuo 2008 m. liepos  1 d. 1 punkte nurodytas tinklas keičiamas 40 mm kvadratinių 
akių tinklu prie tralo maišo arba, tinkamai pagrįstu laivo savininko prašymu, 50 mm 
rombinių akių tinklu. 
 Atsižvelgiant į pirmesnę pastraipą, žvejybos laivams leidžiama naudoti ir laikyti tik 
vieną iš minėtų dviejų tinklo rūšių; 
3) Iki 2012 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai Komisija pateikia 
pranešimą apie šios dalies įgyvendinimą ir, remdamasi šiuo pranešimu bei valstybių 
narių iki 2011 m. gruodžio 31 d. pateikta informacija, siūlo atitinkamus reikalingus 
patikslinimus. 
                                                 
9 OL L 22, 2003 1 25, p. 5. L 409/36 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
4. Minimalus tralų, skirtų gaudyti sardines ir ančiuvius, kai šios rūšys sudaro bent 80 % 
gyvojo sugautų žuvų svorio po rūšiavimo, akių dydis turi būti 20 mm. 
5. Minimalus apsupamųjų tinklų akių dydis turi būti 14 mm. 
6. a) Dugninių statomų žiauninių tinklų akys negali būti mažesnės nei 16 mm. 
b) Minimalus dugninių statomų žiauninių tinklų, skirtų gaudyti raudonpelekius pagelus, 
kai ši rūšis sudaro bent 20 % gyvojo sugautų žuvų svorio, akių dydis turi būti 
100 mm. 
7. Valstybė narė gali leisti nukrypti nuo 3, 4 ir 5 dalyse išdėstytų nuostatų, susijusių su laivo 
gaubiamaisiais tinklais ir metamaisiais tinklais, kurie yra įtraukti į 19 straipsnyje nurodytą valdymo planą, su sąlyga, kad atitinkama žvejyba yra labai selektyvi, jos poveikis jūros 
aplinkai yra mažai reikšmingas ir jai netaikomos 4 straipsnio 5 dalies nuostatos.  
8. Valstybės narės pateikia naujausią mokslinį ir techninį tokios leidžiančios nukrypti 
nuostatos pagrindimą. 
10 straipsnis 
Minimalus kabliukų dydis 
Žvejybos laivams, naudojantiems ūdas ir iškraunantiems arba laive turintiems tokį raudonpelekių pagelų ( Pagellus bogaraveo)  kiekį, kuris sudaro daugiau nei 20 % gyvojo sugautų žuvų svorio po 
rūšiavimo, ūdas su kabliukais, kurių bendras ilgis yra mažiau nei 3,95 cm, o plotis – mažiau nei 1,65 cm, žvejybai naudoti ir laive laikyti yra draudžiama. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/37
11 straipsnis 
Priedų tvirtinimas prie tralų ir tralų įrengimas 
1. Bet kurioje tinklo dalyje akies negalima užstoti ar kitaip sumažinti jos dydį, išskyrus 
įtaisais, kurie leidžiami Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3440/84 10 arba išvardyti šio 
reglamento I priedo a dalyje. 
2. Tralų įrengimas atitinka šio reglamento I priedo b dalyje nustatytas technines 
specifikacijas. 
12 straipsnis 
Žvejybos įrankių matmenys 
Draudžiama laive turėti arba jūroje naudoti žvejybos įrankius, kurie neatitinka II priede nurodytų 
matmenų. 
13 straipsnis 
Minimalus atstumas ir gylis naudojant tam tikras žvejybos įrankių rūšis 
1. Naudoti velkamuosius įrankius yra draudžiama 3 jūrmylių ir mažesniu atstumu nuo kranto 
arba iki 50 m izobatos, kur tas gylis yra pasiekiamas trumpesniu atstumu nuo kranto. 
                                                 
10 OL L 318, 1984 12 7, p. 23. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EEB) Nr. 2122/89 (OL L 203, 1989 7 15, p. 21). L 409/38 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, naudoti dragas leidžiama iki 3 jūrmylių atstumu nuo 
kranto nepaisant gylio, jeigu kitų negu vėžiagyviai sugautų rūšių kiekis neviršija 10 % 
bendro gyvojo sugauto kiekio svorio. 
2. Naudoti tralus yra draudžiama 1,5 jūrmylių ir mažesniu atstumu nuo kranto. Naudoti laivu 
traukiamas ir hidraulines dragas yra draudžiama 0,3 jūrmylės atstumu nuo kranto. 
3. Naudoti gaubiamuosius tinklus yra draudžiama 300 metrų ir mažesniu atstumu nuo kranto 
arba iki 50 metrų, kur tas gylis yra pasiekiamas trumpesniu atstumu nuo kranto. 
 Gaubiamieji tinklai nenaudojami, kai gylis yra mažesnis negu 70 % paties gaubiamojo 
tinklo bendro pločio, matuojamo pagal šio reglamento II priedą. 
4. Naudoti dragas pinčių gaudymui yra draudžiama iki 50 metrų izobatos ir 0,5 jūrmylės 
atstumu nuo kranto. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/39
5. Valstybės narės prašymu Komisija Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje 
numatyta tvarka vietos lygiu leidžia nukrypti nuo 1, 2 ir 3 dalių, tik kai tokią leidžiančią 
nukrypti nuostatą pateisina konkretūs geografiniai apribojimai, pavyzdžiui, kranto 
platformos išilgai visos valstybės narės pakrantės arba teritorijos, kurioje vykdoma žvejyba 
tralais, dydis, kai žvejybos poveikis jūros aplinkai nėra reikšmingas ir ji turi poveikio 
mažam laivų skaičiui ir su sąlyga, kad tokia žvejyba negali būti vykdoma naudojant kitus 
įrankius ir yra įtraukta į 18 arba 19 straipsnyje nurodytą valdymo planą. Valstybės narės pateikia naujausią mokslinį ir techninį tokios leidžiančios nukrypti nuostatos pagrindimą. 
6. Nukrypstant nuo 2 dalies tralai gali būti laikinai naudojami iki 2007 m. gruodžio 31 d. 
mažesniu nei 1,5 jūrmylės atstumu nuo kranto, jeigu gylis yra didesnis nei 50 metrų. 
7. Nukrypstant nuo 3 dalies gaubiamieji tinklai gali būti laikinai naudojami iki 2007 m. 
gruodžio 31 d. mažesniu nei 300 metrų atstumu nuo kranto arba vietose, kur gylis yra 
mažesnis nei 50 metrų, bet ne mažesnis nei 30 metrų. Gaubiamieji tinklai gali būti laikinai 
naudojami iki 2007 m. gruodžio 31 d., kai gylis yra mažesnis negu 70 % paties gaubiamojo 
tinklo bendro pločio, matuojamo pagal šio reglamento II priedą. 
8. Nukrypstant nuo 2 dalies laivu traukiamos ir hidraulinės dragos gali būti laikinai 
naudojamos iki 2007 m. gruodžio 31 d. mažesniu nei 0,3 jūrmylės atstumu nuo kranto. L 409/40 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
9. 5 dalyje minima nukrypti leidžianti nuostata taikoma tik tai žvejybos veiklai, kuriai 
valstybės narės jau yra suteikusios leidimą, ir laivams, kurie turi daugiau nei 5 metų 
duomenis apie sugavimą žvejojant, ir ateityje nedidins numatytų žvejybos pastangų. 
 Žvejybos laivų, kuriems suteiktas leidimas, sąrašas ir jų charakteristikos perduodami 
Komisijai iki 2007 m. balandžio 30 d. ir pranešama apie palyginimą su šio laivyno 
charakteristikomis 2000 m. sausio 1 d. 
Be to, ši žvejybos veikla: 
a) atitinka 4 straipsnio, 8 straipsnio 1 dalies h punkto, 9 straipsnio 3 dalies 2 punkto ir 
23 straipsnio reikalavimus, 
b) netrukdo žvejoti laivams, kurie naudoja kitokius įrankius, nei tralai, gaubiamieji tinklai ar 
panašūs traukiamieji tinklai, 
c) reglamentuojama siekiant užtikrinti, kad III priede nurodytų sugautų rūšių, išskyrus 
dvigeldžius moliuskus, kiekis būtų minimalus,  
d) neturi tikslo gaudyti kalmarus. 
Atitinkamos valstybės narės nustato stebėsenos planą ir kas trejus metus nuo šio 
reglamento įsigaliojimo teikia ataskaitas Komisijai. Pirma ataskaita Komisijai pateikiama 
iki 2009 m. liepos 31 d. Atsižvelgdama į šias ataskaitas, Komisija gali imtis veiksmų pagal 
šio reglamento 18 straipsnį arba 19 straipsnio 9 dalį. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/41
10. Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo 1 ir 2 dalių, leistinos žvejybai, kuriai taikoma 
nukrypti leidžianti nuostata pagal šio reglamento 4 straipsnio 5 dalį ir laikantis 
Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje numatytos tvarkos. 
11. Nukrypstant nuo 2 dalies naudoti tralus 0,7–1,5 jūrmylės atstumu nuo kranto leidžiama 
šiomis sąlygomis: 
– gylis yra ne mažesnis nei 50 m; 
– konkretūs geografiniai apribojimai, pavyzdžiui, kranto platformos išilgai visos 
valstybės narės pakrantės arba teritorijos, kurioje vykdoma žvejyba tralais, ribotas 
dydis; 
– nėra reikšmingo poveikio jūrų aplinkai; 
– laikomasi 9 dalies trečios pastraipos a ir b punktų; 
– dėl to žvejybos pastangos nedidinamos valstybių narių leidžiamos apimties atžvilgiu. 
Iki 2007 m. rugsėjo 30 d. valstybės narės praneša Komisijai šios leidžiančios nukrypti 
nuostatos taikymo būdus. Šiame pranešime pateikiamas žvejybos laivų ir plotų, kuriems 
taikomas leidimas, sąrašas nurodant geografines koordinates sausumoje ir jūroje. L 409/42 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
Atitinkamos valstybės narės stebi žvejybos veiklą atitinkamuose plotuose ir užtikrina mokslinį 
vertinimą. Mokslinio vertinimo rezultatai perduodami Komisijai kas trejus metus nuo šio 
reglamento įsigaliojimo. Pirma ataskaita Komisijai pateikiama iki 2009 m. liepos 31 d. 
Jeigu remdamasi valstybių narių pagal antrą ir trečią pastraipą pateiktais pranešimais arba nauja 
moksline informacija Komisija mano, kad nesilaikoma sąlygų, kurioms esant gali būti taikoma 
leidžianti nukrypti nuostata, pasikonsultavusi su atitinkama valstybe nare ji gali paprašyti iš dalies 
pakeisti leidžiančią nukrypti nuostatą arba pasiūlyti Tarybai tinkamas išteklių ir aplinkos apsaugos priemones. 
14 straipsnis 
Pereinamojo laikotarpio nukrypti leidžiančios nuostatos, 
 susijusios su minimaliu akių dydžiu ir  
minimaliu atstumu nuo kranto naudojant žvejybos įrankius 
1. Visi 9 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nurodyti žvejybos įrankiai, kurių minimalus akių dydis yra 
mažesnis už nustatytą tose dalyse ir kurie naudojami laikantis 1994 m. sausio 1 d. 
galiojusių nacionalinės teisės aktų, gali būti naudojami iki 2010 m. gegužės 31 d. net ir tuo 
atveju, jei jie neatitinka 13 straipsnio 9 dalyje nustatytų reikalavimų. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/43
2. Visi 13 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodyti žvejybos įrankiai, kurie yra naudojami mažesniu 
atstumu nuo krantu nei nustatyta tose dalyse ir kurie naudojami laikantis 1994 m. sausio 
1 d. galiojusių nacionalinės teisės aktų, gali būti naudojami iki 2010 m. gegužės 31 d. net ir 
tuo atveju, jei jie neatitinka 13 straipsnio 9 dalyje nustatytų reikalavimų. 
3. 1 ir 2 dalys taikomos, jeigu Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į 
mokslinę informaciją, kvalifikuota balsų dauguma nenusprendžia kitaip. 
V SKYRIUS 
VERSLINIAI JŪRŲ GYVŪNŲ DYDŽIAI 
15 straipsnis 
Versliniai jūrų gyvūnų dydžiai 
1. Jūrų gyvūnai, kurie yra mažesni nei III priede nurodyto verslinio dydžio (toliau – pernelyg 
maži jūrų gyvūnai), negali būti gaudomi, laikomi laive, perkraunami, iškraunami, perleidžiami, sandėliuojami, parduodami, rodomi ar siūlomi parduoti. L 409/44 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
2. Jūrų gyvūnų dydis yra matuojamas pagal IV priedą. Jei leidžiamas daugiau kaip vienas 
matavimo būdas, jūrų gyvūnai yra laikomi reikiamo dydžio, jei bent vienas iš numatytų 
matavimų yra lygus atitinkamam versliniam dydžiui ar už jį didesnis. 
3. 1 dalis netaikoma sardinių mailiui, iškrautam žmonėms vartoti, jei šios žuvys sugautos 
laivo gaubiamaisiais tinklais ar metamaisiais tinklais, ir tai leidžiama vadovaujantis 
nacionalinėmis nuostatomis, nustatytomis 19 straipsnyje nurodytame valdymo plane, su 
sąlyga, kad atitinkami sardinių ištekliai išlieka saugiose biologinėse ribose. 
16 straipsnis 
Tiesioginis išteklių atkūrimas ir perkėlimas 
1. Nukrypstant nuo 15 straipsnio, gyvi  pernelyg maži jūrų gyvūnai tiesioginio išteklių 
atkūrimo arba perkelimo tikslais gali būti gaudomi, laikomi laive, perkraunami, iškraunami, perleidžiami, sandėliuojami, parduodami, rodomi ar siūlomi parduoti, gavus 
valstybės narės, kurioje vykdoma ta veikla, leidimą ir jai suteikus įgaliojimus. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/45
2. Valstybės narės užtikrina, kad pernelyg maži jūrų gyvūnai 1 dalyje nurodytais tikslais būtų 
gaudomi tokiu būdu, kuris yra suderinamas su bet kokiomis Bendrijos valdymo 
priemonėmis, taikomomis atitinkamai rūšiai. 
3. 1 dalyje nurodytais tikslais sugauti jūrų gyvūnai grąžinami į jūrą arba naudojami 
ekstensyviajai akvakultūrai. Jeigu tokie jūrų gyvūnai sugaunami vėliau dar kartą, jie gali 
būti parduodami, laikomi, rodomi arba siūlomi parduoti su sąlyga, kad atitinka 15 
straipsnyje nurodytus reikalavimus. 
4. Nevietines rūšis introdukuoti, perkelti ir jomis tiesiogiai atkurti išteklius yra draudžiama, 
išskyrus atvejus, kai tai atliekama vadovaujantis Tarybos direktyvos 92/43/EEB 22 straipsniu. 
VI SKYRIUS 
NEVERSLINĖ ŽVEJYBA  
17 straipsnis 
Laisvalaikio žvejyba 
1. Laisvalaikio žvejybai naudoti velkamuosius tinklus, apsupamuosius tinklus, 
gaubiamuosius tinklus, laivu traukiamas dragas, mechanizuotas dragas, žiauninius tinklus, 
sieninius tinklus ir kombinuotuosius dugninius statomus tinklus yra draudžiama. 
Laisvalaikio žvejybai taip pat draudžiama naudoti ūdas labai migruojančioms rūšims 
gaudyti. L 409/46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
2. Valstybės narės užtikrina, kad laisvalaikio žvejyba vyktų tokiu būdu, kuris yra 
suderinamas su šio reglamento tikslais bei taisyklėmis. 
3. Valstybės narės užtikrina, kad laisvalaikio žvejyboje sugautais jūrų gyvūnais nebūtų 
prekiaujama. Tačiau išimties tvarka gali būti leidžiama prekiauti rūšimis, sugautomis per 
sportines varžybas, su sąlyga, kad jas pardavus gautas pelnas bus naudojamas labdarai. 
4. Valstybės narės imasi priemonių registruoti ir užtikrinti atskirą duomenų rinkimą apie 
laisvalaikio žvejyboje sugautas Reglamento (EB) 973/200111 I priede išvardytas labai 
migruojančias rūšis, esančias Viduržemio jūroje. 
5. Valstybės narės reglamentuoja povandeninę žvejybą žeberklais, visų pirma, vykdydamos 
įsipareigojimus, nustatytus 8 straipsnio 4 dalyje. 
6. Valstybės narės informuoja Komisiją apie visas priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į šį 
straipsnį. 
                                                 
11 OL L 137, 2001 5 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu 
(EB) Nr. 831/2004 (OL L 127, 2004 4 29, p. 33). 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/47
VII SKYRIUS 
VALDYMO PLANAI 
18 straipsnis 
Bendrijos lygio valdymo planai 
1. Taryba gali priimti valdymo planus konkretiems žuvininkystės Viduržemio jūroje tipams, 
visų pirma, teritorijose, kurios visiškai arba iš dalies yra už valstybių narių teritorinių 
vandenų ribų. Šie planai gali konkrečiai apimti: 
a) žvejybos pastangų valdymo priemones; 
b) konkrečias technines priemones, įskaitant tam tikrais atvejais laikinas nuo šio 
reglamento taisyklių leidžiančias nukrypti nuostatas, kai tokios nuostatos yra būtinos 
žuvininkystės veiklai vykdyti ir su sąlyga, kad atitinkamų išteklių tausojantį 
naudojimą užtikrina valdymo planas; 
c) laivo stebėjimo sistemų ar panašių sistemų privalomo naudojimo laivuose, kurių 
bendras ilgis nuo 10 m iki 15 m, pratęsimą; 
d) plotams, kuriuose leidžiama žvejyba naudojant tam tikrą įrangą ar laivams, 
vykdantiems įsipareigojimus pagal valdymo planą, taikomus laikinus ar nuolatinius 
apribojimus. L 409/48 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
Valdymo planuose numatytas specialių žvejybos leidimų išdavimas pagal Reglamentą 
(EB) Nr. 1627/94 12. 
Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1672/94 1 straipsnio 2 dalies, gali būti reikalaujama, kad laivai, kurių bendras ilgis mažesnis negu 10 m, turėtų specialų žvejybos leidimą. 
2. Valstybės narės ir (arba) Regioninė konsultacinė taryba Viduržemio jūrai gali teikti 
Komisijai pasiūlymus dėl klausimų, susijusių su valdymo planų sudarymu. Komisija 
atsako į tokius prašymus per tris mėnesius nuo gavimo. 
3. Valstybės narės ir Komisija užtikrina valdymo planų tinkamą mokslinę stebėseną. Visų 
pirma, kiekvienais metais peržiūrimos žuvininkystės, naudojančios trumpaamžes rūšis, tam tikros valdymo priemonės, siekiant atsižvelgti į galimus atsistatymo pokyčius. 
19 straipsnis 
Konkrečių žvejybos tipų teritoriniuose vandenyse  
valdymo planai  
1. Iki 2007 m. gruodžio 31 d. valstybės narės priima jų teritoriniuose vandenyse naudojant 
tralus, laivo gaubiamuosius tinklus, metamuosius tinklus, apsupamuosius tinklus ir dragas vykdomos žvejybos valdymo planus. Šiems valdymo planams taikomos Reglamento (EB) 
Nr. 2371/2002 6 straipsnio 2 ir 3 dalis bei 4 dalies pirma pastraipa. 
                                                
 
12 OL L 171, 1994 7 6, p. 7. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/49
2. Vėliau valstybės narės gali nustatyti kitus valdymo planus remiantis atitinkama nauja 
moksline informacija. 
3. Valstybės narės užtikrina valdymo planų tinkamą mokslinę stebėseną. Visų pirma, 
kiekvienais metais peržiūrimos žuvininkystės, naudojančios trumpaamžes rūšis, tam tikros 
valdymo priemonės, siekiant atsižvelgti į galimus atsistatymo pokyčius. 
4. Valdymo planai gali apimti priemones, kurios viršija šio reglamento nuostas siekiant: 
a) didinti žvejybos įrangos selektyvumą; 
b) mažinti išmetimą; 
c) riboti žvejybos pastangas. 
5. Į valdymo planus įtrauktinos priemonės turi atitikti siekius, tikslus ir numatytą jų 
įgyvendinimo laiką; Taryba jas parenka atsižvelgdama į: 
a) išteklių apsaugos būklę; 
b) išteklių biologines savybes; 
c) žuvininkystės rajonų, kuriuose ištekliai gaudomi, savybes; 
d) priemonių ekonominį poveikį atitinkamiems žuvininkystės rajonams. L 409/50 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
6. Valdymo planuose numatytas specialių žvejybos leidimų išdavimas pagal Reglamentą 
(EB) Nr. 1627/94. 
Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1672/94 1 straipsnio 2 dalies, gali būti reikalaujama, kad 
laivai, kurių bendras ilgis mažesnis negu 10 m, turėtų specialų žvejybos leidimą. 
7. Apie 1 dalyje nurodytus valdymo planus pranešama Komisijai iki 2007 m. rugsėjo 30 d., 
kad ji galėtų pateikti savo pastabas prieš priimant planą. Apie 2 dalyje nurodytus valdymo 
planus pranešama Komisijai likus 6 mėnesiams iki numatomos įsigaliojimo datos. Komisija praneša apie planus kitoms valstybėms narėms. 
8. Kai tikėtina, kad valdymo planas gali turėti įtakos kitos valstybės laivams, jis priimamas 
tik po Komisijos, valstybės narės ir atitinkamos Regioninės konsultacinės tarybos 
pasitarimo Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 8 straipsnio 3–6 dalyse nustatyta tvarka. 
9. Jei remdamasi 7 dalyje nurodytu pranešimu arba nauja moksline informacija Komisija 
mano, kad pagal 1 arba 2 dalį priimtas valdymo planas yra nepakankamas užtikrinti aukštą 
išteklių ir aplinkos apsaugos lygį, ji pasitarusi su valstybe nare gali paprašyti keisti planą 
arba gali pasiūlyti Tarybai išteklių ir aplinkos apsaugos tinkamas priemones. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/51
VIII SKYRIUS 
KONTROLĖS PRIEMONĖS 
20 straipsnis 
Tikslinių rūšių sugavimas 
1. 9 straipsnio 4 ir 6 dalyje, 10 straipsnyje ir 13 straipsnio 1 dalyje nurodyti procentiniai 
dydžiai apskaičiuojami proporcingai visų vandens gyvūnų gyvajam svoriui po rūšiavimo 
arba iškraunant. Procentiniai dydžiai gali būti apskaičiuoti remiantis viena arba keliomis reprezentatyviomis imtimis.  
2. Žvejybos laivų, iš kurių gyvųjų vandens gyvūnų kiekis buvo perkrautas, atveju 
apskaičiuojant 1 dalyje nurodytus procentinius dydžius atsižvelgiama į perkrautą kiekį. 
21 straipsnis 
Perkrovimas  
Tik žvejybos laivų kapitonai, kurie pildo laivo žurnalą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnį gali perkrauti vandens gyvūnus į kitus laivus ar priimti tokių gyvūnų perkrovimus iš kitų 
laivų. 
22 straipsnis 
 Nurodytieji uostai 
1. Tralerių, žvejojančių dugniniu tralu, pelaginių tralų, gaubiamųjų tinklų, dreifinių ūdų, laivu 
traukiamų dragų ir hidraulinių dragų sugavimai iškraunami ir pirmą kartą parduodami tik 
valstybių narių nurodytuose uostuose. L 409/52 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
2. Valstybės narės iki 2007 m. balandžio 30 d. pateikia Komisijai nurodytų uostų sąrašą. 
Komisija perduoda sąrašą kitoms valstybėms narėms. 
23 straipsnis 
Sugavimų stebėsena 
Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 6 straipsnio 2 dalies antras sakinys pakeičiamas taip: 
„Vykdant žuvininkystės veiklą Viduržemio jūroje į laivo žurnalą turi būti įrašomas didesnis negu 
15 kg laive laikomų rūšių, nurodytų pagal 8 dalį patvirtintame sąraše, gyvojo svorio ekvivalentas. 
Tačiau labai migruojančių rūšių ir smulkių pelaginių rūšių atveju į laivo žurnalą turi būti įrašomas 
didesnis negu 50 kg gyvojo svorio ekvivalentas.“ 
24 straipsnis 
Laivų, kuriems leidžiama žvejoti  
GFCM susitarimo zonoje, registras 
1. Kiekviena valstybė narė iki 2007 m. birželio 1 d., naudodama įprastinę duomenų 
apdorojimo sistemą, pateikia Komisijai ilgesnių nei 15 bendro ilgio laivų su jos vėliava ir registruotų jos teritorijoje, kuriems ji leidžia žvejoti GFCM teritorijoje, išduodama 
žvejybos leidimą, sąrašą. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/53
2. 1 dalyje nurodytame sąraše turi būti ši informacija: 
a) laivo Bendrijos laivyno registro numeris (CFR) ir išorinis ženklinimas, apibrėžti 
Reglamento (EB) Nr. 26/200413 I priede; 
b) žvejybos ir (arba) perkrovimo laikotarpis, kuriam suteikiamas leidimas; 
c) naudojami žvejybos įrankiai. 
3. Komisija iki 2007 m. liepos 1 d. išsiunčia sąrašą GFCM vykdomajam sekretoriatui, kad 
būtų galima šiuos laivus įtraukti į ilgesnių nei 15 metrų bendro ilgio laivų, kuriems 
leidžiama žvejoti GFCM susitarimo zonoje, registrą (toliau – GFCM registras). 
4. Apie 1 dalyje nurodyto sąrašo pasikeitimus pranešama Komisijai, kad informacija būtų 
perduota GFCM vykdomajam sekretoriatui taikant tą pačią tvarką mažiausiai 10 dienų 
prieš laivui pradedant žvejoti GFCM zonoje. 
                                                 
13 OL L 5, 2004 1 9, p. 25. L 409/54 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
5. Ilgesni nei 15 metrų bendro ilgio Bendrijos žvejybos laivai, kurie nėra įtraukti į 1 dalyje 
nurodytą sąrašą, nežvejoja, nelaiko laive, neperkrauna ir neiškrauna jokių rūšių žuvų ar 
vėžiagyvių GFCM zonoje. 
6. Valstybės narės imasi būtinų priemonių siekdamos garantuoti, kad: 
a) tik laivams su jų vėliava, įtrauktiems į 1 dalyje nurodytą sąrašą ir turintiems laive 
jiems išduotą žvejybos leidimą, būtų leidžiama leidime nustatytomis sąlygomis vykdyti žvejybos veiklą GFCM zonoje; 
b) žvejybos leidimas nebūtų išduodamas laivams, kurie vykdė neteisėtą, 
nereglamentuojamą ir neatskaitingą žvejybą GFCM zonoje ar kitur (IUU žvejyba), išskyrus atvejus, kai nauji savininkai pateikia tinkamus dokumentais pagrįstus 
įrodymus, kad ankstesni savininkai ir operatoriai nebeturi jokių teisinių, naudos ar 
finansinių interesų arba jokiu būdu nekontroliuoja jų laivų, arba kad jų laivai nei 
dalyvauja, nei yra susiję su IUU žvejyba; 
c) tiek, kiek tai įmanoma, jų nacionalinės teisės aktai draustų laivų su jų vėliava, kurie 
yra įtraukti į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkams ir operatoriams dalyvauti ar būti 
susijusiems su žvejybos veikla GFCM susitarimo zonoje naudojant laivus, kurie nėra 
įtraukti į GFCM registrą; 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/55
d) tiek, kiek tai įmanoma, kad pagal nacionalinės teisės aktus būtų reikalaujama, kad 
laivų su jų vėliavomis, įtrauktų į 1 dalyje nurodytą sąrašą, savininkai būtų tos 
valstybės narės, su kurios vėliava jie plaukioja, piliečiai ar juridiniai asmenys; 
e) jų laivai atitinka visas atitinkamas GFCM apsaugos ir valdymo priemones. 
7. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad uždraustų ilgesniems nei 15 metrų bendro 
ilgio laivams, neįtrauktiems į GFCM registrą, žvejoti, laikyti laive, perkrauti ir iškrauti žuvis ir vėžiagyvius, sugautus GFCM zonoje. 
8. Valstybės narės nedelsdamos perduoda Komisijai visą informaciją, rodančią, kad yra 
svarių priežasčių įtarti, kad į GFCM registrą neįtraukti ilgesni nei 15 m bendro ilgio laivai žvejoja ar perkrauna žuvis ir vėžiagyvius GFCM susitarimo zonoje. 
IX SKYRIUS 
PRIEMONĖS LABAI MIGRUOJANČIOMS RŪŠIMS 
25 straipsnis  
Durklažuvių žvejyba  
Iki 2007 m. gruodžio 31 d. Taryba sprendžia dėl techninių priemonių apsaugoti durklažuvių jauniklius Viduržemio jūroje. L 409/56 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
X SKYRIUS 
PRIEMONĖS VANDENIMS APLINK MALTĄ 
26 straipsnis 
25 mylių valdymo zona aplink Maltą 
1. Bendrijos laivų galimybė naudotis vandenimis ir ištekliais zonoje, esančioje ne didesniu 
nei 25 jūrmylių atstumu nuo bazinės linijos aplink Maltos salas (toliau – valdymo zona) 
reglamentuojama taip: 
a) valdymo zonoje žvejoti leidžiama tik žvejybos laivams, kurių bendras ilgis mažesnis 
negu 12 metrų, naudojantiems kitokią įrangą negu velkamoji žvejybos įranga; 
b) bendros tų laivų žvejybos pastangos, išreikštos bendru žvejybos pajėgumu, neviršija 
vidutinio lygio, nustatyto 2000–2001 m., kuris atitinka 1 950 laivų, kurių bendra 
variklių galia ir talpa yra atitinkamai 83000 kW ir 4035 BT. 
2. Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto traleriams, kurių bendras ilgis neviršija 24 metrų, 
leidžiama žvejoti tam tikruose valdymo zonos plotuose kaip nurodyta šio reglamento 
V priedo a dalyje, laikantis šių sąlygų: 
a) tralerių, kuriems leidžiama žvejoti valdymo zonoje, bendras žvejybos pajėgumas, turi 
neviršyti 4800 kW viršutinės ribos; 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/57
b) tralerio, kuriam leidžiama žvejoti mažesniame negu 200 metrų gylyje, žvejybos 
pajėgumas neturi viršyti 185 kW; 200 m gylio izobata pažymima punktyrine linija, 
kurios maršruto taškai išvardyti šio reglamento V priedo b dalyje; 
c) valdymo zonoje žvejojantys traleriai turi specialų žvejybos leidimą pagal 
Reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių 
žvejybos leidimų 14 7 straipsnį ir yra įtraukiami į sąrašą, kurį atitinkamos valstybės 
narės kasmet pateikia Komisijai ir kuriame nurodytas jų išorinis ženklinimas ir laivo 
Bendrijos laivyno registro numeris (CFR), apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 26/2004 
I priede; 
d) a ir b punktuose nustatyti pajėgumo apribojimai periodiškai iš naujo įvertinami dėl jų 
poveikio išteklių apsaugai remiantis atitinkamų mokslinių institucijų 
rekomendacijomis. 
3. Jei tralerių, kurių bendras ilgis yra 24 metrai arba mažiau, žvejojančių valdymo zonoje 
2000–2001 m. ataskaitiniu laikotarpiu, bendras žvejybos pajėgumas yra mažesnis nei 
2 dalies a punkte nurodytas bendras žvejybos pajėgumas (toliau – atskaitinis žvejybos 
pajėgumas), Komisija 29 straipsnyje nustatyta tvarka paskirsto esamą perteklinį žvejybos 
pajėgumą valstybėms narėms, atsižvelgdama į leidimo prašančių valstybių narių interesus. 
 Atskaitinis žvejybos pajėgumas yra lygus 3600 kW. 
                                                 
14 OL L 171, 1994 7 6, p. 7. L 409/58 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
4. Specialūs žvejybos leidimai 3 straipsnyje nurodytam esamam žvejybos pajėgumo 
pertekliui išduodami tik laivams, kurie šios straipsnio taikymo dieną yra įrašyti Bendrijos 
laivyno registre. 
5. Jeigu tralerių, kuriems leidžiama žvejoti valdymo zonoje pagal 2 dalies c punktą, bendras 
žvejybos pajėgumas viršija 2 dalies a punkte nustatytą viršutinę ribą todėl, kad ta viršutinė 
riba sumažinama po 2 dalies d punkte numatyto peržiūrėjimo, Komisija paskirsto žvejybos 
pajėgumą valstybėms narėms šiuo pagrindu: 
a) pirmiausia atsižvelgiama į žvejybos pajėgumą kW, atitinkantį laivų, žvejojusių 
zonoje 2000–2001 m. laikotarpiu, skaičių; 
b) antroje vietoje atsižvelgiama į žvejybos pajėgumą kW, atitinkantį laivų, žvejojusių 
zonoje kitu metu, skaičių; 
c) likęs kitų laivų žvejybos pajėgumas padalijamas valstybėms narėms, atsižvelgiant į 
leidimo prašančių valstybių narių interesus. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/59
6. Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto gaubiamuosius tinklus arba ūdas naudojantiems ir pagal 
27 straipsnį delfinus gaudantiems laivams leidžiama žvejoti valdymo zonoje. Jiems 
suteikiamas specialus leidimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį ir jie 
įtraukiami į sąrašą, kurį kiekviena valstybė narė turi pateikti Komisijai ir kuriame 
pateikiami laivo Bendrijos laivyno registro numeris (CFR) ir išorinis ženklinimas, apibrėžti 
Reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede. Žvejybos pastangos bet kuriuo atveju 
kontroliuojamos siekiant apsaugoti šios žuvininkystės tausojimą zonoje. 
7. Tralerio, neturinčio laivų stebėjimo sistemos (LSS), kuriam pagal 2 dalį leidžiama žvejoti 
valdymo zonoje, kapitonas praneša apie kiekvieną įplaukimą ir išplaukimą iš šios zonos jos valdžios institucijoms ir pakrantės valstybės institucijoms. 
27 straipsnis 
Delfinų žvejyba 
1. Kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki rugpjūčio 5 d. valdymo zonoje draudžiama žvejoti 
delfinus (Coriphaena spp.)  naudojant žuvų telkimo įtaisus (ŽTĮ). 
2. Delfinų žvejyboje dalyvaujančių laivų skaičius zonoje neviršija 130. L 409/60 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
3. Maltos valdžios institucijos nustato ŽTĮ kurso ribas ir kiekvienais metais ne vėliau kaip iki 
liepos 30 d. paskirsto visas ŽTĮ kurso ribas Bendrijos žvejybos laivams. Bendrijos 
žvejybos laivams, kurie plaukioja su kitokia negu Maltos vėliava, neleidžiama plaukti 
pagal ŽTĮ kurso ribą 12 mylių zonoje. 
Komisija 29 straipsnyje nurodyta tvarka nustato kriterijus, taikytinus ŽTĮ kurso ribų 
nustatymui ir paskirstymui. 
4. Žvejybos laivams, kuriems leidžiama dalyvauti delfinų žvejyboje, suteikiamas specialus 
leidimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį ir jie įtraukiami į sąrašą, kurį atitinkama valstybė narė turi pateikti Komisijai ir kuriame pateikiami išorinis ženklinimas 
ir laivo Bendrijos laivyno registro numeris (CFR), apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 26/2004 
I priede.  Nepaisant Reglamento (EB) Nr. 1672/94 1 straipsnio 2 dalies, reikalaujama, kad 
laivai, kurių bendras ilgis mažesnis negu 10 m, turėtų specialų žvejybos leidimą. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/61
XI SKYRIUS 
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 
28 straipsnis 
Sprendimų priėmimo tvarka 
Išskyrus atvejus, kai šiame reglamente numatyta kitaip, Taryba veikia Sutarties 37 straipsnyje 
nurodyta tvarka. 
29 straipsnis 
Įgyvendinimo taisyklės 
Šio reglamento 26 ir 27 straipsnių išsamios įgyvendinimo taisyklės priimamos Reglamento (EB) 
Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.  
30 straipsnis 
Pakeitimai 
Priedų pakeitimai priimami Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. L 409/62 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
31 straipsnis 
Panaikinimas 
Reglamentas (EB) Nr. 1626/94 panaikinamas. 
Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal 
VI priede pateiktą atitikmenų lentelę. 
32 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis reglamentas įsigalioja trisdešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame 
leidinyje.  
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. 
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 21 d. 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
                                                                       J. KORKEAOJA 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/63
 I PRIEDAS  
Tralų priedų ir tralų įrengimo techninės sąlygos 
Sąvokų apibrėžimai 
Šiame priede: 
a) „daugiagijis tinklinis audeklas“ – tinklinis audeklas iš dviejų ar daugiau gijų, kurios gali 
būti atskiriamos tarp mazgų nepažeidžiant gijų struktūros; 
b) „bemazgis tinklinis audeklas“ – tinklinis audeklas, sudarytas iš akių, turinčių keturias 
apytiksliai vienodo ilgio kraštines, kai akių kampai sudaromi supynus dviejų gretimų akies 
kraštinių gijas; 
c) „kvadratinių akių tinklinis audeklas“ – tinklinio audeklo konstrukcija, sumontuota taip, kad 
viena iš dviejų lygiagrečių eilių, kurias sudaro tinklo akies kraštinės, yra lygiagreti ilgajai 
tinklo ašiai, o kita sudaro statųjį kampą su ilgąja tinklo ašimi; 
d) „tralo korpusas“ – kūgio formos sekcija tralo priekinėje dalyje; 
e) „tinklinės medžiagos gabalas tinklui pailginti“ – nekūginė tralo dalis, sudaryta iš vieno ar 
daugiau panelių, esanti tarp tralo korpuso ir tralo maišo; L 409/64 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 f) „tralo maišas“ – cilindro arba kūgio, kurio skersinės kryžminės dalys sudaro beveik 
vienodo ar atitinkamai mažėjančio spindulio apskritimą, formos galinė tralo dalis iš 
vienodo dydžio akių tinklo. 
g) „baliono tipo tralo maišas“ – tralo maišas, sudarytas iš vieno ar kelių gretimų panelių iš 
vienodo dydžio akių tinklo, kurio akių skaičius didėja įrankio galinės dalies link, skersai 
prailgindamas tralo maišą tinklo išilginės ašies atžvilgiu ir padidindamas jo plotį; 
h) „kišenės tipo tralo maišas“ – tralo maišas, kurio vertikalus aukštis mažėja galinės tralo 
maišo dalies link ir kurio skersinės kryžminės dalys sudaro beveik vienodos ar atitinkamai mažėjančios ašies elipsę. Galinė tralo maišo dalis yra sudaryta iš vieno sulenkto panelio 
arba skersai sunertų tinklo išilginės ašies atžvilgiu galinių viršutinio ir apatinio panelių; 
i) „skersinis jungiamasis trosas“ – išorinis arba vidinis trosas, išvestas skersai išilginės tinklo 
ašies atžvilgiu galinėje tralo maišo dalyje išilgai dviejų viršutinių ir apatinių panelių 
jungties arba išilgai vieno galinio panelio sulenkimo. Tai gali būti šoninio jungiamojo troso 
pratęsimas arba atskiras trosas; 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/65
 j) tralo tinklinio audeklo, kurio akys yra rombo formos, bet kurios kryžminės dalies 
„apskritimo perimetras“ skaičiuojamas tos kryžminės dalies akių skaičių dauginant iš 
ištemptos akies dydžio; 
k) tralo tinklinio audeklo, kurio akys yra kvadrato formos, bet kurios kryžminės dalies 
„apskritimo perimetras“ skaičiuojamas tos kryžminės dalies akių skaičių dauginant iš akies 
kraštinės ilgio; 
a) Leistini tralų priedai  
1. Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 3440/84 8 straipsnio, uždaryti kišenės tipo tralo 
maišo ištuštinimo angą gali būti naudojamas skersinis išilginės tinklo akies atžvilgiu 
arba išilginis užtraukiamasis mechaninis įrenginys. 
2. Skersinis užtraukiamasis įrenginys gali būti tvirtinamas ne didesniu kaip 1 metro nuo 
galinių tralo maišo akių atstumu. L 409/66 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 b) Įrengimo reikalavimai  
1. Traluose draudžiama naudoti baliono tipo tralo maišą. Tralo maiše vienodo dydžio 
akių skaičius tralo maišo apskritime negali didėti atkarpoje nuo priekio iki galo. 
2. Tralo korpuso (kūginės dalies) galinės dalies arba tinklinės medžiagos gabalo tinklui 
pailginti (nekūginės dalies) apskritimo ilgis turi būti ne mažesnis negu tralo maišo 
priekinės dalies apskritimo ilgis sensu stricto . Visų pirma, tralo maišo su kvadrato 
formos akimis atveju tralo korpuso arba gabalo tinklui prailginti galinės dalies 
apskritimas turi būti nuo 2 iki 4 kartų didesnis už priekinės dalies apskritimą sensu 
stricto.  
3. Kvadrato formos akių paneliai gali būti įterpti į velkamąjį tinklą ir patalpinami 
priešais tinklinės medžiagos gabalą tinklui prailginti arba bet kuriame taške tarp tinklinės medžiagos tinklui prailginti priekinės dalies ir tralo maišo užpakalinės 
dalies. Panelių niekaip neturi užstoti tralo viduje arba išorėje pritvirtinamos 
priemonės. Jis turi būti sukonstruotas iš bemazgio tinklinio audeklo arba iš neslankių 
mazgų tinklinio audeklo ir turi būti įterptas taip, kad žvejojant akys visada išliktų 
visiškai atviros. Kvadrato formos akių panelių kitų techninių specifikacijų išsamios 
taisyklės priimamos šio reglamento 29 straipsnyje nustatyta tvarka. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/67
 4. Analogiškai kiti techniniai įtaisai, nei nurodytieji anksčiau b dalies 3 punkte, kuriais 
siekiama pagerinti tralų selektyvumą, gali būti leisti šio reglamento 29 straipsnyje 
nurodyta tvarka. 
5. Draudžiama turėti laive ar naudoti velkamąjį tinklą, kurio visą tralo maišą ar jo dalį 
sudaro tinklinis audeklas, kurio akys nėra kvadrato ar rombo formos, išskyrus 
atvejus, kai tai leidžiama laikantis šio reglamento 29 straipsnyje nurodytos tvarkos. 
6. 4–5 dalys netaikomos laivo gaubiamajam tinklui, kurio tralo maišo akies dydis 
mažesnis negu 10 mm. 
7. Pakeičiant Reglamento (EEB) Nr. 3440/84 6 straipsnio 4 dalį, dugninių tralų 
stiprinamojo maišo akies dydis yra ne mažesnis kaip 120 mm, jei tralo maišo akies dydis yra mažesnis negu 60 mm. Ši nuostata taikoma tik Viduržemio jūroje ir neturi 
įtakos kitiems Bendrijos vandenims. Jei tralo maišo akies dydis yra lygus arba 
didesnis negu 60 mm, taikoma Reglamento (EEB) Nr. 3440/84 6 straipsnio 4 dalis. 
8. Kišenės tipo tralo maišas turi ne daugiau kaip vieną angą ištuštinimui. 
9. Skersinio jungiamojo troso ilgis yra ne mažesnis negu 20 % tralo maišo apskritimo 
ilgio. L 409/68 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 10. Stiprinamojo maišo apskritimo ilgis, kaip apibrėžta Reglamento Nr. 3440/84 
6 straipsnyje, yra ne mažiau nei 1,3 karto didesnis už tralo maišo apskritimo ilgį 
dugninių tralų atveju. 
11. Draudžiama turėti laive ar naudoti velkamąjį tinklą, kurio visą tralo maišą ar jo dalį 
sudaro viengijis tinklinis audeklas, kurio gijos storis yra didesnis negu 3,0 milimetro. 
12. Draudžiama turėti laive ar naudoti velkamąjį tinklą, kurio visą tralo maišą ar jo dalį 
sudaro daugiagijis tinklinis audeklas. 
13. Dugniniam tralui draudžiama naudoti tinklinį audeklą, kurio gijos storis yra didesnis 
negu 6 mm. 
 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/69
 II PRIEDAS  
Reikalavimai, susiję su žvejybos įrankių charakteristikomis 
Sąvokų apibrėžimai 
Šiame priede: 
1) tinklų ilgis apibrėžiamas pagal plūduriuojančio lyno ilgį. Dugninių statomų ir dreifuojančių 
tinklų ilgis taip pat gali būti apibrėžiamas remiantis jų masės svoriu ar tūriu. 
2) tinklų plotis yra apibrėžiamas kaip akių (įskaitant mazgus) aukščio suma, kai tinklas yra 
šlapias ir ištiestas statmenai plūduriuojančiam lynui. 
1. Dragos 
Didžiausias dragų plotis yra 3 m, išskyrus pintims gaudyti skirtų dragų atveju. 
2. Apsupamieji tinklai (gaubiamieji tinklai ir tinklai be lyno tinklo apačiai sutraukti) 
Tinklinio audeklo ilgis turi būti ne didesnis kaip 800 m, o plotis 120 m, išskyrus tinklus 
tunams gaudyti. L 409/70 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 3. Dugniniai statomi tinklai 
3.1. Sieniniai ir dugniniai statomi tinklai 
1. Sieninio tinklo didžiausias plotis negali viršyti 4 m. 
2. Dugninio statomo žiauninio tinklo didžiausias plotis negali viršyti 10 m. 
3. Draudžiama laive turėti ar statyti daugiau kaip 6000 m sieninio tinklo, statomo 
žiauninio tinklo vienam laivui, atsižvelgiant į tai, kad nuo 2008 m. sausio mėn. 
esant vienam žvejui tokie tinklai negali viršyti 4000 metrų pridedant dar 1000 metrų antram žvejui ir dar 1000 metrų trečiam žvejui. Iki 2007 m. 
gruodžio 31 d. tokie tinklai negali viršyti 5000 metrų vienam žvejui arba 
antram žvejui ir 6000 metrų trečiam žvejui. 
4. Dugninio statomo žiauninio tinklo viengijo siūlo arba gijos skersmuo negali 
viršyti 0,5 mm. 
5. Nukrypstant nuo 2 dalies, dugninio statomo žiauninio tinklo, kurio didžiausias 
ilgis ne didesnis nei 500 m, didžiausias plotis gali būti ne didesnis kaip 30 m. 
Draudžiama laive turėti arba statyti daugiau kaip 500 m dugninio statomo 
žiauninio tinklo, kai jo plotis viršija 2 dalyje nustatytą 10 m pločio ribą. 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/71
 3.2 Kombinuoti dugniniai statomi tinklai (sieniniai tinklai + žiauniniai tinklai) 
1. Kombinuoto dugninio statomo tinklo didžiausias plotis negali viršyti 10 m. 
2. Draudžiama laive turėti arba statyti daugiau negu 2500 m kombinuotų tinklų vienam 
laivui. 
3. Žiauninio tinklo viengijo siūlo arba gijos skersmuo negali viršyti 0,5 mm. 
4. Nukrypstant nuo 1 dalies, kombinuoto dugninio statomo tinklo, kurio didžiausias 
ilgis ne didesnis nei 500 m, didžiausias plotis gali būti ne didesnis kaip 30 m. 
Draudžiama laive turėti arba statyti daugiau kaip 500 m kombinuoto dugninio 
statomo tinklo, kai jo plotis viršija 1 dalyje nustatytą 10 m pločio ribą. 
4. Dugninė ūda 
1. Draudžiama laive turėti arba statyti daugiau negu 1000 kabliukų vienam žmogui 
laive, bendram skaičiui neviršijant 5000 kabliukų laivui.  
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, kiekvienas laivas, kuris pradeda žvejybos reisą, trunkantį 
ilgiau nei 3 dienas, laive gali turėti daugiausiai 7000 kabliukų. 
5. Gaudyklės giliavandenių vėžiagyvių žvejybai 
Draudžiama laive turėti arba statyti daugiau kaip 250 gaudyklių vienam laivui. L 409/72 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 6. Paviršinės ūdos (plūduriuojančios)  
Draudžiama laive turėti arba statyti daugiau negu: 
1. 2000 kabliukų vienam laivui, kai laivai skirti gaudyti paprastuosius tunus ( Thunnus 
thynnus ), šiai rūšiai sudarant mažiausiai 70 % gyvojo sugautų žuvų svorio po 
rūšiavimo; 
2. 3 500 kabliukų vienam laivui, kai laivai skirti gaudyti durklažuvės ( Xyphias gladius ), 
šiai rūšiai sudarant mažiausiai 70 % gyvojo sugautų žuvų svorio po rūšiavimo; 
3. 5 000 kabliukų vienam laivui, kai laivai skirti gaudyti ilgapelekius tunus ( Thunnus 
alalunga ), šiai rūšiai sudarant mažiausiai 70 % gyvojo sugautų žuvų svorio po 
rūšiavimo; 
4. Nukrypstant nuo 1, 2 ir 3 punktų, kiekvienas laivas, kuris pradeda žvejybos reisą, 
trunkantį ilgiau nei 2 dienas, laive gali turėti tiek pat atsarginių kabliukų. 
7. Tralai 
Iki 2007 m. spalio mėn. šio reglamento 30 straipsnyje išdėstyta tvarka priimamos techninės 
charakteristikos, ribojančios didžiausius tralo tinklų plūduriuojančio lyno, dugninio troso, 
apskritimo ar perimetro dydžius bei didžiausią tralo, naudojančio kelis įrenginius, tinklų 
skaičių. 
 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/73
 III PRIEDAS  
Versliniai jūrų gyvūnų dydžiai 
MOKSLINIS 
PAVADINIMAS BENDRASIS 
PAVADINIMAS Verslinis dydis 
 
1. Žuvys   
Dicentrarchus labrax Paprastasis vilkešeris  25 cm 
Diplodus annularis Mažasis sargas  12 cm  
Diplodus puntazzo Dryžasis dančiukas  18 cm 
Diplodus sargus Baltasis sargas  23 cm 
Diplodus vulgaris Paprastasis jūrų 
karosas  18 cm 
Engraulis encrasicolus * Europinis ančiuvis  9 cm 
Epinephelus spp. Gruperiai  45 cm 
Lithognathus mormyrus Atlantinis dumblarausis 
karosas  20 cm 
Merluccius 
merluccius *** Europinė jūrų lydeka   20 cm 
Mullus spp. Paprastosios barzdotės  11 cm 
Pagellus acarne Sidabrinis pagelas  17 cm 
Pagellus bogaraveo Raudonpelekis pagelas  33 cm 
Pagellus erythrinus Raudonasis pagelas  15 cm 
Pagrus pagrus Paprastasis porgas  18 cm 
Polyprion americanus Amerikinis rudasis ešerys  45 cm  
Sardina pilchardus ** Europinė sardinė  11 cm  
Scomber spp. Japoninė skumbrė  18 cm 
Solea vulgaris Paprastasis jūrų liežuvis 20 cm 
Sparus aurata Auksinė dorada  20 cm 
Trachurus spp. Stauridė  15 cm  L 409/74 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 MOKSLINIS 
PAVADINIMAS BENDRASIS 
PAVADINIMAS Verslinis dydis 
 
2. Vėžiagyviai    
Homarus gammarus Europinis om aras  300 m m  TL 
105 mm CL 
Nephrops norvegicus Norveginis plonasis 
omaras  20 m m CL 
70 m m TL  
Palinuridae  Dygliuotieji langustai  90 mm CL 
Parapenaeus longirostris Gėliavandenė rožinė 
krevetė  20 mm CL 
3. Dvigeldžiai moliuskai    
Pecten jacobeus Šukutė  10 cm  
Venerupis spp. Geldutė  25 mm  
Venus spp. Moliuskai  25 mm  
TL – bendras ilgis; CL – kiaukuto ilgis; 
(*) Ančiuviai: Valstybės narės gali nustatyti verslinį dydį 110 vienetų vienam kg; 
(**) Sardinės: Valstybės narės gali nustatyti verslinį dydį 55 vienetų vienam kg; 
(***) Jūrų lydekos: Tačiau iki 2008 m. gruodžio 31 d. 15 % svorio nuokrypis bus leistinas 15 cm 
ir 20 cm jūrų lydekoms. Šio nuokrypio laikosi atskiri laivai jūroje ir iškrovimo vietoje, ir 
pirmojo pardavimo po iškrovimo rinkose. Šio nuokrypio taip pat laikomasi atliekant vėlesnius nacionalinio ir tarptautinio lygio komercinius sandorius.  
 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/75
 IV PRIEDAS  
Jūrų gyvūnų dydžio matavimas 
1. Žuvies dydis matuojamas kaip parodyta 1 paveiksle nuo snukio galo iki uodegos peleko 
galo. 
2. Norveginio omaro (Nephrops norvegicus) dydis matuojamas, kaip parodyta 2 paveiksle: 
– per visą kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai, nuo užpakalinio akiduobių 
krašto iki kiaukuto išorinio nugarinio krašto vidurio, arba 
– per visą ilgį, nuo rostrumo galo iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių. 
3. Omaro ( Homarus gammarus ) dydis matuojamas, kaip parodyta 3 paveiksle: per visą 
kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai, nuo užpakalinio akiduobių krašto iki 
kiaukuto išorinio nugarinio krašto vidurio, arba 
– per visą ilgį, nuo rostrumo galo iki telsono užpakalinio krašto, neįtraukiant šerelių. L 409/76 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 4. Dygliuotojo langusto (Palinuridae)  ilgis matuojamas kaip parodyta 4 paveiksle per visą 
kiaukuto ilgį, lygiagrečiai kūno vidurio linijai, nuo rostrumo galo iki kiaukuto išorinio 
nugarinio krašto vidurio. 
5. Kaip nurodyta 5 paveiksle, dvigeldžių moliuskų dydis matuojamas skersai ilgiausioje 
kiaukuto vietoje. 
1 paveikslas 
2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/77
 3 paveikslas 2 paveikslas 
a) Kiaukuto ilgis b) Bendras ilgis
L 409/78 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 4 paveikslas  
2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/79
 5 paveikslas 
 
L 409/80 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 V PRIEDAS  
25 mylių valdymo zona aplink Maltos salas 
a) Zonos Maltos alų prieigose, kuriose leidžiama naudoti tralus: geografinės koordinatės 
A zona H zona 
A1 –  3 6, 01 72°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,1 44 2°RYTŲ 
ILGUMOS A2 –  3 6, 02 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,1 79 2°RYTŲ ILGUMOS 
A3 –  3 5, 98 22°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,2 74 2°RYTŲ 
ILGUMOS A4 –  3 5, 84 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,3 24 2°RYTŲ ILGUMOS A5 –  3 5, 81 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,2 54 2°RYTŲ ILGUMOS 
A6 –  3 5, 97 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,2 45 9°RYTŲ 
ILGUMOS H1 –  3 5, 67 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 74 2°RYTŲ ILGUMOS H2 –  3 5, 46 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,8 45 9°RYTŲ ILGUMOS 
H3 –  3 5, 42 72°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,7 60 9°RYTŲ 
ILGUMOS H4 –  3 5, 51 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 32 5°RYTŲ ILGUMOS H5 –  3 5, 64 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 02 5°RYTŲ ILGUMOS 
B zona I zona 
B1  – 3 5, 79 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 40 9°RYTŲ 
ILGUMOS 
B2  – 3 5, 80 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 90 9°RYTŲ ILGUMOS B3  – 3 5, 79 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 95 9°RYTŲ ILGUMOS B4  – 3 5, 75 22°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 24 2°RYTŲ 
ILGUMOS 
B5  – 3 5, 76 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 15 9°RYTŲ ILGUMOS B6  – 3 5, 77 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 32 5°RYTŲ ILGUMOS I1 – 36 ,1 48 9°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,3 90 9°RYTŲ ILGUMOS 
I2 – 36 ,2 52 3°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,5 09 2°RYTŲ ILGUMOS 
I3 – 36 ,2 37 3°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,5 25 9°RYTŲ ILGUMOS I4 – 36 ,1 37 2°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 22 5°RYTŲ ILGUMOS 
C zona J zona 
C1 –  3 5, 84 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 19 2°RYTŲ ILGUMOS C2 –  3 5, 85 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 69 2°RYTŲ 
ILGUMOS 
C3 –  3 5, 83 22°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 54 2°RYTŲ ILGUMOS C4 –  3 5, 80 22°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,5 77 5°RYTŲ ILGUMOS J1 – 36 ,2 1 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 13 ,9 10 8°RYTŲ ILGUMOS J2 – 36 ,2 6 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 70 8°RYTŲ 
ILGUMOS 
J3 – 36 ,2 4 72°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 70 8°RYTŲ ILGUMOS J4 – 36 ,1 9 72°ŠIAURĖS PLATU MOS, 13 ,9 22 5°RYTŲ ILGUMOS 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/81
 D zona K zona 
D1 –  3 6, 04 22°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,3 45 9°RYTŲ 
ILGUMOS 
D2 –  3 6, 02 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 62 5°RYTŲ ILGUMOS D3 –  3 5, 99 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,4 55 9°RYTŲ ILGUMOS D4 –  3 6, 02 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,3 40 9°RYTŲ 
ILGUMOS K1 –  3 5, 97 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 24 2°RYTŲ ILGUMOS 
K2 –  3 6, 00 22°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 40 8°RYTŲ ILGUMOS K3 –  3 6, 06 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 13 ,9 69 2°RYTŲ ILGUMOS K4 –  3 6, 13 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 13 ,8 57 5°RYTŲ 
ILGUMOS 
K5 –  3 6, 04 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 13 ,9 24 2°RYTŲ ILGUMOS 
E zona L zona 
E1 – 3 5, 97 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,7 15 9°RYTŲ ILGUMOS E2 – 3 6, 00 72°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,8 15 9°RYTŲ ILGUMOS E3 – 3 5, 93 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,7 57 5°RYTŲ ILGUMOS 
E4 – 3 5, 89 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 07 5°RYTŲ 
ILGUMOS E5 – 3 5, 90 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,5 99 2°RYTŲ ILGUMOS L1 – 3 5, 98 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,1 07 5°RYTŲ ILGUMOS L2 – 3 5, 99 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,1 15 8°RYTŲ ILGUMOS L3 – 3 5, 95 72°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 32 5°RYTŲ ILGUMOS 
L4 – 3 5, 96 22°ŠIAURĖS PLATU MOS, 13 ,9 40 8°RYTŲ 
ILGUMOS 
F zona M zona 
F1 – 3 6, 14 23°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 72 5°RYTŲ ILGUMOS F2 – 3 6, 14 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,7 89 2°RYTŲ ILGUMOS 
F3 – 3 6, 01 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,7 89 2°RYTŲ 
ILGUMOS F4 – 3 6, 00 39°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 14 2°RYTŲ ILGUMOS M1 – 3 6, 48 5 6°ŠIAURĖS PLAT U MOS,14, 3 29 2°RYTŲ ILGUMOS M2 – 3 6, 46 3 9°ŠIAURĖS PLAT U MOS,14, 4 34 2°RYTŲ ILGUMOS 
M3 – 3 6, 36 0 6°ŠIAURĖS PLAT U MOS,14, 4 87 5°RYTŲ 
ILGUMOS M4 – 3 6, 34 2 3°ŠIAURĖS PLAT U MOS,14, 4 24 2°RYTŲ ILGUMOS M5 – 3 6, 41 5 6°ŠIAURĖS PLAT U MOS,14, 4 20 8°RYTŲ ILGUMOS 
G zona N zona 
G1 –  3 6, 07 06°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,9 37 5°RYTŲ ILGUMOS G2 –  3 5, 93 72°ŠIAURĖS PLATU MOS, 15 ,0 00 0°RYTŲ 
ILGUMOS 
G3 –  3 5, 79 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,9 82 5°RYTŲ ILGUMOS G4 –  3 5, 71 56°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,8 79 2°RYTŲ ILGUMOS G5 –  3 5, 84 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,6 82 5°RYTŲ N1 –  3 6, 11 55°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,1 21 7°RYTŲ ILGUMOS N2 –  3 6, 10 79°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 77 9°RYTŲ 
ILGUMOS 
N3 –  3 6, 07 17°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 26 4°RYTŲ ILGUMOS N4 –  3 6, 04 58°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 37 6°RYTŲ ILGUMOS N5 –  3 6, 05 16°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,0 89 6°RYTŲ L 409/82 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 ILGUMOS ILGUMOS 
N6 –  3 6, 09 89°ŠIAURĖS PLATU MOS, 14 ,1 35 5°RYTŲ 
ILGUMOS 
 
 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/83
 b) Kai kurių maršruto taškų geografinės koordinatės išilgai 200 m izobatos 25 mylių valdymo 
zonoje 
ID Platuma Ilguma 
1 36,3673°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5540°RYTŲ ILGUMOS 
2 36,3159°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5567°RYTŲ ILGUMOS 
3 36,2735°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5379°RYTŲ ILGUMOS 
4 36,2357°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,4785°RYTŲ ILGUMOS 5 36,1699°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,4316°RYTŲ ILGUMOS 
6 36,1307°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,3534°RYTŲ ILGUMOS 
7 36,1117°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2127°RYTŲ ILGUMOS 
8 36,1003°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,1658°RYTŲ ILGUMOS 
9 36,0859°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,152°RYTŲ ILGUMOS 
10 36,0547°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,143°RYTŲ ILGUMOS 
11 35,9921°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,1584°RYTŲ ILGUMOS 
12 35,9744°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,1815°RYTŲ ILGUMOS 
13 35,9608°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2235°RYTŲ ILGUMOS 
14 35,9296°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2164°RYTŲ ILGUMOS 
15 35,8983°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2328°RYTŲ ILGUMOS 
16 35,867°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,4929°RYTŲ ILGUMOS 
17 35,8358°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2845°RYTŲ ILGUMOS 
18 35,8191°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2753°RYTŲ ILGUMOS 
19 35,7863°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,3534°RYTŲ ILGUMOS 
20 35,7542°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,4316°RYTŲ ILGUMOS 
21 35,7355°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,4473°RYTŲ ILGUMOS 
22 35,7225°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5098°RYTŲ ILGUMOS 
23 35,6951°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5365°RYTŲ ILGUMOS 
24 35,6325°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,536°RYTŲ ILGUMOS L 409/84 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30
 25 35,57°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5221°RYTŲ ILGUMOS 
26 35,5348°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,588°RYTŲ ILGUMOS 
27 35,5037°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,6192°RYTŲ ILGUMOS 
28 35,5128°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,6349°RYTŲ ILGUMOS 
29 35,57°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,6717°RYTŲ ILGUMOS 
30 35,5975°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,647°RYTŲ ILGUMOS 
31 35,5903°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,6036°RYTŲ ILGUMOS 32 35,6034°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,574°RYTŲ ILGUMOS 
33 35,6532°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5535°RYTŲ ILGUMOS 
34 35,6726°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5723°RYTŲ ILGUMOS 
35 35,6668°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,5937°RYTŲ ILGUMOS 
36 35,6618°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,6424°RYTŲ ILGUMOS 
37 35,653°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,6661°RYTŲ ILGUMOS 
38 35,57°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,6853°RYTŲ ILGUMOS 
39 35,5294°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,713°RYTŲ ILGUMOS 
40 35,5071°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,7443°RYTŲ ILGUMOS 
41 35,4878°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,7834°RYTŲ ILGUMOS 
42 35,4929°RYTŲ PLATUMOS 14,8247°RYTŲ ILGUMOS 
43 35,4762°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,8246°RYTŲ ILGUMOS 
44 36,2077°ŠIAURĖS PLATUMOS 13,947°RYTŲ ILGUMOS 
45 36,1954°ŠIAURĖS PLATUMOS 13,96°RYTŲ ILGUMOS 
46 36,1773°ŠIAURĖS PLATUMOS 13,947°RYTŲ ILGUMOS 
47 36,1848°ŠIAURĖS PLATUMOS 13,9313°RYTŲ ILGUMOS 
48 36,1954°ŠIAURĖS PLATUMOS 13,925°RYTŲ ILGUMOS 
49 35,4592°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,1815°RYTŲ ILGUMOS 
50 35,4762°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,1895°RYTŲ ILGUMOS 
51 35,4755°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2127°RYTŲ ILGUMOS 
52 35,4605°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,2199°RYTŲ ILGUMOS 
53 35,4453°ŠIAURĖS PLATUMOS 14,1971°RYTŲ ILGUMOS 
 2006 12 30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 409/85
 VI PRIEDAS  
Atitikmenų lentelė 
Regla mentas (EB) Nr. 1626/ 94 Šis regla m entas 
1 straipsnio 1 dalis 1 straipsnio 1 dalis 
1 straipsnio 2 dalies pir m a p astraipa 7 straipsnis, 17 straipsni s ir 19 straipsnis 
1 straipsnio 2 dalies antra pastraipa 3 straipsnis 
2 straipsnio 1 ir 2 dalys 8 straipsnis 
2 straipsnio 3 dalis 13 straipsnio 5 dalis, 17 ir 1 9  straipsniai 
3 straipsnio 1 dalies pir m a p astraipa 13 straipsnio 1 dalies pir m a pastraipa ir 5 dalis 
3 straipsnio 1 dalies antra pastraipa 13 straipsnio 5 dalis, 14 strai psnio 2 ir 3 dalys ir 19 straip snis 
3 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa 4 straipsnis, 13 straipsnio 9 i r 10 dalys ir 1 9 straipsnis 
3 straipsnio 2 dalis 13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 8 dalis ir 19 
straipsni s 
3 straipsnio 3 dalis 4 straipsnis, 13 straipsnio 10 dalis ir 19 straipsnis 
3 straipsnio 4 dalis 13 straipsnio 3, 5 ir 7 dalys ir 19 straipsnis 
4 straipsnis 7 straipsnis 
5 straipsnis 12 straipsnis ir I I priedas 
6 straipsnio 1 dalies pir m a p astraipa ir 6 
straipsnio 2 dalis 9 straipsnio 1 ir 2 dalys 
6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa 9 straipsnio 7 dalis, 14 straipsnio 1 ir 3 dalys 
6 straipsnio 3 dalis II prie do sąvokos 
7 straipsnis 22 straipsnis 
8 straipsnio 1 ir 3 dalys 15 straipsnis, II I prie das ir I V priedas 
8a straipsnis 26 straipsnis 
8b straipsni s 27 straipsnis 
9 straipsnis 1 straipsnio 2 dalis 
10a straipsnis 29 straipsnis 
11 straipsnis 32 straipsnis 
I priedas 3 straipsnis ir 4 straips nis 
II prie das 11 straipsnis, I prie das ir II priedas 
III pr iedas 9 straipsnio 3, 4 ir 5 dal ys 
 L 409/86 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 30