LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 247/27

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2007 m. gruodžio 11 d.

dėl valstybės pagalbos C 53/06 (ex N 262/05, ex CP 127/04, investuojant į Amsterdamo miesto bendrijos stiklo pluošto prieigos tinklą

(pranešta dokumentu Nr. C(2007) 6072)

(Tekstas autentiškas tik olandų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2008/729/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I. PROCEDŪRA

(1) 2004 m. balandžio mėn. Amsterdamo miesto savivaldybė susisiekė su Komisija dėl viešojo FttN (Fibre-to-the-Home) telekomunikacijų prieigos tinklo plėtojimo konkurso aspektų. Be to, miesto savivaldybė prašo Komisijos patvirtinti, kad projektas negavo valstybės pagalbos, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje. 2004 m. liepos 22 d. raštu Komisija pranešė miesto savivaldybei, kad toks patvirtinimas gali būti pateiktas tik po to, kai apie priemonę praneš Nyderlandų valdžios institucijos. Ji nusiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms šio rašto nuorašą. Komisija paprašė Nyderlandų valdžios institucijų iki 2004 m. liepos 23 d. pateikti visą informaciją, kuri buvo reikalinga priemonei įvertinti pagal ES sutarties 87 straipsnio 1 dalį. 2004 m. rugpjūčio mėn. Nyderlandų valdžios institucijos prašė nukelti galutinį pateikimo terminą; 2004 m. rugsėjo 7 d. Komisija prašymą patenkino.

(2) 2004 m. rugsėjo mėn. įvyko Nyderlandų valdžios institucijų ir Komisijos atstovų susitikimas, kuriame buvo pateikti ir aptarti Amsterdamo miesto savivaldybės planai. 2004 m. spalio 7 d. valdžios institucijos savo atsakyme į 2004 m. liepos 23 d. Komisijos raštą nurodė, kad greitai bus pranešta apie Amsterdamo projektą. Galiausiai 2005 m. gegužės 17 d. Nyderlandų valdžios institucijos registruotu laišku pranešė apie projektą – Amsterdamo savivaldybės dalyvavimą įmonėje, kuri vykdo tinklo plėtrą ir yra jo savininkė. Be to, valdžios institucijos pastebėjo, kad pranešimo tikslas buvo pasiekti teisinį tikrumą; jos paprašė Komisijos patvirtinti, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į juridinį asmenį, kuris yra tinklo savininkas, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir dėl to nėra valstybės pagalba.

(3) Po to, kai 2005 m. birželio 23 d. Nyderlandų valdžios institucijos suteikė papildomos informacijos, o 2005 m. birželio 28 d. įvyko Amsterdamo savivaldybės ir Komisijos atstovų susitikimas, Komisija 2005 m. liepos 15 d. išsiuntė raštą, kuriame buvo išaiškinti kai kurie rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo aspektai, ir vėl paprašė Nyderlandų valdžios institucijų informacijos.

(4) 2005 m. lapkričio 18 d. užregistruotu raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė, kad planavimas vėluoja ir kad Amsterdamo savivaldybė vis dar kuria projektą ir rengia investavimo sąlygas. Valdžios institucijos nurodė, kad joms reikia daugiau laiko pageidautai informacijai suteikti, ir paprašė Komisijos atidėti vertinimą iki to laiko, kol bus gauti visi duomenys.

(5) Be to, 2005 m. gruodžio 23 d. užregistruotu elektroniniu laišku Amsterdamo savivaldybė pranešė Komisijai, kad Amsterdamo miesto taryba vienbalsiai nusprendė investuoti į FttH plėtrą. Toliau tame pačiame elektroniniame laiške savivaldybės atstovas patvirtino, kad derybos su BAM/DRAKA (dėl tinklo tiesimo) ir su „BBned“ (dėl tinklo eksploatavimo), taip pat derybos su ING RE ir penkiomis būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijomis (investuotojais dalininkais) vyksta kaip planuota ir greičiausiai bus baigtos 2006 m. sausio mėn.

(6) 2005 m. gruodžio 27 d. užregistruotu raštu Komisija gavo VECAI (Nyderlandų kabelinio tinklo operatorių asociacija, 2007 m. rugsėjo mėn. savo pavadinimą pakeitusi pavadinimu „NLKabel“) skundą dėl projekto (2). „UPC Nederland BV“ (Nyderlanduose veikiantis tarptautinis kabelinio tinklo operatorius, toliau – UPC) (3) 2005 m. kovo mėn. pirmą kartą pateikė Komisijai savo skundą. Su abiem skundų pateikėjais buvo keletą kartų susitikta; abi šalys teigė, kad savivaldybės dalyvavimas neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo ir yra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

(7) 2006 m. kovo 3 d. Komisija Nyderlandų valdžios institucijoms išsiuntė raštą, kuriame buvo priminta, kad 2005 m. lapkričio mėn. raštu Nyderlandų valdžios institucijos pranešė, kad tolesnė informacija bus suteikta po to, kai bus pasistūmėta į priekį kuriant projektą, kaip tikimasi, 2006 m. pavasarį. Be to, Komisija priminė Nyderlandų valdžios institucijoms apie įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

(8) Į 2006 m. kovo 3 d. Komisijos raštą Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2006 m. balandžio 3 d., o 2006 m. gegužės 2 d. atsiuntė papildomos informacijos. 2006 m. gegužės 19 d. Komisijos tarnybos dar kartą nusiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms raštą, kuriame nurodė iš UPC gavusios informacijos, kuri sukėlė abejonių dėl rinkos ekonomikos investuotojo principo taikymo; jos iš naujo priminė valdžios institucijoms apie įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus (4).

(9) 2006 m. gegužės ir birželio mėn. Nyderlandų valdžios institucijos vėl pateikė informacijos (5). 2006 m. liepos 24 d. Komisijai dar kartą paprašius informacijos, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė kelis informacijos paketus (6). Po to, kai 2006 m. rugsėjo 29 d. Komisija vėl paprašė informacijos, Nyderlandų valdžios institucijos 2006 m. spalio 13 d. paprašė pratęsti atsakymo pateikimo terminą.

(10) 2006 m. spalio 12 d. oficialiai pradėtas plėtoti tinklas (7). Atsižvelgiant į šią plėtrą, Nyderlandų valdžios institucijų prašymas dėl termino pratęsimo buvo atmestas. Dalį savo atsakymų Nyderlandų valdžios institucijos pateikė prieš galutinę datą, t. y. iki spalio 26 d., tačiau didelė informacijos dalis buvo pateikta 2006 m. spalio 30 d. ir lapkričio 16, 20 ir 21 d.

(11) UPC paprašė Amsterdamo apygardos teismo supaprastinto proceso tvarka įpareigoti Amsterdamo savivaldybę vykdyti įpareigojimą informuoti arba sustabdyti veiksmus pagal EB sutarties 88 straipsnio 3 dalį ir sustabdyti projektą tol, kol Komisija priims sprendimą. Apygardos teismas atmetė šį UPC prašymą; 2006 m. birželio 22 d. sprendime teismas nurodė, kad nepanašu, jog savivaldybės dalyvavimas projekte turėtų valstybės pagalbos požymių. Teismo manymu, vien tik tas faktas, kad savivaldybė ėmėsi iniciatyvos dėl projekto, negali būti laikoma pagalba. Be to, teismas padarė išvadą, kad Amsterdamo patirtas pirmines išlaidas (tyrinėjimų ir t. t.) grąžins kooperatyvinė asociacija „Glasvezelnet Amsterdam CV“, todėl tokios išlaidos nėra valstybės pagalba.

(12) 2006 m. rugsėjo 22 d. elektroniniu laišku UPC pranešė Komisijai, kad ji pateikė apeliaciją dėl Apygardos teismo sprendimo. 2006 m. lapkričio mėn. UPC ir Amsterdamo savivaldybė (8) pranešė Komisijai, kad apeliacinis teismas pasiūlė UPC ir Amsterdamo savivaldybei prieš teismui paskelbiant sprendimą palaukti Komisijos sprendimo. Abi šalys su pasiūlymu sutiko (9).

(13) 2006 m. gruodžio 20 d. laišku Komisija pranešė Nyderlandams nusprendusi pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl pagalbos, apie kurią pranešta.

(14) 2007 m. sausio 8 d. raštu Nyderlandų valdžios institucijos paprašė leisti susipažinti su įvairiais UPC pateiktais dokumentais, nurodytais sprendime pradėti procedūrą. 2007 m. vasario 13 d. užregistruotu laišku UPC leido Nyderlandų valdžios institucijoms susipažinti su pageidautais dokumentais, kuriuos Komisija ir išsiuntė valdžios institucijoms.

(15) 2007 m. sausio 18 d. Amsterdamo apeliacinis teismas (10) atmetė „UPC Nederland“ skundą prieš Amsterdamo savivaldybę, kuriuo buvo siekiama sustabdyti tolesnį priemonės taikymą. Teismas nustatė, kad nors Komisija savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą iš tiesų suabejojo, ar buvo laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, tačiau Amsterdamo savivaldybė, suteikdama smulkesnės informacijos, galėjo dar kartą įrodyti, kad priemonė atitiko rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nėra valstybės pagalba. Susiklosčius tokioms aplinkybėms, apeliacinio teismo nuomone, buvo labai tikėtina, kad Komisija dar kartą prieis išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės dalyvavimas nebuvo valstybės pagalba. Teismo nuomone, sustabdžius visus darbus su GNA, būtų pažeisti savivaldybės interesai, o UPC dėl paruošiamųjų savivaldybės darbų labai nenukentėtų.

(16) 2007 m. kovo 5 d. raštu UPC paprašė Komisijos leisti susipažinti su Nyderlandų valdžios institucijų pateikta konfidencialia informacija ir pritaikyti duomenų saugojimo patalpų (11) procedūrą, nes tam, kad UPC galėtų smulkiau argumentuoti savo skundą, jai reikia ištirti Nyderlandų valdžios institucijų teiginius. 2007 m. kovo 26 d. raštu Komisija pranešė UPC, kad valstybės pagalbos procedūrose nenumatytos nuostatos dėl leidimo suinteresuotoms šalims susipažinti su pageidaujama konfidencialia informacija arba duomenų saugojimo patalpų procedūros taikymo.

(17) Į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą („sprendimas pradėti procedūrą“) Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2007 m. kovo 16 d. užregistruotu raštu.

(18) Po kurį laiką trukusio Komisijos ir Nyderlandų valdžios institucijų susirašinėjimo konfidencialumo klausimais 2007 m. balandžio 23 d. skundą pateikusiems asmenims buvo išsiųsta ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbta vieša sprendimo pradėti procedūrą versija (12). Komisija paprašė suinteresuotų šalių pateikti pastabas dėl priemonės.

(19) Pradėjusi procedūrą, Komisija gavo penkių suinteresuotų šalių, t. y. „Liberty Global/UPC“ (13), „Com Hem“ (14), „ONO“ (15), „France Telecom“ (16) ir dar vienos šalies, kuri pageidavo likti nežinoma (17), pastabas. 2007 m. liepos 30 d. užregistruotu raštu Komisija šių suinteresuotų šalių pastabas išsiuntė Nyderlandų valdžios institucijoms. Valdžios institucijos atsakė 2007 m. rugsėjo 17 d. raštu.

(20) Komisijos tarnybos 2007 m. liepos 5 d. susitiko su „Liberty Global/UPC“ atstovais, o 2007 m. lapkričio 5 d. – su Nyderlandų valdžios institucijomis. Pastarosios 2007 m. lapkričio 9 d. ir 12 d. pateikė papildomos informacijos.

II. PRIEMONĖS APRAŠYMAS

(21) 2004 m. Amsterdamo savivaldybė nutarė ištirti investavimo į stiklo pluošto telekomunikacijų tinklą galimybes (18) („Citynet Amsterdam“). Susipažinusi su ataskaitomis, atlikusi rinkos tyrimus ir pirmą kartą pabendravusi su potencialiais investuotojais, savivaldybė 2005 m. gruodžio mėn. nutarė oficialiai pereiti prie investavimo ir nustatė jo sąlygas.

(22) Planuojamas stiklo pluošto prieigos tinklas Amsterdame aptarnaus 37 000 namų ūkių Amsterdame ir Zeeburgo, Osdorpo ir Oost-Watergraafsmeerio seniūnijose, kurios kartu apima 10 % Amsterdamo savivaldybės. Be to, savivaldybė pranešė ketinanti pagal ilgalaikį projektą plėsti tinklą ir į kitas miesto dalis, kol galiausiai bus prijungta iš viso 400 000 namų ūkių. Tačiau tokia tinklo plėtimo galimybė neįtraukta į vertinamą projektą.

(23) Amsterdamo projektas paremtas „trisluoksniu modeliu“ ir yra kaip schema pavaizduotas 1 paveiksle. 1 paveikslas Supaprastinta „Citynet Amsterdam“ projekto apžvalga

(24) Pirmas sluoksnis – tai vadinamoji pasyvioji tinklo infrastruktūra, jis apima kabelių kanalus, stiklo pluošto kabelius ir gatvių spintas aparatūrai.

(25) Šią pasyviąją infrastruktūrą, pasitelkęs telekomunikacijų aparatūrą (antrą, arba „aktyvųjį sluoksnį“), aktyvuoja didmenines paslaugas teikiantis operatorius, kuris valdo ir prižiūri tinklą ir siūlo didmenines paslaugas operatoriams, teikiantiems mažmenines paslaugas. Aktyvusis sluoksnis apima tinklui eksploatuoti reikalingas valdymo, kontrolės ir techninės priežiūros sistemas, tokias kaip komutatoriai, maršrutizatoriai ir skirstytuvai.

(26) Didmenines paslaugas teikiantis operatorius suteikia mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams atvirą nediskriminacinę prieigą, kad jie galėtų siūlyti televizijos, plačiajuosčio ryšio, telefonijos ir kitas interneto paslaugas galutiniam vartotojui (trečias, arba „paslaugų sluoksnis“). Kad mažmeninių paslaugų teikėjai galėtų siūlyti šias paslaugas, jie taip pat turi investuoti ir į aparatūrą, rūpintis turiniu ir eksploatuoti nuosavą paslaugų platformą (techninė priežiūra, klientų aptarnavimas ir sąskaitų faktūrų išrašymas).

(27) Pasyviosios infrastruktūros savininku ir valdytoju tampa kooperatyvinė asociacija „Glasvezelnet Amsterdam CV“ (GNA) (19), kurios akcininkai yra Amsterdamo savivaldybė, du privatūs investuotojai „ING Real Estate“ (ING RE) (20) ir „Reggefiber“ (21) bei penkios būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos (22). 2006 m. balandžio 11 d. šalys sudarė bendradarbiavimo sutartį, o investavimo sutartis („CV sutartis“) buvo pasirašyta 2006 m. gegužės 26 d.

(28) Amsterdamo savivaldybė investuoja 6 mln. EUR, ING RE ir „Reggefiber“ – po 3 mln. EUR, trys būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos – po 1,5 mln. EUR, o dvi – po 750 000 EUR (23). Visa dalyvavimo suma siekia 18 mln. EUR. Be to, […] (24) suteikė GNA […] EUR paskolą (25). Bendros projekto išlaidos vertinamos 30 mln. EUR. Kaip pavaizduota 1 paveiksle, Amsterdamo savivaldybė valdo trečdalį GNA akcijų, du privatūs investuotojai drauge valdo taip pat trečdalį, o būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijoms pavaldžios įmonės – likusią akcijų dalį.

(29) „BBned“ (26) aktyvuos ir eksploatuos GNA siūlomą pasyvųjį tinklą pagal sutartį tarp GNA ir „BBned“, sudarytą […]. „BBned“ reikės imtis investicijų, reikalingų tam, kad didmeninių paslaugų teikėjui būtų užtikrinta prieiga. „BBned“ išsinuomos stiklo pluošto tinklą iš GNA ir […] (27) turės teisę savo rizika siūlyti didmeninį transportą bei su juo susijusias paslaugas mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams. Už pasyvaus tinklo naudojimą „BBned“ mokės atlyginimą už kiekvieną prie GNA prisijungusį namų ūkį.

(30) Didmenines paslaugas teikiantis operatorius suteiks mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams laisvą nediskriminacinę prieigą, kad jie galėtų teikti televizijos, telefonijos ir plačiajuosčio ryšio interneto paslaugas. Naujuoju tinklu siūlomos paslaugos konkuruos su dabartinėmis tokių kabelinių ir telekomunikacijų įmonių kaip KPN bei UPC siūlomomis paslaugomis. Iš viešų šaltinių galima spręsti, kad „BBned“ sudarė sutartis su įvairiais mažmeninių paslaugų teikėjais, kurie jau pradėjo galutiniams vartotojams siūlyti trijų paslaugų paketą (28) GNA tinklu. Komisija patvirtina, kad „BBned“ per jai pavaldžias įmones „Pilmo“ ir „Bbeyond“ taip pat aktyviai veikia mažmeninių paslaugų teikimo lygmeniu.

III. OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADŽIOS PRIEŽASTYS

(31) 2006 m. gruodžio 20 d. Komisija nutarė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nes iš Nyderlandų valdžios institucijų gavo nepakankamai faktų, kad galėtų įvertinti, ar Amsterdamo savivaldybės investavimas į GNA atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Komisijos nuomone, tiek dėl priežasčių, susijusių su turiniu, tiek su procedūra (29), buvo būtina pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

(32) Visų pirma Komisija nebuvo įsitikinusi, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA buvo „vienalaikė“, t. y., kad ji investavo tuo pačiu metu kaip ir privatūs investuotojai – ING RE ir „Reggefiber“. Be to, Komisija nebuvo tikra, ar Amsterdamo savivaldybė investavo į GNA tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir kitos investavusios šalys. Pirmiausia suabejoti paskatino tai, kad Amsterdamo savivaldybė investavo į projektą „Citynet“ dar prieš įsteigiant GNA (vadinamosios išankstinės investicijos) (30). Remdamasi išankstiniu tyrimu, Komisija taip pat suabejojo, ar GNA verslo planas buvo įgyvendinamas. Todėl tuo metu buvo neįmanoma atmesti valstybės pagalbos galimybės.

(33) Be šių sunkumų ir galimos valstybės pagalbos privačių operatorių investicijoms, sprendimas pradėti procedūrą buvo pagrįstas dar ir dėl to, kad Nyderlandų valdžios institucijos Komisijai suteikė ne visą projekto įvertinimui reikalingą informaciją.

(34) Galiausiai Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dar ir todėl, kad suteiktų Nyderlandų valdžios institucijoms ir suinteresuotoms šalims galimybę išsakyti savo pastabas dėl išankstinio aprašytos priemonės vertinimo ir pateikti Komisijai su priemone susijusią informaciją, jeigu tokia yra.

IV. SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

(35) UPC savo pastabas atsiuntė 2007 m. liepos 17 d. užregistruotu raštu. Jame įmonė laikosi savo požiūrio, kurį išsakė Komisijai dar prieš priimant sprendimą pradėti procedūrą (31), t. y., kad projekto „Citynet“ verslo planas paremtas nerealistinėmis ekonominėmis hipotezėmis, visų pirma susijusiomis su skvarba bei didmeninių paslaugų tarifais, todėl verslo planas neatrodo komerciškai rentabilus. Kad pagrįstų tokį požiūrį, UPC pateikė konsultavimo firmos „RBB Economics“ atlikto tyrimo ataskaitą – šis tyrimas yra kitų tos pačios firmos atliktų tyrimų papildytas variantas (32), šie tyrimai buvo pateikti prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą (33).

(36) Dėl projekto rentabilumo UPC įrodinėja, kad naujas stiklo pluošto tinklas neleidžia operatoriams siūlyti kitų paslaugų nei tos, kurias jau teikia dabartiniai operatoriai. Todėl, taip pat atsižvelgiant į tai, kad plačiajuosčio ryšio skvarba GNA aptarnaujamose miesto dalyse jau apima 65 % namų ūkių, naujas tinklas nesugebės pritraukti tiek vartotojų, kad verslo planas būtų rentabilus.

(37) Pagrįsdama šį argumentą, UPC pateikė duomenis apie bendrą nutraukusių sutartis jos pačios kabelinio tinklo naudotojų skaičių (34) tose teritorijose, kuriose GNA jau siūlo trijų paslaugų paketą (35). Šis nutraukusių sutartis vartotojų skaičius apima laikotarpį nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. birželio 1 d. tose teritorijose, kuriose tiesiamas GNA tinklas. Didžiausias galimas skaičius rodo, kad UPC analoginės kabelinės televizijos, interneto prieigos, telefonijos ir skaitmeninės televizijos skvarba atitinkamose teritorijose buvo stabili, o interneto prieigos atžvilgiu net išaugo. Todėl UPC pastebi, kad nėra jokių požymių, jog dėl GNA egzistavimo būtų aiškiai sumažėjusi skvarba.

(38) Toliau UPC tvirtina, kad Nyderlandų valdžios institucijų nurodytas sėkmingas stiklo pluošto kabelių tiesimas Nyderlandų vietovėse Niunenas ir Hilegomas (36) negali būti lyginamas su Amsterdamo projektu, nes šie projektai iš Nyderlandų ekonomikos reikalų ministerijos gavo pakankamai dideles subsidijas, tinklai yra bendra gyventojų ir operatorių nuosavybė, projektai yra atitinkamai mažos apimties (37), o dabartiniai plačiajuosčio ryšio operatoriai abiejose vietovėse siūlo tik bendras plačiajuosčio ryšio paslaugas. Priešinga situacija yra Amsterdame, kuriame jau siūlomos sparčios paslaugos, teikiamos dabartiniais kabeliniais ir telekomunikacijų tinklais.

(39) Pasak UPC, nepanašu, kad GNA verslo planas yra realistinis, Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo ir yra su valstybės pagalba. Toliau, pateikdama nuorodą į Komisijos sprendimą Appingedam byloje (38), UPC pakartoja jau anksčiau išreikštą požiūrį, kad galima valstybės pagalba, kurią nuspręsta taikyti projekte, negali būti laikoma suderinama su Sutartimi, nes ši pagalba nėra nei būtina, nei proporcinga.

(40) Be to, UPC abejoja, ar valstybė investavo į GNA tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir likę GNA akcininkai. UPC įrodinėja, kad tai, jog Amsterdamo savivaldybė atliko tam tikras išankstines investicijas ir jai atlikus galimybių tyrimus kiti GNA akcininkai nutarė dalyvauti projekte, rodo, kad ne visi akcininkai investavo vienodomis sąlygomis, dėl to priemonės atitiktis rinkai tampa dar labiau abejotina.

(41) Galiausiai UPC nurodo, kad, projektui patyrus nesėkmę, tinklas gali būti pigiai parduotas kitam operatoriui, kuris neprivalėtų padengti visų investicinių išlaidų. Dėl to toks operatorius, pasipelnydamas iš valdžios finansuoto projekto, galėtų sustiprinti savo konkurencingumą. Be to, UPC pabrėžia, kad priemonės taikymas sukuria precedentą. Jeigu Komisija prieitų išvadą, kad priemonės taikymas nėra valstybės pagalba, kitos savivaldybės galėtų sekti Amsterdamo pavyzdžiu ir tiesti FttH tinklus. UPC nurodo, kad Nyderlandų ekonomikos ministerija ir technologijų įmonė „Arcadis“ (39) jau išplėtojo visiems prieinamą tiesioginį apskaičiavimo modelį (40), kuris, pasak jos, skatina savivaldybes tiesti nuosavą FttH tinklą.

(42) ONO, transliavimo, perdavimo ir telekomunikacijų paslaugas teikiantis Ispanijos kabelinio tinklo operatorius, mano, kad Komisija turi griežtai tikrinti, ar laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo principo, kadangi kitos savivaldybės galėtų sekti Amsterdamo pavyzdžiu ir panašių projektų atveju remtis rinkos ekonomikos investuotojo principu, o tai galėtų paskatinti valstybės subsidijų skirstymą. ONO nuomone, valstybės pagalba turi būti leidžiama tik įstatymo nustatytomis aplinkybėmis, pavyzdžiui, esant rinkos nepakankamumui, atsižvelgiant į proporcingo priemonės taikymo užtikrinimą arba tam, kad būtų laikomasi techninio neutralumo principo, apie kurį, taikant šią priemonę, negali būti nė kalbos. ONO mano, kad, jeigu Amsterdamo investicija būtų valstybės pagalba, ji prieštarautų bendrajai rinkai, kadangi jos aplinkybės yra lygiai tokios pačios kaip ir Appingedam byloje (41), o tokiu atveju pagalba, jeigu ji buvo skirta, turi būti susigrąžinta. ONO nurodo, kad sprendimas dėl klausimo, ar galima valstybės lėšomis remti Ftth tinklo plėtrą ir kokiomis aplinkybėmis tai turi būti daroma, sukuria precedentą.

(43) „France Telecom“ (toliau – FT), ilgamečio Prancūzijos fiksuoto ryšio tinklo operatoriaus, nuomonė sutampa su UPC ir ONO nuomone. Bendrovė abejoja, ar Amsterdamo savivaldybės investicija į projektą „Citynet“ atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Be to, FT palaiko Komisijos nuomonę, kad, taikant valstybės pagalbos priemones, turi būti skiriamos „baltosios“, „pilkosios“ ir „juodosios“ sritys – šias sąvokas Komisija vartoja vertindama, ar pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai (42). FT aiškina, kad valstybės pagalbą „juodosiose“ srityse (pavyzdžiui, Amsterdame) sunku pateisinti, nes ji labai iškraipo konkurenciją. Pasak FT, tai ypač taikytina dabartinei priemonei, kadangi stiklo pluošto prieigos tinklų tiesimas reikalauja didelių rinkos dalyvių investicijų.

(44) Švedijos kabelinio tinklo operatoriaus COM HEM pastabos papildo kitų operatorių išsakytą nuomonę. COM HEM iš esmės suabejojo, ar Amsterdamo savivaldybės investicija atitinka rinkos sąlygas. COM HEM savo pastabose aiškina, kad valstybės lėšų skyrimas plačiajuosčio ryšio projektams įgyvendinti miestuose retai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir stipriai iškraipo konkurenciją. COM HEM taip pat ragina griežtai taikyti minėtą principą ir pabrėžia, kad ši byla sukuria precedentą, kuris ateityje darys poveikį kitų savivaldybių ir valstybės institucijų investicijoms.

(45) Kita panorusi likti nežinoma šalis, siūlanti telekomunikacijų paslaugas įvairiose Europos šalyse, pasveikino Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Ši bendrovė teigia, kad savivaldybių, kurios naudojasi valstybės lėšomis, rinką trikdančios iniciatyvos kelia grėsmę jos pačios investicijai. Bendrovė tikisi, kad Komisija uždraus naudoti valstybės lėšas projektui „Citynet Amsterdam“.

V. NYDERLANDŲ VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

(46) Į Komisijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Nyderlandų valdžios institucijos atsakė 2007 m. kovo 16 d. užregistruotu raštu. Be to, jos išsakė savo pastabas dėl nekonfidencialių UPC užsakymu RBB atliktų tyrimų versijų.

(47) Savo pastabose Nyderlandų valdžios institucijos toliau tikina, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir dėl to nėra valstybės pagalba.

V.1. Pastabos dėl sprendimo pradėti procedūrą

(48) Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad stiklo pluošto tinklai JAV ir Azijoje tiesiami kur kas platesniu mastu ir šioje srityje Europa atsilieka. Valdžios institucijos tikina, kad tokie projektai kaip šis yra ypač naudingi Europos ekonomikai ir visiškai atitinka Lisabonos darbotvarkę (43).

(49) Valdžios institucijos taip pat pabrėžia, kad GNA verslo modelis skatina konkurenciją, kitaip nei uždaras kabelinio tinklo bendrovių modelis suteikdamas mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams atvirą ir nediskriminacinę prieigą teikti paslaugas. Jos aiškina, kad naujas verslo modelis taip pat skatina konkurenciją paslaugų sektoriuje, naujoves ir, suteikdamas galimybę prasiskverbti prie naujų, kiekvieno sluoksnio pavojingumą atitinkančių šaltinių, padeda mažinti paslaugų teikėjų riziką.

(50) Nyderlandų valdžios institucijų manymu, bendra informacija apie projekto akcininkus taip pat rodo, jog GNA projekto finansavimas atitinka rinką. Jos nurodo, kad du privatūs investuotojai bei būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijoms pavaldžios įmonės yra pasirengę dalyvauti projekte tomis pačiomis sąlygomis kaip ir savivaldybė. Be to, valdžios institucijos numato atviro konkurso procedūras, skirtas rasti, kas nutiestų tinklą ir kas siūlytų tinklu teikiamas didmenines paslaugas. Jos taip pat pastebi, kad tai, jog GNA rinkos sąlygomis buvo pasiūlyta nemaža banko paskola, aiškiai rodo, kad projektas ir su juo susijęs verslo planas atitinka rinkos sąlygas.

(51) Be to, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad daug visoje Europoje ir ypač Nyderlanduose (44) rinkos dalyvių sėkmingai vykdomų panašių stiklo pluošto prieigos projektų tinkamai įrodo, kad tokios investicijos gali vykti įprastinėmis rinkos sąlygomis.

(52) Amsterdamo savivaldybės išankstinių investicijų klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą pastebėjo, kad savivaldybė dar prieš GNA įsteigimą ėmėsi tokių iniciatyvų, kurios vėliau pasirodė viršijančios „įprastinės rinkos praktikos“ ribas. Komisija iškėlė klausimą, ar Amsterdamo savivaldybė galėjo prisiimti dalį veiklos, kuria paremtas GNA verslo planas, pradinės rizikos, dar prieš tai, kai ING ir „Reggefiber“ perėjo prie investavimo į GNA. Iš Nyderlandų valdžios institucijų dar prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą pateiktos informacijos nebuvo galima aiškiai suprasti, ar visi GNA akcininkai investavo tomis pačiomis sąlygomis.

(53) Savo atsakyme Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžė, kad visi investuotojai 2006 m. gegužės 24 d. įsipareigojo investuoti į GNA tomis pačiomis sąlygomis.

(54) Išankstinių investicijų, siekiančių […] EUR, klausimu Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad visi GNA akcininkai iš anksto susitarė, kad GNA turės grąžinti išankstines Amsterdamo savivaldybės investicijas. Tai patvirtindamos, Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad išankstinės investicijos buvo padalytos į dvi dalis.

(55) Dėl pirmos investicijų dalies Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad, nors GNA steigimo sutartys, kuriomis visos šalys įsipareigojo investuoti […] EUR, buvo pasirašytos tik 2006 m. gegužės 24 d., būsimieji GNA akcininkai savo [data] ketinimų protokoluose bendrai nusprendė avansu sumokėti […] EUR (be PVM) sumą, skirtą projekto paruošimo darbams. Ši suma, be kitų išlaidų, taip pat padengė atviro konkurso procedūrų, skirtų atrinkti tinklo tiesėją (BAM/Draka) ir operatorių („BBned“), išlaidas, taip pat tam tikras išlaidas, susijusias su pranešimo procedūra, ir tam tikras kasimo darbų išlaidas.

(56) Dėl antros išankstinių investicijų dalies, kuri sudarė […] EUR, Nyderlandų valdžios institucijos paaiškino, kad panašios išankstinės investicijos visiškai atitinka įprastinę rinkos praktiką: apdairūs privatūs investuotojai tokiu pačiu būdu prisidėtų prie bendrų projektų, kadangi viena šalių paprasčiausiai turėtų imtis vadovauti. Be to, valdžios institucijos nurodė, kad išankstinės savivaldybės investicijos nesumažino kitų GNA akcininkų pradinės rizikos.

(57) Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pareiškė, kad dėl išankstinių investicijų nė viena šalis negavo naudos, todėl jos negali būti laikomos valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Taigi taip buvo pradėti, pavyzdžiui, kasimo darbai, kadangi civilinės inžinerijos darbai buvo vykdomi tose srityse, kurios yra svarbios būsimam GNA tinklo tiesimui. Kadangi visi kasimo darbai koordinuojami Amsterdame, būtų buvę neįmanoma šiuos darbus pradėti keliais mėnesiais vėliau, dėl to būtų sulėtėjęs darbo tempas ir GNA būtų patyrusi papildomų išlaidų.

(58) Be to, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad visos šios išlaidos buvo įtrauktos į verslo planą ir kad neatsirado jokių naujų išlaidų, apie kurias kiti GNA akcininkai nebuvo įspėti.

(59) Kad pagrįstų šiuos teiginius, Amsterdamo savivaldybė pateikė audito įmonės „Deloitte“2007 m. sausio 18 d. ataskaitą, kurioje buvo patikrintas išankstinių investicijų sumos grąžinimas. Šioje ataskaitoje teigiama, kad GNA 2006 m. pabaigoje visiškai grąžino minėtų išankstinių investicijų sumą, kuri siekia […] EUR, ir palūkanas. Nyderlandų valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad taikyta pamatinė palūkanų norma (45) siekė […] %, vadovaujantis Nyderlandų teise (46). GNA buvo skolinga […] EUR palūkanų, kurias sumokėjo […].

(60) Be to, Nyderlandų valdžios institucijos savo atlikto galimybių tyrimo nelaiko išankstinių investicijų dalimi. Pagal Nyderlandų valdžios institucijas, kiekvienas apdairus rinkos investuotojas atliktų tokį tyrimą. Nyderlandų valdžios institucijos neigia, kad šis tyrimas sumažino arba panaikino kitų GNA akcininkų pradinę riziką, kadangi kiti potencialūs akcininkai turėjo patys priimti sprendimą ir patys įvertinti savo riziką ir projekto privalumus.

(61) Lygiai taip pat kitų GNA akcininkų, pvz., ING RE ir „Reggefiber“, galimybių tyrimus, atliktus prieš jiems investuojant į GNA, finansavo įvairios šalys, šių išlaidų neperrašydamos GNA.

(62) Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad ši informacija ir tai, jog minėtos išlaidos buvo grąžintos, išsklaido Komisijai iš pradžių kilusias abejones dėl išankstinių Amsterdamo savivaldybės investicijų „vienalaikiškumo“ ir „vienodų sąlygų“.

(63) Apie GNA verslo planą Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad valdžios institucijų investicijos atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo sąlygas, jeigu investuojama tokiomis pačiomis sąlygomis, kokios yra taikomos ir privatiems investuotojams. Privačių investuotojų dalyvavimas turi užtikrinti, kad projektas bus vykdomas pagal rinkos sąlygas. Dėl to valdžios institucijos mano, kad Komisijai nebuvo būtina atlikti GNA verslo plano analizę.

(64) Antra, Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad visos GNA verslo plano prielaidos nebuvo optimistinės, nes anksčiau į jas buvo žiūrima konservatyviai.

(65) Apskritai verslo plano finansinių rodiklių klausimu Komisija sprendime pradėti procedūrą siekiamus finansinius rodiklius palygino su viešais lyginamaisiais duomenimis, t. y. panašios rūšies įmonių (47) vidutinėmis svertinėmis kapitalo išlaidomis (weighted average cost of capital – WACC) (48). Komisija priėjo prie laikinos išvados, kad apskritai GNA finansiniai tikslai neatrodo neįgyvendinami, tačiau stipriai priklauso nuo sėkmės veiksnių. Be to, Komisija paaiškino, kad svarbiausių verslo plano sėkmės veiksnių vertinimas greičiausiai yra labai netvirtas, turint omenyje Amsterdamo projekto naujoviškumą naudojamų technologijų atžvilgiu (stiklo pluošto technologijos), verslo modelį (trisluoksnis modelis), ribotą projekto apimtį (dėl to įmanoma tik riboto masto ekonomija) ir laukiamą greito plačiajuosčio ryšio paklausą.

(66) Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad projekto vidinė įplaukų norma (49) neturi būti lyginama su vertikalios integracijos įmonių WACC rodikliais, kaip tai daro Komisija savo sprendime pradėti procedūrą, kadangi šie rodikliai atspindi visų trijų sluoksnių, kuriuose veikia tinklo operatoriai, riziką. Tačiau GNA investuoja į pasyvųjį tinklą, kurio planuojama naudojimo trukmė yra 30 metų (arba net ir ilgesnė), o tai yra panašiau į investavimą į infrastruktūrą, kai investuotojai tenkinasi iš esmės mažesne grąža.

(67) Dėl siekiamo skvarbos laipsnio Komisija sprendime pradėti procedūrą padarė laikiną išvadą, kad, remiantis turimais duomenimis, pagal GNA „minimalų veiksmų planą“ planuojama mažiausiai […] % skvarba atrodo optimistiškai. Be to, tikslas po […] mėnesių pasiekti […] % skvarbą į namų ūkius atrodo labai ambicingas, tokį procentą pasiekti galima tik pasitelkus didelę „skvarbos tarifo“ strategiją, pagal kurią kitų bendrovių turimi klientai pereitų į GNA tinklą.

(68) Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad Nyderlanduose jau vykdoma keletas labai sėkmingų stiklo pluošto prieigos projektų, pagal kuriuos pasiekta didelė stiklo pluošto tinklo skvarba. Pasak jų, pavyzdžiui, Niuneno arba Hilegomo miestuose stiklo pluošto tinklo skvarba po vienerių metų siekė daugiau kaip 80 %. Be to, valdžios institucijos mano, kad dabartinės plačiajuosčio ryšio skvarbos procentinis dydis šiuo atveju nėra aktualus: stiklo pluošto tinklu siūlomos paslaugos turi būti laikomos nauja rinka šiuo metu dabartinių operatorių siūlomų plačiajuosčio ryšio paslaugų atžvilgiu. Todėl dabartinė plačiajuosčio ryšio skvarbos procentinė išraiška neturi būti naudojama lyginant. Be to, pasak valdžios institucijų, yra daugybė naujų paslaugų ir pritaikymo galimybių (50), kurioms reikia greito simetrinio ryšio, o tai įgyvendinti galima tik FttH tinklu. Šiais argumentais Nyderlandų valdžios institucijos pažymi, kad maždaug […] % skvarba […] tose Amsterdamo dalyse, kuriose plečiamas tinklas, yra ne tik įmanomas įgyvendinti tikslas, bet taip pat gali būti laikomas konservatyviu tikslu.

(69) Dėl didmeninių paslaugų tarifų, kuriuos GNA taiko didmeninių paslaugų operatoriui, Komisija savo sprendime pradėti procedūrą pastebi, kad ekspertai iš tiesų užsimena, jog stiklo pluošto tinklo eksploatavimo išlaidos yra mažesnės nei dabartinių varinių telekomunikacijų tinklų ir kabelinių tinklų, tačiau GNA didmeninių paslaugų tarifai vis dėlto yra dar kur kas mažesni nei tie, apie kuriuos kalba rinkos duomenys.

(70) Nyderlandų valdžios institucijos pastebi, kad stiklo pluošto tinklų eksploatavimo išlaidos yra mažesnės, o eksploatavimo trukmė ilgesnė nei dabartinių tinklų. Todėl galima taikyti mažesnius didmeninių paslaugų tarifus, nei siūloma pagal dabartinių tinklų duomenis. Ši ekonominė nauda leidžia taikyti sąlygiškai žemus didmeninių paslaugų tarifus, lyginant su dabartiniais variniais tinklais siūlomų paslaugų tarifais.

(71) Dėl įvertintų investicinių išlaidų pagrįstumo Komisija savo sprendime pradėti procedūrą padarė išvadą, kad atskaitos duomenys rodo, jog GNA įvertintos vienai prieigai tenkančios investicinės išlaidos, lyginant su kitų šaltinių pateikiamais rinkos duomenimis, yra mažos.

(72) Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, įvertintų investicinių išlaidų galimybės pagrįstos topologija ir geografinės srities, kurioje tiesiamas tinklas, požymiais: į projektą įtraukti Amsterdamo rajonai yra tankiai apgyvendinti, juose yra daug naujų arba renovuotų gyvenamųjų pastatų, todėl sumažėja kiekvienam namų ūkiui tenkančios tiesimo išlaidos.

(73) Dėl tinklo likutinės vertės apskaičiavimo Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad GNA verslo plane pateiktas vertinimas yra realistiškas, kadangi stiklo pluošto tinklo naudojimo trukmė gali siekti 30 metų arba netgi daugiau. Per šį laikotarpį, priešingai nei dabartiniams variniams ir kabeliniams tinklams, neprireiks jokių didelių papildomų investicinių arba techninės priežiūros išlaidų. Toliau valdžios institucijos aiškina, kad nutiestas tinklas turės didelę „strateginę vertę“ dėl „stiklo pluošto tinklų natūralios monopolijos požymių“, iš kurios GNA turės pelno „būdama šios srities iniciatore“.

(74) Nyderlandų valdžios institucijos išsakė savo pastabas dėl laikinos Komisijos išvados, kad visos prielaidos, kuriomis paremtas verslo planas, atrodo optimistinės ir kad, neįvykdžius bent vieno tikslų (pavyzdžiui, dėl skvarbos), kyla grėsmė projekto sėmei.

(75) Nyderlandų valdžios institucijų užsakymu, prielaidų įgyvendinimo galimybės buvo ištirtos ir patvirtintos „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitoje (51). Šioje ataskaitoje taip pat įvertintos planuojamos skvarbos įgyvendinimo galimybės. Remiantis panašių Europoje arba už jos ribų ir ypač Nyderlanduose vykdomų projektų tyrimu, kuriame taip pat įvertinta didelio juostos pločio simetrinių tinklų rinkos paklausa ateityje (pavyzdžiui, stiklo pluošto tinklų), pateiktoje ataskaitoje buvo nustatyta, kad planuojamas GNA skvarbos procentinis dydis gali būti laikomas konservatyviu vertinimu. Be to, ataskaitoje teigiama, kad stiklo pluošto tinklų paklausa, kaip išaugusios paslaugų, kurios gali būti teikiamos tik stiklo pluošto tinklais, rinkos paklausos pasekmė, taip pat atsižvelgiant į tai, kad atvira infrastruktūra skatina konkurencingumą, galbūt pradės dar greičiau augti ir pasieks aukštesnį lygį, nei buvo tikimasi prieš kelerius metus.

(76) Svarbiausia Nyderlandų valdžios institucijų pateikta tyrimo išvada yra ta, kad Amsterdamo savivaldybės investicija yra rentabili ir dėl to atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

V.2. Pastabos dėl suinteresuotų šalių pastabų

(77) Visų pirma Nyderlandų valdžios institucijos pakartoja savo nuomonę, kad Komisijos abejonė dėl Amsterdamo savivaldybės investicijų „vienalaikiškumo“ ir „vienodų sąlygų“, kurią sukėlė išankstinės investicijos, yra išsklaidyta, nes GNA grąžino iš anksto sumokėtas sumas. Be to, valdžios institucijos mano, kad GNA verslo planą įmanoma įgyvendinti ir jis yra realistiškas, todėl Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA projektą visiškai atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

(78) Antra, Nyderlandų valdžios institucijos pabrėžia, kad, pasak jų, vadovaujantis dabartine precedentų teise (52) ir Komisijos sprendimais (53), reikšmingas privačių investuotojų dalyvavimas projekte tokiomis pačiomis sąlygomis, kokiomis dalyvauja ir valstybės investuotojas, turi būti laikomas „įtikinamu argumentu“, kad investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, ir dėl to nėra valstybės parama.

(79) Nurodydamos Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, Nyderlandų valdžios institucijos teigia (54), kad jeigu tiriamoji priemonė tiesiogiai nesusijusi su įmonės konkurencingumu, tokia įmonė negali būti laikoma suinteresuota šalimi. Todėl Nyderlandų valdžios institucijos kreipiasi į Komisiją, kad būtų neatsižvelgiama į ONO, „France Telecom“ (55) ir „Com Hem“ pastabas, kadangi šios įmonės nedalyvauja Nyderlandų ir ypač Amsterdamo plačiajuosčio ryšio rinkoje.

(80) Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad visos šioje byloje pastabas pareiškusios šalys neatsižvelgė į tai, kad norint padaryti išvadą, jog investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą, pakanka vienintelio fakto, kad investuojama bendradarbiaujant su privačiais asmenimis. Be to, valdžios institucijos aiškina, kad, pagal susijusią teisminę praktiką, verslo plano analizė buvo nebūtina, atsižvelgiant į tai, kad dalyvauja privatūs investuotojai.

(81) Atsakydamos į UPC tvirtinimą, kad tose srityse, kurias aptarnaus GNA, plačiajuosčio ryšio skvarba jau siekia 65 %, ir dėl to GNA nesugebės pasiekti užsibrėžto skvarbos laipsnio, Nyderlandų valdžios institucijos pastebi, kad pasiekiama rinka yra kur kas didesnė, nes per GNA tinklą bus siūlomos ne tik plačiajuosčio ryšio, bet ir televizijos, telefonijos ir kitos naujos paslaugos. Kalbant apie sutarčių nutraukimo procentinius dydžius, kuriuos UPC nurodo kaip vangaus susidomėjimo paslaugomis, kurios būtų siūlomos GNA tinklu, pavyzdį, Nyderlandų valdžios institucijos teigia, kad šie duomenys yra netinkami, kadangi paslaugos tinklu buvo pradėtos teikti tik 2007 m. kovo mėn. ir todėl tuo remiantis dar negalima daryti jokių išvadų (56).

(82) Dėl šių svarstymų 79 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių Nyderlandų valdžios institucijos suabejojo, ar kitos keturios įmonės gali būti laikomos suinteresuotomis šalimis. Valdžios institucijos įrodinėja, kad šalys pateikė tik bendras pastabas, kurios yra nesusijusios su tiriamosios priemonės vertinimu. Nyderlandų valdžios institucijos mano, kad dėl to nėra būtina į šias pastabas atsakyti. Lygiai taip pat jos nekomentuoja suinteresuotų šalių pastabų dėl galimos į priemonę įtrauktos valstybės pagalbos suderinamumo. Pasak Nyderlandų valdžios institucijų, šiuo atveju neprivalu tirti suderinamumo, kadangi priemonė nėra valstybės pagalba.

VI. VERTINIMAS PAGAL KITAS VALSTYBĖS PAGALBOS TEIKIMO TAISYKLES

(83) Komisija ištyrė, ar priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. Iš to aišku, kad priemonė gali būti laikoma valstybės pagalba tik tuomet, jeigu įvykdomi visi šie reikalavimai: 1) priemonė turi būti remiama iš valstybinių išteklių ir gali būti priskiriama valstybei; 2) priemonė turi teikti ekonominį pranašumą įmonėms; 3) pranašumas turi būti atrankinis ir iškraipyti arba galėti iškraipyti konkurenciją, ir 4) priemonė turi daryti neigiamą įtaką Bendrijos vidaus prekybai.

(84) Vertinant priemonę reikia atsižvelgti į rinkos aplinkybes: elektroninio ryšio sektorius prieš kelerius metus Europoje buvo visiškai liberalizuotas. Visų pirma, investuojant į plačiajuosčio ryšio tinklus vadinamosiose „juodosiose srityse“, kur įvairias plačiajuosčio ryšio paslaugas siūlo mažiausiai du konkuruojantys infrastruktūros tinklai (pavyzdžiui, telefono ir kabelinės televizijos tinklai) (57), paprastai pradeda vadovauti privačios įmonės. Pagal su tuo susijusią Komisijos strategiją, ji yra griežtesnė vertindama projektus tose srityse, kur į investavimą įtraukiamos visuomeninės lėšos dėl konkurenciją iškraipančio poveikio privačių rinkos dalyvių vykdomai veiklai (58).

VI.1. Valstybiniai ištekliai

(85) Visų pirma reikia įvertinti, ar priemonė tiesiogiai arba netiesiogiai remiama iš valstybinių išteklių ir turi būti priskirta valstybei (59).

(86) Šioje byloje Amsterdamo savivaldybė investuoja 6 mln. EUR į kooperatyvinę asociaciją GNA. Atsižvelgiant į tai, kad savivaldybė turi būti laikoma valdžios dalimi, šią investiciją reikia laikyti valstybinėmis lėšomis finansuojama investicija pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį (60). Nyderlandų valdžios institucijos valstybinių lėšų buvimo neužginčijo.

VI.2. Pranašumas

VI.2.1. Rinkos ekonomikos investuotojo principas

(87) Kad nustatytų, ar valstybei investuojant lėšas į įmonę galima kalbėti apie pranašumą pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, Komisija, vadovaudamasi susijusia Teisingumo Teismo praktika, taiko rinkos ekonomikos investuotojo principą. Pagal šį principą, sandoris nėra valstybės pagalba, jeigu pagalba suteikiama tuo pačiu metu, kai investuoja privatūs investuotojai, ir tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam investuotojui, veikiančiam įprastinėmis rinkos sąlygomis (61).

(88) Pagal nusistovėjusią teisminę praktiką, kai valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai investuoja kapitalą įprastines rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, tai nelaikoma valstybės pagalba. Jeigu iš tiesų visuomeninio investuotojo įnešamas kapitalas taip pat ilgam laikui atima bet kokio rentabilumo perspektyvą, tai reikia laikyti valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį (62).

(89) Tai reiškia, kad investavimas pasinaudojant visuomeninėmis lėšomis turi būti laikomas atitinkančiu rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nebūti laikomas valstybės pagalba, taip pat jeigu buvo investuota tuo pačiu metu, kai ir privatūs investuotojai panašiomis sąlygomis įnešė žymią kapitalo dalį („vienalaikiškumo“ patikrinimas) (63).

(90) Šiuo atveju Amsterdamo savivaldybė investavo tuo pačiu metu kaip ir du privatūs investuotojai – ING RE ir „Reggefiber“. Todėl Komisija pirmiausia ištirs, ar savivaldybės investicija, atlikta tuo pačiu metu kaip ir stambi privačių investuotojų investicija, atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Tam Komisija remiasi šiais kriterijais:

(91) Visų pirma, reikia nustatyti, ar šie investuotojai yra rinkos investuotojai ir ar privačių investuotojų investicijos turi realų ekonominį poveikį. Šis poveikis turi būti įvertintas absoliučiais terminais (didžioji visos investicijos dalis), taip pat susijusio privataus investuotojo finansinės būklės atžvilgiu.

(92) Antra, reikia ištirti, ar visos susijusios šalys investavo vienu metu („vienalaikiškumas“).

(93) Trečia, turi būti patikrinta, ar visiems akcininkams buvo taikomos vienodos investavimo sąlygos.

(94) Ketvirta, jeigu valdžia, kiti investuotojai arba naudos gavėjai be šios investicijos yra užmezgę dar ir kitų santykių (pavyzdžiui, indėlio būdu, kai suteikiama valstybės garantija), galima suabejoti, ar pakanka investavimo sąlygų vienodumo (64).

(95) Todėl Komisija taip pat ištirs GNA verslo planą, ypač atsižvelgdama į skundą pateikusios šalies „Liberty Global/UPC“ ir kitų suinteresuotų šalių tvirtinimą, kad GNA verslo planas yra neįvykdomas.

VI.2.2. Priemonės vertinimas pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą

VI.2.2.1. Didelis privačių investuotojų dalyvavimas

(96) Kaip Komisija pripažino savo sprendime pradėti procedūrą (65), tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ neabejotinai galima laikyti „privačiais investuotojais“ (66). Be to, abiejų įmonių verslo interesai sutampa su GNA vykdomu projektu. ING RE investuoja į nekilnojamąjį turtą bei infrastruktūrą, o „Reggefiber“ yra įsitraukusi į keletą Nyderlanduose vykdomų stiklo pluošto tinklų projektų. Komisija taip pat pastebi, kad du privatūs investuotojai gali atlikti skirtingų rūšių ekspertizių, kurios gali prisidėti prie projekto sėkmės.

(97) Absoliučiąja verte įmonės į kooperatyvinę asociaciją GNA investuoja didesniąją dalį sumos (kiekviena po 3 mln. EUR). Nors 3 mln. EUR investicija, lyginant su visa tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ finansine būkle, sąlygiškai yra nedidelė, ši suma, savaime suprantama, yra svarbi GNA kapitalizacijos bei Amsterdamo savivaldybės investuotos kapitalo dalies atžvilgiu.

(98) Du privatūs investuotojai drauge valdo trečdalį viso akcinio kapitalo. Pagal šį projektą, toks dalyvavimas sudaro didžiąją visos investicijos dalį, nors ir nesuteikia abiem įmonėms teisės visiškai kontroliuoti GNA. Todėl Komisija tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ laiko svarbiausiais GNA akcininkais. Vis dėlto didžiausias mažumos akcininkas (Amsterdamo savivaldybė) valdo 33 % GNA kapitalo. Tiek ING RE, tiek „Reggefiber“ turimų akcijų kiekis siekia pusę didžiausio mažumos akcininko valdomų akcijų, abu kartu jie turi tokį patį akcijų kiekį kaip ir savivaldybė. Likusieji akcininkai, t. y. penkios būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos, kiekviena atskirai turi mažiau akcijų nei ING RE ir „Reggefiber“. Iš to aišku, kad ne vienas GNA akcininkas gali kaip dauguma kontroliuoti įmonę. Be to, du privatūs investuotojai gali atskirai, o tuo labiau bendrai, turėti lemiamos reikšmės siekiant daugumos, kuri gali kontroliuoti GNA (67).

(99) Komisija taip pat pastebi, kad, pagal Nyderlandų bendrovėms taikomą teisę, pakanka turėti trečdalį akcijų, kad būtų galima sudaryti blokuojančią mažumą priimant svarbius sprendimus dėl GNA. Dėl to du privatūs investuotojai drauge gali sudaryti blokuojančią mažumą.

(100) Trumpai tariant, ir ING RE, ir „Reggefiber“ yra rinkos investuotojai ir jų investicijos turi realų ekonominį poveikį, tiek absoliučiais terminais, tiek sąlygine prasme, GNA akcininkų struktūros srityje.

VI.2.2.2. Vienalaikiškumas

(101) Savo sprendime pradėti procedūrą (68) Komisija pripažino, kad de jure savivaldybė investavo į kooperatyvinę asociaciją GNA tuo pačiu metu kaip ir privatūs investuotojai, tačiau darsyk pareiškė abejojanti de facto visų GNA akcininkų investicijų vienalaikiškumu, kadangi savivaldybė jau buvo ėmusis iniciatyvos ir investavusi lėšų prieš sudarant galutines sutartis su visais kitais akcininkais.

(102) Komisija nurodė, kad ruošdama projektą savivaldybė 2003 m. ir 2004 m. užsakė atlikti įvairius tyrimus. Savivaldybė taip pat ėmėsi keleto iniciatyvų, kurių nebegalima vadinti vien tik paruošiamaisiais veiksmais. Nors nė vienas privatus investuotojas tvirtai neįsipareigojo, savivaldybė pradėjo skelbti, organizuoti viešus konkursus ir derėtis dėl tinklo tiesimo ir eksploatavimo sutarčių. Be to, savivaldybė finansavo tam tikrus kasimo darbus ir nupirko tinklo tiesimui reikalingą programinę įrangą.

(103) Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos suteikė smulkesnės informacijos (patikrintos „Deloitte“) apie išankstines investicijas ir jų grąžinimą. Pagal „Deloitte“ audito ataskaitą, GNA akcininkų bendrai iš anksto padengtos išlaidos siekė […] EUR, o bendra išankstinių investicijų suma buvo […] EUR. Likusią […] EUR sumą savivaldybė iš pradžių dengė tik savo lėšomis (69).

(104) Nauji oficialiame tyrime gauti duomenys padėjo Komisijai nustatyti toliau pateiktus faktus. Visų pirma didžioji dalis darbų ir išankstinių investicijų ([…] EUR) buvo aiškiai apibrėžta būsimų GNA akcininkų pasirašytuose ketinimų protokoluose ir investuotojai šias sumas įmokėjo atsižvelgdami į savo dalyvavimą dar prieš steigiant įmonę, kadangi visos į projektą įsitraukusios šalys manė, kad visoms joms reikia vienodai prisidėti apmokant paruošiamųjų GNA darbų išlaidas.

(105) Antra, visos išankstinės investicijos (įskaitant […] EUR sumą, kurią iš anksto įnešė tik Amsterdamo savivaldybė) buvo įtrauktos į verslo planą, kuriuo ir buvo remiamasi investuojant. Taigi dėl to visi GNA akcininkai susitarė. Visos į projektą įsitraukusios šalys šias išankstines investicijas laikė naudingais žingsniais, skirtais pasiruošti GNA steigimui. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, visi akcininkai susitarė, kad savivaldybės pradžioje sumokėtą investicinę sumą grąžins GNA. Kitaip tariant, savivaldybės dalyvavimo būdas niekam nepakenkė ir neturėjo įtakos kitų rinkos investuotojų elgesiui.

(106) Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad dėl išankstinės Amsterdamo savivaldybės investicijos prieš oficialiai įsteigiant GNA nereikia diskutuoti, ar buvo laikomasi rinkos ekonomikos investuotojo pricipo, kadangi visi akcininkai susitarė, jog tokios išankstinės investicijos turės būti grąžintos Amsterdamo savivaldybei.

VI.2.2.3. Sąlygos

(107) Savo sprendime pradėti procedūrą (70) Komisija iš pradžių suabejojo, ar visi akcininkai investavo vienodomis sąlygomis. Komisija pirmiausia iškėlė klausimą, ar Amsterdamo savivaldybės išankstinės investicijos negalėjo sumažinti arba panaikinti dalies kitų investuojančių šalių pradinės rizikos, susijusios su projektu.

(108) Šią iš pradžių kilusią abejonę nulėmė tai, kad, nors Komisija keletą kartų prašė pateikti visą išankstinių investicijų išlaidų apžvalgą (71), o Nyderlandų valdžios institucijos suteikė kažkiek informacijos apie atitinkamus susitarimus tarp Amsterdamo, GNA ir jos akcininkų, savivaldybės „išankstinio finansavimo“ veiksmai vis tiek liko ne visai aiškūs, pavyzdžiui, liko klausimų dėl realiai savivaldybės išmokėtų sumų.

(109) Remdamasi dokumentais, kuriuos Nyderlandų valdžios institucijos pateikė tam, kad būtų pradėta oficiali tyrimo procedūra, Komisija negalėjo apskaičiuoti ir patikrinti bendros išankstinių investicijų sumos, kurią šios įvertino maždaug 1,5 mln. EUR. Komisijai taip pat nebuvo visiškai aišku, kaip akcininkai šias išlaidas pasidalijo tarpusavyje ir įtraukė į GNA verslo planą.

(110) Komisija ypač baiminosi, kad išankstinės savivaldybės investicijos, iš dalies padarytos neturint aiškaus kai kurių kitų investuotojų sutikimo, galėjo sumažinti kitų GNA investuotojų investicinę riziką ir paskatinti pasirengimą investicijoms. Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą Nyderlandų valdžios institucijų pateikta informacija šią pradžioje kilusią abejonę panaikino.

(111) Visų pirma Komisija pastebi, kad, kaip rodo Nyderlandų valdžios institucijų pateikti duomenys apie dėl išankstinio investavimo patirtų išlaidų grąžinimą bei audito ataskaita, visa išankstinių išlaidų suma buvo […] EUR – ją galima išskirti į dvi dalis: […] EUR sumą, kurią turėjo pari passu apmokėti visi būsimi GNA akcininkai, kaip tai numatyta ketinimų protokoluose ir proporcingai savo daliai, ir […] EUR sumą, kuri būtų apmokama tik iš Amsterdamo savivaldybės lėšų. Visos šios išlaidos, įskaitant ir palūkanas, buvo perrašytos GNA (72); tačiau neatrodo, kad būtų neatsižvelgta į papildomas projekto išlaidas.

(112) Antra, visos su išankstinėmis investicijomis susijusios išlaidos taip pat buvo iš anksto įtrauktos į GNA verslo planą ir dėl to, pasirašius GNA sutartį, kuri būtų galėjusi pakeisti kitų akcininkų investavimo sąlygas, nepaaiškėjo jokių naujų išlaidų. Tai atitinka tvirtinimą, kad visi akcininkai susitarė, jog išankstinės Amsterdamo savivaldybės investicijos turės būti grąžintos.

(113) Trečia, šios iniciatyvos ir investicijos negalėjo sumažinti kitų akcininkų rizikos dėl projekto, nors Amsterdamo savivaldybė pradėjo vadovauti ir iš anksto apmokėjo dalį projekto išlaidų. Nepaisant iš pradžių sprendime pradėti procedūrą išsakytos abejonės, Komisija daro išvadą, kad savivaldybės investicijos į tam tikrus pradinius tiesimo darbus bei programinę įrangą dėl jų pobūdžio ir mažos finansinės reikšmės negali pakeisti projekto rizikos. Tas pats taikoma išankstinėms investicijoms, kurių išlaidos, kaip buvo sutarta pasirašant ketinimų protokolus, teks visiems būsimiems akcininkams. Verslo plano analizė aiškiai rodo, kad investavimo į GNA rizika yra susijusi su projekto sėkme ateinančiais metais, ypač su rinkos kitimu, o ne su pirmais paruošiamaisiais projekto darbais.

(114) Ketvirta, Komisija nesutinka su UPC argumentu, kad savivaldybės atlikta ekonominio pagrįstumo analizė kažkokiu būdu sumažino kitų GNA akcininkų riziką, kadangi jie galėjo tik po tokio tyrimo nutarti, ar verta investuoti į GNA. Komisija pastebi, kad apdairus rinkos investuotojas paprastai pats užsako galimybių tyrimą, kad įvertintų investicinio projekto strategiją bei grąžos perspektyvas (73), tačiau tai nėra laikoma priemone, padedančia sumažinti kitų investuotojų dėl projekto patiriamą riziką. Taigi, jeigu projektas patirtų nesėkmę, dėl blogų veiklos rezultatų arba, blogiausiu atveju, dėl GNA bankroto patirti nuostoliai tektų visiems investuotojams bendrai.

(115) Tuo remdamasi Komisija daro išvadą, kad visi GNA akcininkai investavo vienodomis sąlygomis.

VI.2.2.4. Kiti ryšiai

(116) UPC aiškino, kad ING RE galėjo nuspręsti investuoti į GNA projektą ne dėl ekonominių priežasčių, bet greičiau įgyvendindama dalį marketingo strategijos – siekdama palaikyti gerus santykius su Amsterdamo savivaldybe, kuri, pasak UPC, yra svarbi ING RE verslo partnerė.

(117) Reikia patikrinti, ar be bendradarbiavimo ir investavimo sutarties buvo kitokių santykių, svarbių vertinant, ar investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Sprendime pradėti procedūrą (74) nurodoma, kad Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad tarp šalių nebuvo jokių kitokių santykių nei numatyti sutartyse, kurie yra svarbūs vertinant, ar investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

(118) Komisijos atliktas tyrimas ir suinteresuotų šalių pateikta informacija nesuteikė jokių duomenų, įrodančių, kad Nyderlandų valdžios institucijų teiginys neatitinka tikrovės.

(119) Todėl Komisija daro išvadą, kad Amsterdamo savivaldybė investavo tuo pačiu metu, kai privatūs investuotojai įnešė didžiąją dalį investicijų, ir panašiomis sąlygomis.

(120) Vadinasi, Amsterdamo savivaldybės investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą ir nėra valstybės pagalba.

VI.2.2.5. Verslo plano vertinimas

(121) Taip pat Komisija įvertino GNA verslo planą, ypač atsižvelgdama į sprendime pradėti procedūrą išsakytą savo abejonę ir suinteresuotų šalių „Liberty Global/UPC“, ONO, FT, COM HEM ir pageidavusios likti nežinoma šalies tvirtinimus (75).

(122) Sprendime pradėti procedūrą (76) Komisija, atlikusi pirminę GNA verslo plano analizę ir atsižvelgdama į kritiškas UPC pastabas dėl jo, buvo tos nuomonės, kad optimistiški atrodo ne tik rezultatų rodikliai, bet ir prielaidos, kuriomis paremtas verslo planas. Be to, Komisija manė, kad, jeigu nebus pasiekti užsibrėžti rodikliai (pavyzdžiui, dėl skvarbos), jau nekalbant apie tai, kad jeigu bent viena iš pateiktų hipotezių dėl siekiamų lygių skirsis nuo realybės, projekto sėkmei iškils grėsmė.

(123) Komisija gavo tiek Nyderlandų valdžios institucijų, tiek UPC pastabas dėl sprendime pradėti procedūrą atliktos verslo plano analizės, todėl galėjo imtis detalesnio tyrimo.

(124) Komisija nurodo, kad GNA verslo planas yra susijęs su ką tik įsteigta ir komercinės patirties neturinčia įmone, kuri aktyviai dalyvauja naujame ir pažangiame verslo segmente, t. y. siūlo FttH technologijos paslaugas naudodamasi trisluoksniu modeliu, pagal kurį aktyvioji ir pasyvioji infrastruktūros eksploatuojamos ir valdomos atskirai, visiems mažmenines paslaugas teikiantiems operatoriams suteikiant laisvą ir nediskriminacinę prieigą, kaip aprašyta 21–30 konstatuojamosiose dalyse. Tokiu atveju ką tik įsteigtos įmonės verslo plano vertinimas būtinai ir neišvengiamai paremtas rinkos prognozėmis ir hipotezėmis dėl laukiamo FttH paslaugų paklausos augimo.

(125) Komisija pastebi, kad verslo plano metodologiją patikrino ir patvirtino nepriklausoma audito įmonė „PricewaterhouseCoopers“ (77). Atlikusi pirminę pirmos GNA verslo plano versijos analizę, „PricewaterhouseCoopers“ pasiūlė padaryti keletą pakeitimų, kad būtų panaikinti tam tikri prieštaravimai. Papildytame GNA verslo plane į šiuos pasiūlymus buvo atsižvelgta. Atlikus pakeitimus, „PricewaterhouseCoopers“ patvirtino, kad verslo plane nėra jokių trūkumų, susijusių su techniniu arba ekonominiu vientisumu. Tuomet verslo planas buvo pateiktas Komisijai.

(126) Komisijai paskelbus sprendimą pradėti procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos pateikė „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitą (78), kurioje buvo ištirtos ir patvirtintos GNA verslo plano įgyvendinimo galimybės, ypač dėmesį kreipiant į tas prielaidas, kurias Komisija sprendime pradėti procedūrą pavadino „optimistinėmis“. Ataskaitoje padaryta išvada, kad verslo planą įmanoma įgyvendinti ir jame pateiktos prielaidos tinkamai paremtos dabartiniu rinkos augimu, todėl turi būti laikomos „konservatyviu“ vertinimu.

(127) Kad nustatytų projekto sėkmingumą, GNA rėmėsi trimis svarbiais rezultatų rodikliais: būsimais pinigų srautais, nuosavo kapitalo rentabilumu ir vidine įplaukų norma (angl. internal rate of return – IRR).

(128) Komisija mano, kad IRR koeficientas yra tinkamiausias kriterijus verslo plano analizei. Vidinė įplaukų norma (IRR) naudojama norint priimti sprendimą dėl ilgalaikių investicijų ir tarpusavyje palyginti skirtingus investavimo projektus. GNA verslo plano IRR yra […] %.

(129) Kadangi tai yra naujas projektas, o plačiajuosčio ryšio rinka yra itin dinamiška, sunku atlikti lyginamąją analizę. Panašių projektų IRR rodikliai retai yra viešai prieinami, jau vien dėl to, kad tai laikoma komercine paslaptimi. Panašiausi viešai skelbiami lyginamieji duomenys yra susiję su kitų tos pačios verslo srities įmonių vidutinėmis svertinėmis kapitalo išlaidomis (angl. weighted average cost of capital – WACC). Duomenys apie WACC gali būti naudingas kriterijus, kadangi yra verta vykdyti projektą, jeigu IRR yra aukštesnis už WACC. Remiantis Komisijos turimais duomenimis, šios verslo srities rodikliai svyruoja nuo 8,1 % iki 10,6 % (79). Todėl atrodo, kad IRR patenka į priimtinas ribas.

(130) Savo pastabose UPC aiškino, kad tik ką veiklą pradedančios GNA siekiamas IRR dėl projekto naujoviškumo ir didelės rizikos turi būti aukštesnis nei jau ilgą laiką egzistuojančios įmonės, kuri turi didelį klientų ratą ir generuoja didelius pinigų srautus (pavyzdžiui, KPN arba UPC), WACC rodiklis.

(131) Nyderlandų valdžios institucijos suabejojo Komisijos vertinimu, sprendime pradėti procedūrą kaip vertinimo kriterijų pasirenkant IRR. Jos mano, kad WACC rodiklis yra susijęs su vertikalios integracijos įmonėmis, o GNA investuoja tik į pasyvųjį tinklą – tokia investicija panašesnė į investiciją į infrastruktūrą, kai investuotojai tenkinasi mažesniu rentabilumu.

(132) Komisija nustatė, kad verslo plane užsibrėžtas IRR atrodo atitinkantis rinkos perspektyvas telekomunikacijų sektoriaus įmonėms. Be to, Komisija pripažįsta, kad šis investicinis projektas skiriasi nuo vertikalios integracijos įmonių projektų ir yra panašesnis į investavimą į infrastruktūrą, kuriam taikytinas mažesnis IRR.

(133) Komisija taip pat ištyrė verslo plane panaudotus alternatyvius finansinius rodiklius, tokius kaip teigiami būsimi pinigų srautai ir nuosavo kapitalo rentabilumas. Kadangi trūksta viešai skelbiamų duomenų (80), Komisija negalėjo atlikti išsamaus lyginamojo tyrimo pagal šiuos rodiklius, todėl, remdamasi jų pagrįstumu ir neprieštaravimu, nusprendė, kad jie atitinka verslo planą. Remdamasi šia analize, Komisija padarė išvadą, kad verslo plane pateikti skaičiai yra priimtini privačiam investuotojui į rinkos ekonomiką.

(134) Vienas svarbiausių verslo plano aspektų yra planuojama skvarba. Kadangi GNA pajamos nemažai priklausys nuo realizuotos skvarbos, t. y. nuo prijungtų namų ūkių procento, nepaprastai svarbu nustatyti GNA veiklos sėkmės galimybes.

(135) GNA nori per […] mėnesius pasiekti […] % visų namų ūkių skvarbą (tikimasi, kad pasiekus šį lygį, skvarba bus optimali). Be to, turi […] (81).

(136) Pateiktuose dokumentuose UPC tvirtina stipriai abejojanti, ar projektas užkariaus pastebimą rinkos dalį, kaip kad yra siekiama užsibrėžiant investavimo ataskaitoje nurodytą 40 % skvarbos tikslą (82). Remiantis RBB ataskaita ir duomenimis apie bendrą nutrauktų sutarčių skaičių tose vietovėse, kuriose GNA jau siūlo trijų paslaugų paketą, UPC aiškina, kad dabartinė bendra plačiajuosčio ryšio skvarba tose vietovėse, į kurias orientuojasi GNA, jau yra 65 %. Savo nuomonę, kad mažmeninių paslaugų teikėjai, kurie per „BBned“ naudojasi GNA tinklu, nesugebės pritraukti pakankamai klientų, UPC grindžia gana didele konkurencija tose vietovėse ir ribotu naujų paslaugų, siūlomų GNA stiklo pluošto tinklu, skaičiumi.

(137) Toliau UPC pabrėžia, kad nemato jokio naujo stiklo pluošto tinklo konkurencinio pranašumo prieš dabartinių plačiajuosčio ryšio tinklo operatorių paslaugų pasiūlą, išskyrus kol kas nepaklausią paslaugą – simetrinius plačiajuosčius tinklus mažmeninių paslaugų klientams. Be to, UPC tvirtina, kad pažangiausias naujojo tinklo plačiajuosčio ryšio produktas turimo juostos pločio terminais (83) iki šiol nebuvo sėkmingas, o rinkoje pasirodžius pažangiems produktams, klientai yra linkę rinktis pigesnius ir ne tokius kokybiškus produktus.

(138) Nyderlandų valdžios institucijos aiškino priešingai – kad simetriniu stiklo pluošto ryšiu galima siūlyti naujas paslaugas, pavyzdžiui, rinkmenų mainus („file sharing“) ir kitus „peer-to-peer“ pritaikymus, HDTV bei skaitmeninę televiziją, kuri priklauso jau kitai rinkai nei dabartine asimetrine prieiga siūlomos paslaugos. Be to, Nyderlandų valdžios institucijos, remdamosi „Stratx Consulting“ ir Delfto technikos universiteto atliktu tyrimu, pabrėžė, kad įvairūs sėkmingi pavyzdžiai ne tik Nyderlanduose, bet ir JAV bei Japonijoje, rodo, jog užsibrėžtas skvarbos lygis yra realus.

(139) Komisija išnagrinėjo įvairių šalių argumentus. Ji pastebi, kad GNA tam, kad nustatytų skvarbos augimo kreivę, […]. Į šį planą, kuriame vertinamas būsimas skvarbos laipsnis, įtrauktos visos reikalingos hipotezės, tokios kaip susidomėjimo rodikliai, šių rodiklių augimo greitis ir nutraukiamų sutarčių procentinis dydis, taip pat prielaidos, kurias UPC manė esant reikalingas verslo plano galimybėms įvertinti. Todėl į verslo planą yra įtraukti tiesiogiai susiję veiksniai, reikalingi skvarbai įvertinti.

(140) Dėl to, ar verslo plane numatyta skvarba yra įgyvendinama, Komisija pastebi, kad tai nemažai priklausys nuo rinkos pakitimų, nuo to, ar greitai paslaugų teikėjai pritaikys naujas technologijas, kurioms reikalingos itin greitos simetrinės stiklo pluošto plačiajuosčio ryšio prieigos, ir nuo klientų reakcijos į šias naujoves. Kaip rodo skirtingos suinteresuotų šalių pozicijos – UPC, kuri rinkos perspektyvas vertina skeptiškiau, ir „Reggefiber“, ING RE bei Delfto technikos universiteto, kurie verslo plano vertinimus pateikė, viena vertus, kaip investuotojai, antra vertus, kaip nepriklausomi konsultantai – šių veiksnių kol kas negalima tinkamai įvertinti.

(141) Dėl nutrauktų sutarčių skaičių, kuriuos UPC pateikė norėdama parodyti, kad projektas nepasieks reikšmingo skvarbos lygio, Komisija pastebi, jog pateikti rodikliai atspindi situaciją nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2007 m. birželio 1 d., o mažmeninių paslaugų operatoriai, kurie naudojasi GNA tinklu, pradėjo teikti paslaugas klientams tam tikrose Amsterdamo dalyse tik nuo 2007 m. kovo mėn. Kadangi nuo tada, kai buvo pradėtos teikti paslaugos GNA tinklu, prabėgo labai mažai laiko, Komisija nėra įsitikinusi, kad pateikti rodikliai apie nutrauktas sutartis gali būti informatyvūs.

(142) Apie UPC argumentą, kad nereikia atsižvelgti į sėkmingus stiklo pluošto tinklų tokiose mažose Nyderlandų vietovėse kaip Hilegomas ir Niunenas pavyzdžius (84), nes šie miestai savo dydžiu, konkurencine situacija ir gaunamomis subsidijomis negali lygintis su Amsterdamo projektu, Komisija mano, jog šie projektai, nors ir skiriasi nuo Amsterdamo, vis dėlto kaip Nyderlandų stiklo pluošto tinklų projektai pateikia naudingų duomenų, tinkamų lyginamajai analizei atlikti.

(143) Šios verslo srities analizė (85) parodė, kad vidutiniškai nuo 20 iki 25 % gyventojų yra pasiruošę pereiti prie naujo tinklo. […].

(144) Taip pat atsižvelgiant į dabartinius pokyčius stiklo pluošto tinklais plačiajuosčiu ryšiu teikiamų paslaugų paklausa auga greičiau, nei rinkos ekspertai tikėjosi prieš kelerius metus. Dabartiniai stiklo pluošto tinklų tiesimo planai, ypač Nyderlanduose ir kitose Europos šalyse (86), rodo, kad investicijos į stiklo pluošto tinklus yra patrauklios. Todėl pasiekti […] % visų namų ūkių skvarbą per […] mėnesius nėra nerealu.

(145) Todėl Komisija daro išvadą, kad privatus investuotojas į rinkos ekonomiką galėtų investuoti į projektą remdamasis verslo plane nurodyta laukiama skvarba, kaip tai padarė „Reggefiber“ ir ING RE.

(146) Didmeninių paslaugų tarifai už vieną prieigą, pagal kuriuos „BBned“ turi mokėti asociacijai GNA už pasyviojo tinklo naudojimą […].

(147) Pagal UPC apskaičiavimus, GNA turi nustatyti mažiausiai 20–22 EUR per mėnesį tarifą už didmeninę prieigą, kuria jos tinklu teikiamas trijų paslaugų paketas. Pagal šią kainą, galutinių mažmeninių paslaugų tarifai turėtų būti didesni nei dabartinių operatorių siūlomų paslaugų tarifai, dėl to, pasak UPC, kyla abejonių dėl užsibrėžto skvarbos lygio įgyvendinimo.

(148) Patvirtindama savo argumentus, UPC pateikė didmeninių paslaugų tarifų apskaičiavimus (87), kurie paremti mažmeninių paslaugų teikėjų, siūlančių savo paslaugas GNA tinklu, tarifais (88). UPC mano, kad kai mažmeninių paslaugų tarifai yra tokie, visi trys sluoksniai (pasyvusis, aktyvusis ir mažmeninių paslaugų) bus pelningi tuo pačiu metu.

(149) Tam prieštaraudamos Nyderlandų valdžios institucijos pareiškė, kad, naudojant naują stiklo pluošto technologiją, reikalingi kitokie išlaidų apskaičiavimai, nei yra naudojami tradiciniuose variniuose arba kabeliniuose tinkluose. Pavyzdžiui, stiklo pluošto tinklų naudojimo (valdymo ir techninės priežiūros) išlaidos yra žymiai mažesnės, naudojimo trukmė ilgesnė, t. y. ilgesnis amortizacijos laikotarpis (iki 30 metų).

(150) UPC taip pat teigė, kad visi trys sluoksniai (89) negali būti pelningi vienu metu. Komisija pastebi, kad ji gali įvertinti didmeninių paslaugų tarifus už prieigą prie pasyviojo sluoksnio, kadangi šis sluoksnis yra įtrauktas į čia tiriamą verslo planą ir iš dalies finansuojamas visuomeninėmis lėšomis. Komisija priėjo išvadą, kad tokie didmeninių paslaugų tarifai nėra nerealūs (90). Privačių operatorių eksploatuojamų kitų dviejų sluoksnių rentabilumui tam tikru mastu įtakos turi didmeninių paslaugų tarifai, skaičiuojami už pasyviojo sluoksnio naudojimą. Kadangi naudojimasis antruoju sluoksniu viešo konkurso būdu buvo perduotas „BBned“, kuri suteikia laisvą ir nediskriminacinę prieigą visiems mažmeninių paslaugų sluoksnio operatoriams, taip pat atsižvelgiant į GNA didmeninių paslaugų tarifus, Komisijos nuomone, nepanašu, kad kiti du sluoksniai būtų eksploatuojami nepelningai.

(151) Kalbant apie GNA už didmenines paslaugas skaičiuojamus tarifus, panašu, kad stiklo pluošto tinklų naudojimo išlaidos gali būti mažesnės nei dabartinių telekomunikacijų ir kabelinių tinklų išlaidos. Remdamasi šiais svarstymais ir atsižvelgdama į rodiklius bei „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitos rezultatais, Komisija daro išvadą, kad verslo plane pateikti didmeninių paslaugų tarifai yra realūs, lyginant juos su kitų operatorių siūlomų panašių paslaugų tarifais.

(152) Komisija taip pat įvertino planuojamas investicines išlaidas. GNA apskaičiavo […]. Dėl to bendros pasyviojo sluoksnio sąnaudos vienam namų ūkiui yra […] EUR. Komisijos surinkti visos infrastruktūros (aktyviojo ir pasyviojo sluoksnių kartu) atskaitos duomenys įvairuoja nuo 1 000 iki 2 000 EUR (91), o investicinių poreikių pasyviajai ir aktyviajai prieigai santykis yra maždaug vienas su dviem.

(153) UPC sutinka su sprendime pradėti procedūrą pateikta laikina Komisijos nuomone, kad verslo plano rentabilumas nemažai priklauso nuo investicinių išlaidų, ir nurodo, kad apskaičiuotos išlaidos yra nepakankamai įvertintos. Tam prieštaraudamos, Nyderlandų valdžios institucijos nurodo, kad investicinių išlaidų priežastis yra susijusių teritorijų topologija, didelis gyventojų tankumas ir gyvenamieji pastatai, todėl kiekvienam namų ūkiui tenkančios tinklo tiesimo išlaidos yra mažesnės. Be to, valdžios institucijos pabrėžia, kad GNA jau 2006 m. […] sudarė sutartį su technologinėmis įmonėmis „Van den Berg/BAM“ ir „Draka Comteq“ (92), numatydamos ypatingas sąlygas, turinčias užtikrinti, kad tinklo tiesimo išlaidos neviršytų verslo plane nustatytų ribų.

(154) Be to, jeigu atsižvelgiama į susijusių teritorijų topografiją (tankiai apgyvendinta lygi teritorija), į tai, kad sutartį pasirašiusios technologinės įmonės sutiko atlikti darbus už kainą, kuri atitinka numatytąją verslo plane, taip pat į turimus atskaitos duomenis, Komisija nustato, kad įvertintos investicinės išlaidos yra realios. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad GNA apskaičiavimus atliko palikdama tam tikras svyravimo ribas tam atvejui, jeigu investicinės išlaidos būtų viršytos – tai atitinka apdairaus rinkos investuotojo elgesį ir darsyk patvirtina, kad investicinių išlaidų vertinimas yra patikimas.

(155) Pagal GNA verslo planą, įvertinta pasyviojo tinklo likutinė vertė yra gyvybiškai svarbi tam, kad būtų pasiekti finansiniai tikslai ir suteikta garantija investuotojams. GNA tinklo likutinės vertės apskaičiavimus grindžia daugybe duomenų. Įvertinta tinklo vertė [metai] sieks […] EUR. GNA verslo plane vertė priklauso tik nuo pasiektos skvarbos. Komisija, remdamas alternatyviu daugialypiu metodu, taip pat įvertino GNA tinklo likutinę vertę ir nustatė, kad kai skvarba bus […] %, likutinė vertė sieks […] EUR, taigi priėjo prie panašios išvados kaip ir GNA.

(156) Pagal UPC, sprendime pradėti procedūrą Komisijos naudoti rodikliai (93) tinklo likutinei vertei įvertinti yra pernelyg optimistiniai, kadangi šie skaičiai yra susiję su ilgamete įmone, kuri yra pelninga ir turi savo klientų ratą. Toliau UPC teigia, kad, kalbant apie laukiamą tinklo rentabilumą, racionalus atrodo ne ilgesnis nei 20 metų vertinimas, o ne […], kuriais remiamasi GNA verslo plane. Be to, UPC pataria tinklo likutinę vertę patikrinti pagal vertinimą, kuris paremtas pinigų srautais.

(157) Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad tinklo likutinės vertės apskaičiavimas pagal verslo planą yra realus ir paremtas teisingu metodu. Be to, jos teigia, kad stiklo pluošto tinklas gali būti rentabilus […] metų arba net ir ilgiau. Valdžios institucijos taip pat aiškina, kad nutiestas tinklas turės likutinę vertę, nes GNA bus „šios srities iniciatorė“, ir antro panašaus tinklo nutiesimas greičiausiai nebūtų rentabilus, nes stiklo pluošto tinklai turi natūralios monopolijos požymių. Pasak valdžios institucijų, pastarieji veiksniai darsyk įrodo, kad nutiestas tinklas turės nemažą vertę, net jeigu būtų nevisiškai įgyvendinti verslo plano tikslai.

(158) Kadangi šiam kriterijui buvo prieinami tik riboti atitinkami rinkos duomenys, Komisija tinklo likutinę vertę analizavo remdamasi įvairiais alternatyviais metodais, pavyzdžiui, vertinimu, kuris paremtas laukiamais pinigų srautais (94). Be to, Nyderlandų valdžios institucijų nuomonė, kad stiklo pluošto tinklai gali būti rentabilūs […] metų, buvo paremta ir šios verslo srities ataskaitose (95). Remiantis turimais duomenimis, likutinė vertė nedaug skiriasi nuo svyravimo ribų, aiškėjančių iš atskaitos duomenų. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tinklas kaip materialus turtas greičiausiai turės didelės vertės GNA akcininkams, […] (96).

(159) Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija nurodė keletą laikinų GNA verslo plano metodologinių trūkumų. Pavyzdžiui, verslo plane neatsižvelgiama į bendrovių apmokestinimą. Nyderlandų valdžios institucijos aiškina, kad GNA akcininkai juridine forma pasirinko „uždarąją ribotos atsakomybės bendrovę“, kuri neprivalo mokėti pelno mokesčio. Todėl visi akcininkai GNA pelną konsoliduoja ir projektas vertinamas remiantis „pelnu prieš mokant mokesčius“.

(160) Oficialaus tyrimo metu išsamiau patikrinusi priemonę, Komisija nustatyti metodologiniai trūkumai yra nereikšmingi, yra susiję su GNA pasirinkta metodologija ir nekelia abejonių bendru verslo plano rentabilumu. Be to, Komisija pastebi, kad tiek privatūs investuotojai, tiek verslo planą tikrinusi „PriceWaterhouseCoopers“ pritarė pasirinktai metodologijai, kuria paremtas verslo planas (97).

(161) Komisija nurodo, kad Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pateikė keletą projekto jautrumo analizių ir veiksmų planų (98), kad patvirtintų GNA verslo plano patikimumą. Ši informacija dar kartą parodė, kad GNA verslo planas atsižvelgia į bet kokią iš projekto kylančią riziką bei tikimybes.

(162) UPC pateiktuose dokumentuose taip pat kritikavo tam tikras GNA verslo plano prielaidas, kurios nėra aiškiai įvardijamos 121 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse pateikiamame verslo plano įvertinime; UPC daro išvadą, kad verslo planas nėra įgyvendinamas komercine prasme. Komisija norėtų pakartoti, kad nei UPC, nei konsultavimo įmonė RBB, UPC užsakymu sudariusi įvairių ataskaitų apie tyrimą šioje byloje, nebuvo leista susipažinti su tikruoju GNA verslo planu. Todėl jų analizės rėmėsi viešai skelbiama informacija, visų pirma analitikų ataskaitomis apie stiklo pluošto tinklo Amsterdame projekto galimybes (99).

(163) Komisija pastebi, kad svarbiausius verslo plano lemiamus veiksnius, į kuriuos UPC kreipia dėmesį, arba Komisija jau aptarė GNA verslo plano įvertinime (pavyzdžiui, skvarba, abonentų augimo procentas, sutarčių nutraukimo procentas, didmeninių paslaugų pajamos, investicinės išlaidos, laukiamas tinklo rentabilumas ir likutinės vertės apskaičiavimas), arba jie neturi didelės reikšmės (pavyzdžiui, verslo plane pasirinktas metodas) (100).

(164) UPC taip pat parėžė, kad Komisija turėjo atsižvelgti ne tik į skirtingas prielaidas, bet taip pat į jų tarpusavio ryšį. Pavyzdžiui, UPC aiškina, kad didelės skvarbos ir aukštų kainų derinys yra neįmanomas. Komisija įvertino metodą bei rodiklius, kuriais paremtas verslo planas, ir priėjo išvadą, kad jie gali būti laikomi priimtinais privačiam investuotojui, veikiančiam įprastinėmis rinkos sąlygomis.

(165) UPC toliau teigia, kad, atlikdama su verslo planu susijusius skaičiavimus, neatsižvelgė į tai, kad GNA pirmais metais ketina taikyti nuolaidas tinklo vartotojams, kadangi šie duomenys buvo paskelbti tik Komisijos sprendime pradėti procedūrą. UPC mano, kad toks GNA indėlis į viso projekto rinkodaros išlaidas vėliau daro poveikį projekto rentabilumui investuotojų atžvilgiu, be to, rodo, kad GNA verslo planas yra neįgyvendinamas. Komisija pastebi, kad tai, jog naujos paslaugos iš pradžių siūlomos taikant su nuolaida, siekiant sukurti tam tikrą klientų ratą, atitinka įprastinę rinkos praktiką. Be to, Komisijos analizuotame verslo plane buvo visiškai atsižvelgta į tokių nuolaidų finansinį poveikį.

(166) Dėl „Arcadis“ modelio (101), kurį UPC nurodo kaip galimą GNA verslo plano modelį, Komisija nurodo, kad šis modelis nebuvo įtrauktas į Nyderlandų valdžios institucijų pateiktus dokumentus, o valdžios institucijos pareiškė, kad nėra jokio ryšio tarp tiriamo projekto ir „Arcadis“ modelio.

(167) Be to, Komisija neturi įrodymų, kad […] EUR paskola, kurią suteikė […], buvo paskirta nesilaikant rinkos sąlygų. […] (102) apskaičiuota palūkanų norma ir galima materialaus užstato vertė yra pakankamas įrodymas, kad paskola buvo skirta laikantis rinkos sąlygų.

(168) Atlikusi oficialų tyrimą ir įvertinusi papildomai gautą informaciją, Komisija daro išvadą, kad GNA verslo planas atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

(169) Svarbiausia prognozė, kuria paremtas verslo planas, yra ta, kad dėl Nyderlandų telekomunikacijų ir žiniasklaidos rinkos vystymosi išaugs greitų plačiajuosčio ryšio paslaugų poreikis, kurio didžiąją dalį galės patenkinti FttH tinklai. Iš šios prognozės, kurią patvirtina „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaita, kyla prielaidos dėl GNA tinklo tarifų ir skvarbos. Kartu su kitomis prielaidomis (pavyzdžiui, dėl investicinių išlaidų) šie veiksniai lemia išvadą, kad projektas bus pakankamai pelningas investuotojams.

(170) Komisija įvertino verslo planą ir jame pateiktas prielaidas lygindama su panašaus pobūdžio projektais ir patikrindama prielaidų tarpusavio ryšį bei galimybes. Įvertinus buvo padaryta išvada, kad verslo planas metodologiškai yra teisingas ir atsižvelgia į visus aktualius veiksnius, kurie gali turėti įtakos projekto sėkmei.

(171) Be to, Komisija mano, kad GNA verslo plane nėra aiškiai neteisingų prielaidų. Hipotezės, kuriomis paremtas planas, yra realios, jeigu jos pasirinktos atsižvelgiant į svarbiausią telekomunikacijų ir žiniasklaidos rinkos vystymosi prognozę. Be to, jos atitinka tikrovę, jeigu yra lyginamos su panašiais projektais. Galimi protestai, kurie dėl esminių priežasčių arba remiantis kita aktualios rinkos vystymosi prognoze gali kilti dėl tam tikrų verslo plano prielaidų, nėra tokie dideli, kad pakenktų plano patikimumui. Panašūs nuomonių nesutapimai yra būdingi, kai priimant nutarimus dėl investavimo įmonininkų naudojamos vertinimo ribos yra plačios.

(172) Pažymėtina, kad du privatūs investuotojai ING RE ir „Reggefiber“, kurie taip pat investuoja būtent į ryšių infrastruktūrą, pagal verslo planą tapo svarbiais projekto dalyviais. […] (103). Be finansinio pelno, įmanoma, kad projekto, kaip nedidelio masto „bandomojo projekto“, skirto išbandyti FttH technologijos galimybes tankiai apgyvendintose vietovėse ir šį naują verslo modelį (104), strateginė vertė turėjo įtakos tiek visuomeninio, tiek privačių investuotojų nutarimui imtis sąlyginai didelės rizikos (105).

(173) Remdamasi šiais svarstymais, Komisija daro išvadą, kad įprastinėmis rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas galėtų investuoti pagal GNA verslo planą. Tai patvirtina dviejų privačių rinkos šalių investavimas į GNA.

(174) UPC, ONO, FT, COM HEM ir pageidavusios likti nežinoma suinteresuotos šalies pastabų, kuriose jie prašė Komisijos šiuo atveju griežtai taikyti rinkos ekonomikos investuotojo principą, kadangi šis atvejis sukuria precedentą kitų investicijų į plačiajuostį ryšį Europoje, klausimu Komisija pabrėžia, kad rinkos ekonomikos investuotojo principas turi būti taikomas kiekvienam atvejui atskirai, vadovaujantis dabartine teisena ir atitinkama Komisijos sprendimų praktika.

(175) Todėl Komisija daro bendrą išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės investicija nėra valstybės pagalba, kadangi savivaldybė investavo tuo pačiu metu kaip ir kiti investuotojai, tomis pačiomis sąlygomis kaip ir savivaldybė įnešdami dideles investicines sumas. Be to, verslo plano tyrimas parodė, kad investicija atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą.

VII. IŠVADA

(176) Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Nyderlandų valdžios institucijos Komisiją tenkinančiu būdu išsklaidė sprendime pradėti procedūrą išsakytą abejonę. Visų pirma paaiškėjo, kad GNA grąžino visas išankstines Amsterdamo savivaldybės investicijas. Komisija nustato, kad Amsterdamo savivaldybė į GNA investavo tomis pačiomis sąlygomis kaip ir prie projekto prisijungę privatūs investuotojai, dalyvaujantys projekte pagal GNA verslo planą.

(177) Todėl Komisija daro išvadą, kad Amsterdamo savivaldybės investicija į GNA nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį, kadangi atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2005 m. gegužės 17 d. Amsterdamo savivaldybės investicija į „Glasvezelnet Amsterdam“, siekiant tiesti stiklo pluošto tinklą Amsterdame, apie kurią Komisijai buvo pranešta 2005 m. gegužės 17 d., nėra valstybės pagalba pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

Todėl priemonę galima įgyvendinti.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos vardu Neelie KROES Komisijos narė

(1) OL C 134, 2007 6 16, p. 9. Valstybės pagalba – Nyderlandai – Valstybės pagalba C 53/06 (ex N 262/05) – Citynet Amsterdam: Amsterdamo miesto savivaldybės investicija į stiklo pluošto kabelių tinklą – Kvietimas pateikti pastabas vadovaujantis EB sutarties 88 straipsnio 2 dalimi.

(2) VECAI pateikė daugiau informacijos elektroniniais laiškais, užregistruotais 2005 m. gruodžio 27 d., 2006 m. sausio 11 d. ir 2006 m. sausio 31 d.

(3) „UPS Nederland BV“ yra „Liberty Global Inc.“ pavaldžioji bendrovė. Nyderlanduose „UPC Nederland BV“ veikia „UPC“ pavadinimu. „Liberty Global Inc.“ („Liberty Global“) yra tarptautinis kabelinio tinklo operatorius, teikiantis vaizdo, telefonijos ir interneto prieigos paslaugas. Ji valdo plačiajuosčio ryšio tinklus keletoje šalių.

(4) 2006 m. gegužės 12 d. UPC pateikta informacija (užregistruota 2006 m. gegužės 15 d.).

(5) 2006 m. gegužės 19 ir 31 d. bei birželio 1, 7 ir 13 d.

(6) 2006 m. rugpjūčio 18, 25 ir 29 d.

(7) Remiantis viešai prieinama informacija, pvz., laikraščių Parool (2006 m. liepos 7 d.) ir Trouw (2006 m. spalio 13 d.) straipsniai.

(8) Šis elektroninis laiškas užregistruotas 2006 m. rugsėjo 22 d.

(9) 2006 m. lapkričio 21 d. apeliacinio teismo protokolas Nr. 200601252.

(10) 2007 m. sausio 18 d. apeliacinio teismo sprendimas byloje 1252/06 KG.

(11) Duomenų saugojimo patalpomis naudojamasi, pavyzdžiui, atliekant išsamų patikrinimą, kai įmonės jungiasi arba yra perimamos, tai suteikia galimybę potencialiems kandidatams susipažinti su konfidencialia įmonės informacija.

(12) Žr. 1 išnašą.

(13) 2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

(14) 2007 m. liepos 16 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

(15) 2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

(16) 2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną.

(17) 2007 m. liepos 17 d. raštu, registruotu tą pačią dieną, nekonfidenciali versija gauta 2007 m. liepos 27 d.

(18) Stiklo pluošto prieigos tinklų tiesimas yra laikomas kitu svarbiu žingsniu elektroninio ryšio sektoriuje. Palyginti su jau egzistuojančiais tinklais, kuriuos sudaro variniai laidai (pavyzdžiui, ADSL arba kabelis), nauji stiklo pluošto tinklai suteikia daug didesnę spartą ir simetrines paslaugas; tikimasi, kad tai leis teikti daugybę naujoviškų paslaugų naudojantis IP technologijomis (IP TV, vaizdo perdavimas pagal pareikalavimą, priežiūra per atstumą ir t. t.).

(19) Sutartis dėl tinklo tiesimo pasirašyta su „Van den Berg Infrastructuren“ (BAM)/„Draka Comteq Telecom“. „Van den Berg“ yra BAM, didelei statybos bendrovei, pavaldi įmonė, o „Draka Comteq“ yra kabelių gamintoja. Tinklo eksploatacijai pasirinkta „BBned“ (viešojo pirkimo procedūra 2005/S 79–076325).

(20) „ING RE“ yra bendrovei ING, finansinių paslaugų srities konglomeratui (bankų ir draudimo veikla), pavaldi įmonė.

(21) „Reggefiber“ dalyvauja įvairiuose stiklo pluošto tinklo projektuose Nyderlanduose ir yra susivienijusi su statybos koncernu „Volker Wessels“.

(22) Būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijos finansavimas Nyderlanduose šiuo metu pateiktas Komisijos dabartinei paramos procedūrai (byla E-2/2005 „Dabartinis gyvenamojo būsto įstatymas ir būsto socialiai remtiniems žmonėms statybos korporacijų finansavimo metodai“). 2005 m. gruodžio 20 d. laišku Komisijai „VECAI“ paprašė ištirti būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijų juridinį statusą pagal valstybės paramos taisykles. Į šį laišką Komisija atsakė 2006 m. vasario 3 d. laišku, kuriame paaiškino, kad tai tiria Konkurencijos generalinis direktoratas pagal minėtą vis dar vykstančią procedūrą.

(23) Apie trečdalis būstų (13 000) šioje srityje yra būsto socialiai remtiniems žmonėms korporacijų nuosavybė.

(24) […]: Skliausteliuose pateikta informacija yra konfidenciali.

(25) […]

(26) „BBned“ yra privati plačiajuosčio ryšio eksploatuotoja, bendrovei „Telecom Italia“ pavaldi įmonė. „BBned“ buvo pasirinkta pagal viešojo pirkimo procedūrą, kuri Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbta 2004 m. liepos 17 d., skelbimo nuoroda 2004/S 138 – 118456.

(27) […]

(28) Telekomunikacijų sektoriuje trijų paslaugų paketu (angl. „Triple play“) vadinama sparti interneto prieiga, televizijos ir telefono paslaugos, teikiamos tik vienu plačiajuosčiu ryšiu.

(29) Pirmos instancijos teismo sprendimas byloje T-73/98, Société chimique Prayon-Rupel SA prieš Komisiją, 2001, Rink. II-867 p., 93 konstatuojamojoje dalyje teigiama: „Tai, kad pirmam tyrimui pagal Sutarties 93 straipsnio 3 dalies nuostatas reikia kur kas ilgesnio laikotarpio nei įprastai, kartu su kitais veiksniais gali paskatinti padaryti išvadą, kad Komisija susidūrė su rimtomis vertinimo problemomis, jeigu teko pradėti Sutarties 93 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą.“

(30) 2003 m. ir 2004 m. savivaldybė pavedė atlikti įvairias studijas, skirtas projektui paruošti, ir organizavo atvirus konkursus dėl tinklo tiesimo ir eksploatavimo. Be to, savivaldybė finansavo tam tikrus kasimo darbus ir įsigijo tinklui tiesti reikalingą programinę įrangą. Tokios savivaldybės „išankstinės investicijos“ sudarė […] EUR.

(31) Žr. sprendimo pradėti procedūrą 30 ir kitas konstatuojamąsias dalis.

(32) Kadangi GNA verslo planas, Nyderlandų valdžios institucijų prašymu, buvo konfidencialus, firmai „RBB Economics“ nebuvo leista susipažinti su realiu GNA verslo planu ir šios firmos tyrimai rėmėsi viešai skelbiama informacija bei vieša Komisijos sprendimo pradėti procedūrą versija.

(33) Žr. sprendimo pradėti procedūrą 30 ir kitas konstatuojamąsias dalis.

(34) Bendras nutraukusių sutartis vartotojų procentas apima visus klientus, iš UPC perėjusius pas kitą operatorių (pavyzdžiui, KPN, GNA, išvykusius į kitą teritoriją ir t. t.). Todėl UPC šį skaičių laiko didžiausiu galimu nutraukusių sutartis asmenų procentu, kurį šiuo metu galėjo pritraukti GNA.

(35) GNA tinklo plėtrą pradėjo 2006 m. spalio mėn., o mažmenines paslaugas teikiantys operatoriai, kurie GNA tinklu naudojosi per „BBned“, savo paslaugas siūlyti pradėjo 2007 m. kovo mėn.

(36) Tam tikrose Nuenen ir Hillegom dalyse įsiskverbimas į paslaugų teikimo stiklo pluošto tinklu rinką, pavyzdžiui, po metų, siekia 80 %. Projektų Nuenen ir Hillegom miestuose pagrindiniai faktai yra kitokie nei Amsterdamo projekto, Hillegom mieste į projektą nėra įtrauktas joks valstybinis investuotojas.

(37) Stiklo pluošto tinklas Nuenen mieste apima 7 400 namų ūkių, mažiau nei 25 % dabartinės Amsterdamo projekto apimties.

(38) Žr. 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimą C 35/05 „Plačiajuosčio ryšio tinklo tiesimas Appingedam savivaldybėje“ (OL L 86, 2007 3 27, p. 1), kuriame Komisija nusprendė, kad pagalba tiesiant optinį prieigos tinklą prieštarauja bendrajai rinkai, nes Appingedam savivaldybė tinklą tiesė padedama valstybės, nors privatūs plačiajuosčio ryšio tinklų operatoriai jau siūlė panašias paslaugas toje pačioje teritorijoje. Appingedam byloje į projekto finansavimą nebuvo įtraukti privatūs asmenys ir Nyderlandų valdžios institucijos nesirėmė rinkos ekonomikos investuotojo principu.

(39) Arcadis – tai technologijų įmonė, teikianti projektų valdymo, konsultavimo ir inžinerines paslaugas tiesiant stiklo pluošto tinklus.

(40) Modelis pateikiamas šiame tinklalapyje http://ngn.arcadis.nl/

(41) Žr. 37 išnašą.

(42) Sričių skirstymas į „baltąsias“, „pilkąsias“ ir „juodąsias“ priklauso nuo turimos plačiajuosčio ryšio paslaugų pasiūlos. Bendrąja prasme „baltosios sritys“ – tai mažai apgyvendintos kaimo vietovės, kuriose iš esmės nėra jokio plačiajuosčio ryšio; „pilkosios sritys“ – tai zonos, kuriose bendros plačiajuosčio ryšio paslaugos jau siūlomos tam tikrose tokios vietovės dalyse; „juodosios sritys“ – tai zonos, kuriose įvairias plačiajuosčio ryšio paslaugas siūlo mažiausiai du konkuruojantys infrastruktūros tinklai (pavyzdžiui, telefono ir kabelinės televizijos).

(43) Komisijos pranešimas Tarybai ir Europos Parlamentui „Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti: Bendrijos Lisabonos programa“, 2005 m. liepos 20 d., COM(2005) 330 galutinis.

(44) 2007 m. kovo 8 d. paskelbtoje ir 2007 m. kovo 16 d. Komisijai pateiktoje „Stratix Consulting“ ir Delfto technikos universiteto ataskaitoje Nyderlandų valdžios institucijoms pranešama, kad 2006 m. gruodžio mėn. Nyderlanduose buvo vykdoma apie 50 stiklo pluošto tinklų tiesimo projektų ir kad paskelbta, jog toks pat skaičius projektų bus pradėta vykdyti nuo 2007 m.

(45) 2007 m. lapkričio 9 d. ir 2007 m. lapkričio 12 d. pateikta informacija.

(46) […]

(47) Komisijos atliktoje lyginamojoje analizėje GNA verslo plano hipotezės buvo palygintos su turima informacija apie panašios rūšies įmones, visų pirma Europos telekomunikacijų bendroves.

(48) Vidutinės svertinės kapitalo išlaidos (WACC) parodo bendrovės nuosavo ir svetimo kapitalo sąlygines išlaidas. WACC yra visuotinai pripažintas finansinis rodiklis, skirtas apskaičiuoti specifinės bendrovės arba projekto investicijų grąžai, kurios tikisi investuotojai (investuojantys tiek nuosavą, tiek svetimą kapitalą), atsižvelgiant į projekto rizikos požymius. Bendrovės arba projektai, kurių investicijų grąža (pavyzdžiui, matuojama remiantis vidine įplaukų norma (internal rate of return – IRR)), viršija kapitalo išlaidas, investuotojams suteikia pridėtinę vertę. Priešingai, bendrovės ir projektai, kurie, nors ir gali būti pelningi, tačiau jų investicijų grąža yra mažesnė nei kapitalo išlaidos ir „naikina“ investavimo vertę.

(49) Vidinė įplaukų norma (IRR) naudojama norint priimti sprendimą dėl ilgalaikių investicijų ir tarpusavyje palyginti skirtingus investavimo projektus.

(50) Pavyzdžiui, „peer-to-peer“ pritaikymas, dokumentų siuntimasis, HDTV paslaugos ir t. t.

(51) Žr. 44 išnašą.

(52) Nyderlandų valdžios institucijos visų pirma nurodo Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-296/97 „Alitalia“ prieš Komisiją, 2000 m., Rink. p. II-3871. 80 ir 81 konstatuojamosios dalys; Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-303/88 Italija prieš Komisiją, 1991, Rink. p. I-1433, 20 konstatuojamoji dalis; ir Pirmosios instancijos teismo sprendimas byloje T-358/94 „Air France“ prieš Komisiją, 1996 m., Rink. p. II-2109, 70 konstatuojamoji dalis.

(53) Nyderlandų valdžios institucijos nurodo Komisijos sprendimą 95/404/EB dėl procedūros pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2407/92 („Swissair/Sabena“), (OL L 239, 1995 10 7, p. 28) ir sprendimą byloje Nr. 172/00 (Airija), „Seed and Venture Capital Scheme“, (OL C 37, 2001 2 3, p. 48).

(54) 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

(55) „France Telecom“ sau pavaldžias įmones „Orange Netherlands“ ir „Nederland Breedband“ neseniai pardavė įmonei „Deutsche Telecom“. 2007 m. rugpjūčio 20 d. sandorį patvirtino Komisija.

(56) Naujausi UPC pateikti duomenys apie nutraukiamų sutarčių procentą rodo 2007 m. birželio 1 d. situaciją.

(57) Taip pat žr. 41 išnašą.

(58) Pavyzdžiui, žr. 2006 m. liepos 19 d. Komisijos sprendimą, C 35/05, „Plačiajuosčio ryšio tinklo tiesimas Appingedam savivaldybėje“ (OL L 86, 2007 3 27, p. 1); taip pat žr. 37 išnašą.

(59) Byla C-345/02, „Pearl BV“ ir kt., 2004 m., Rink. p. I-7139, 35 konstatuojamoji dalis, nurodant bylą C-303/88 Italija prieš Komisiją, 1991 m. Rink. p. I-1433, 11 konstatuojamąją dalį ir bylą C-482/99 Prancūzija prieš Komisiją, „Stardust Marine“, 2002 m., Rink. p. I-4379, 24 konstatuojamąją dalį.

(60) Teisine prasme savivaldybė ne pati investuoja GNA, o tai daro pasinaudodama specialiosios paskirties priemone (angl. „special purpose vehicle“), kuri yra sukurta šiam projektui […] ir kuri per Amsterdamo plėtros įmonę yra Amsterdamo savivaldybės nuosavybė (OGA, įmonė, kuri yra Amsterdamo savivaldybės nuosavybė). Todėl investicija yra finansuojama valstybinėmis lėšomis ir gali būti priskiriama valstybei (pavaldi įmonė yra savivaldybės nuosavybė, nutarimą dėl investavimo priėmė savivaldybė ir savo iniciatyva perdavė pavaldžiai įmonei). Todėl investicija atitinka byloje C-482/99 „Stardust Marine“ (žr. 58 išnašą) 37 konstatuojamojoje dalyje trumpai aprašytas sąlygas.

(61) Žr., pavyzdžiui, teismo sprendimą sujungtose bylose C-328/99 ir C-399/10: Italijos Respublika ir „SIM 2 Multimedia SpA“ prieš Komisiją, 2003 m., Rink. p. I-4035, 37 ir 38 konstatuojamosios dalys, teismo sprendimas dėl „Seleco“; teismo sprendimas sujungtose bylose C-296 ir 318/82, „Nederlands en Leeuwarder Papierwarenfabriek BV“ prieš Komisiją, 1985 m., Rink. p. 809, 17 konstatuojamoji dalis; EB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei EEE sutarties 61 straipsnio taikymas valstybių pagalbai aviacijos sektoriuje, 25 ir 26 konstatuojamosios dalys; Komisijos sprendimas 2006/621/EB dėl Prancūzijos suteiktos pagalbos „France Telecom“, (OL L 257, 2006 9 20, p. 11); Komisijos pranešimas valstybėms narėms dėl EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymo gamybos sektoriaus valstybinėms įmonėms (OL C 307, 1993 11 13, p. 3) 2 dalis.

(62) Žr., pavyzdžiui, teismo sprendimus byloje C-303/88 Italija prieš Komisiją, 1991 m., Rink. p. I-1433, 20 konstatuojamoji dalis, teismo sprendimą dėl „ENI-Lanerossi“; ir byloje T-358/94 „Air France“ prieš Komisija, 1996 m., Rink. p. II-2109, 70 konstatuojamoji dalis.

(63) Byla T-296/97, „Alitalia“, 2000 m. Rink. p. II-3871, 81 dalis; byla T-385/94, „Air France“, 1996, Rink. p. II-2109, 148 ir 149 konstatuojamosios dalys. Taip pat žr. Komisijos nuomonę, „EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymas valstybinėms įmonėms“, biuletenis EB-9/1984, 3.2 punkto i ir iii papunkčiai.

(64) Kitaip tariant, tam tikroje sutartyje numatytos sąlygos gali būti vienodos, tačiau kitose sutartyse gali būti nustatytos papildomos sąlygos su kitomis teisėmis ir pareigomis.

(65) Sprendimo pradėti procedūrą 48 išnaša.

(66) 100 % ING akcijų yra išleistos į biržą, o nė vienas akcininkas neturi daugiau nei 5 % visų įmonės akcijų. „Reggefiber“ yra pavaldi bendrovei „Reggeborgh“, „Wessels“ šeimai priklausančiai investavimo struktūrai. Taip pat žr. 20 ir 21 išnašas.

(67) Privataus kapitalo dalyvavimo svarba taip pat susijusi su tuo, kad investicijos į plačiajuostį ryšį „juodosiose“ srityse visų pirma yra privačių operatorių reikalas. Taip pat žr. 84 konstatuojamąją dalį.

(68) Sprendimo 49 ir kitos konstatuojamosios dalys.

(69) Taip pat žr. 51 ir 52 konstatuojamąsias dalis.

(70) 52 ir kitos konstatuojamosios dalys.

(71) Pavyzdžiui, 2006 m. rugsėjo 29 d. laišku Nyderlandų valdžios institucijoms.

(72) Taip pat žr. 56 konstatuojamąją dalį. Nyderlandų valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad palūkanos buvo […] EUR ir GNA jas sumokėjo […].

(73) Žr., pavyzdžiui, 2005 m. liepos 7 d. Komisijos sprendimą dėl įmonės „Alitalia“ restruktūrizavimo plano (OL L 69, 2006 3 8, p. 1), 194 konstatuojamoji dalis. „Pristatydamas savo pasiūlymą, „Deutsche Bank“ atliko kompanijos strategijos ir ateityje laukiamos grąžos vertinimą. Be to, prieš pasirašydamas galutinę sutartį, jis nori atlikti išsamų patikrinimą (angl. „due dilligence“) – tai privaloma visiems investuotojams prieš pradedant operaciją“.

(74) 62 konstatuojamoji dalis.

(75) Toliau pateikiamame vertinime daugiausia minima UPC, kadangi ši įmonė pateikė išsamiausius dokumentus. Vertinimas taip pat susijęs su bendresnėmis kitų suinteresuotų šalių pastabomis.

(76) 63 konstatuojamoji dalis ir toliau.

(77) Patikrinimas atliktas 2006 m. gegužės 2 d. Nyderlandų valdžios institucijų pavedimu; ataskaita Komisijai pateikta 2006 m. gegužės 11 d.

(78) Pateikta 2007 m. kovo 16 d., taip pat žr. 71 konstatuojamąją dalį.

(79) UPC (Nyderlandų kabelinė bendrovė) – 10,6 %, „Fastweb“ (Italijos plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius) – 9 %, „Telenet“ (Flandrijos kabelinė bendrovė) – 8,5 %, KPN (ilgametė Nyderlandų telekomunikacijų bendrovė) – 8,1 %.

(80) Reikia pastebėti, kad UPC taip pat nesirėmė šiais rodikliais pateiktuose pastebėjimuose dėl GNA verslo plano.

(81) […]

(82) UPC/RBB savo analizėje remiasi viešai skelbiamais duomenimis, ypač ING analitikų 2006 m. vasario 26 d. ataskaita „European Telecoms“ apie FttH projekto Amsterdame galimybes.

(83) Ypač „Cello Extreme“, kuri šiuo metu siūlo 2 Mbps duomenų siuntimo ir 20 Mbps duomenų atsisiuntimo greitį.

(84) Kur stiklo pluošto tinklo skvarba pasiekė daugiau kaip 80 %.

(85) Pagal „JPMorgan“ tyrimą (2006 m.): „The fibre battle – Changing Dynamics in European Wirelines“, 2006 m. spalio 4 d.„JPMorgan“ taip pat apskaičiavo, kad kai nevaržomas dalyvavimas vidutinėje miesto rinkoje, į FttH infrastruktūrą investuotos lėšos sugrįžtų, kai rinkos dalis pasiektų 25 %.

(86) Tai rodo, pavyzdžiui, „Reggefiber“ investicijos Nyderlanduose arba kitų operatorių investicijos Prancūzijoje bei kitose Europos šalyse. Taip pat žr. „The Netherlands: FTTH deployment overview“, 4Q2006, atliko „Stratix“, 2007 m. sausio mėn.

(87) Šaltinis: „Supplement to the RBB report on Amsterdam’s investment in the FttH Citynet project“, 2006 m. lapkričio 7 d.

(88) Tokios įmonės kaip „Pilmo“, „Unet“ arba „InterNLnet“ jau siūlo paslaugas GNA tinklu tam tikrose geografinėse ribose.

(89) Trisluoksnio modelio aprašymas pateiktas 23 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.

(90) Didmeninių paslaugų tarifų vertinimas pateikiamas 146 konstatuojamojoje dalyje ir toliau.

(91) Visos infrastruktūros (aktyviosios ir pasyviosios) išlaidas UPC/RBB vertina 1 500 EUR vienam prijungtam būstui (atitinkamai 1 000 EUR/500 EUR), KPN – 1 300 EUR, Hillegom (Nyderlandų FttH projektas) – 1 200 EUR, „Corning“ (stiklo pluošto gamintojas) – 1 200 EUR, Arthur D. Little (konsultavimo įmonė) – 1 000 EUR (atitinkamai 600 EUR/400 EUR), „Fastweb“ (Italijos plačiajuosčio ryšio tinklo operatorius) – 1 200 EUR, ARCEP (Prancūzijos reguliuotojas) – 2 000 EUR (2005 m. ir 2006 metų duomenys), „JPMorgan“ (konsultavimo įmonė) – 1 000–2 000 EUR.

(92) Taip pat žr. 19 išnašą.

(93) Sprendimo pradėti procedūrą 37 išnaša.

(94) Vertinant remiantis pinigų srautais nustatyta […] EUR likutinė vertė (atitinkanti UPC pastabas).

(95) Žr., pavyzdžiui, „FttH council“ dokumentus, kuriuos galima rasti http://www.ftthcouncil.org/, arba „Gartner“2006 m. vasario 14 d. tyrimą: „Governments Can Bring Moore’s Law to Broadband Access“.

(96) Nyderlandų valdžios institucijos kaip GNA verslo plano dalį taip pat pateikė įvairias projekto jautrumo analizes ir veiksmų planus. Nyderlandų valdžios institucijos aiškino, kad net ir blogiausiu atveju infrastruktūros vertė bus pakankama […].

(97) GNA užsakymu 2006 m. gegužės 2 d. atliktas auditas, ataskaita pateikta Komi