LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 225/1

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2011 m. rugsėjo 20 d.

dėl Valstybės pagalbos Nr. SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)), kurią Vokietijos Federacinė Respublika suteikė bankui HSH Nordbank AG

(pranešta dokumentu Nr. C(2011) 6483)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/477/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi valstybes nares ir kitas suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

1. PROCEDŪRA

(1) 2009 m. balandžio 30 d. Vokietija Komisijai pranešė ketinanti bankui HSH Nordbank AG (toliau – HSH AG) suteikti valstybės priemones garantijos, apimančios 10 mlrd. EUR dalį patyrus antrąjį nuostolį (toliau – apsauga nuo rizikos) ir 3 mlrd. EUR kapitalo injekciją (toliau – kapitalo atkūrimas), forma. Šias priemones netiesiogiai suteikė viešieji HSH savininkai, t. y. laisvasis ir Hanzos miestas Hamburgas ir Šlėzvigo-Holšteino žemė (toliau atskirai – Hamburgas ir Šlėzvigo-Holšteino žemė arba kartu – viešieji savininkai);

(2) 2009 m. gegužės 29 d. sprendimu byloje N 264/09 (2) (toliau – sprendimas dėl sanavimo) Komisija patvirtino kapitalo atkūrimo ir apsaugos nuo rizikos priemones šešių mėnesių laikotarpiui kaip pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 3 dalies b punktą (3) su vidaus rinka suderinamas sanavimo priemones HSH AG. Sprendime Komisija Vokietiją paragino per tris mėnesius pateikti restruktūrizavimo planą;

(3) 2009 m. rugsėjo 1 d. Vokietija Komisijai pateikė restruktūrizavimo planą;

(4) 2009 m. spalio 22 d. Komisija dėl HSH AG apsaugos nuo rizikos ir jo vertinimo suteikiant kapitalo atkūrimo priemonę pradėjo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (4);

(5) 2009 m. lapkričio 21 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (5) ir suinteresuotųjų šalių paprašyta per dvi savaites nuo paskelbimo pateikti savo pastabas;

(6) 2009 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 11 d. Komisija gavo Šlėzvigo-Holšteino taupomųjų bankų ir žiro sąjungos Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein ir Šlėzvigo-Holšteino taupomųjų bankų turto valdymo ir akcinės bendrovės Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (toliau atskirai – SGVSH ir SVB arba kartu – Sparkassenverbände) pastabas;

(7) 2009 m. gruodžio 3 d. bendrovės J. C. Flowers & Co. LLC konsultuojami investuotojai (toliau – Flowers) paprašė pratęsti pastabų teikimo terminą; 2009 m. gruodžio 7 d. Komisija šį prašymą patenkino. 2009 m. gruodžio 17 d. Komisija gavo Flowers pastabas;

(8) 2009 m. gruodžio 1 d. Vokietija paprašė pratęsti pastabų teikimo terminą; 2009 m. gruodžio 7 d. Komisija šį prašymą patenkino. 2009 m. gruodžio 7 d. pratęsti pastabų teikimo terminą paprašė ir HSH AG; 2009 m. gruodžio 17 d. Komisija šį prašymą patenkino. 2009 m. gruodžio 17 d. Vokietija pateikė bendras abiejų federalinių žemių ir HSH AG pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą;

(9) 2009 m. gruodžio 2 d. įvyko Flowers, Sparkassenverbände, Vokietijos ir Komisijos susitikimas;

(10) 2009 m. gruodžio 21 d. Komisija Vokietijai persiuntė nekonfidencialias suinteresuotųjų šalių pastabų versijas ir Vokietijos valdžios institucijų paprašė per vieną mėnesį dėl jų pateikti savo pastabas;

(11) 2010 m. sausio 18 d. Vokietija pateikė viešųjų savininkų pastabas dėl Flowers ir Sparkassenverbände pastabų;

(12) per laikotarpį nuo 2009 m. rugsėjo mėn. iki 2010 m. vasario mėn. apsaugos nuo rizikos ir visų pirma turto, kuriam taikyta apsauga nuo rizikos, portfelio (toliau – apsaugotas portfelis) vertinimo klausimu vyko nemažai Vokietijos ir Komisijos susitikimų ir telefoninių konferencijų, taip pat keistasi informacija kitais būdais. Be to, Vokietija 2009 m. spalio 6, 20, 21, 22, 23 ir 29 d., lapkričio 11, 12, 16 ir 27 d. ir gruodžio 17 d. bei 2010 m. sausio 26 ir 27 d. ir vasario 19 d. pateikė papildomą informaciją;

(13) restruktūrizavimo planą, apsaugą nuo rizikos ir kapitalo atkūrimą bei apsaugoto portfelio vertinimą Vokietija ir Komisijos tarnybos daug kartų svarstė nuo 2009 m. spalio mėn. iki 2011 m. birželio mėn. vykusiuose susitikimuose, telefoninėse konferencijose ir kitaip keisdamosi informacija, visų pirma, bet ne tik, 2009 m. spalio 5, 21 ir 27 d., lapkričio 4, 12, 13, 18, 27 ir 30 d. ir gruodžio 7, 9, 14 ir 15 d., 2010 m. sausio 14 ir 19 d., balandžio 21 d., gegužės 5, 12, 20, 26, 28 ir 31 d., birželio 15 d., liepos 13, 16, 22 ir 23 d., rugsėjo 30 d., lapkričio 22 d. ir gruodžio 9 ir 22 d. bei 2011 m. vasario 23 ir 28 d., kovo 18 d., balandžio 1 ir 8 d., gegužės 25 d. ir birželio 7, 16 ir 29 d.2011 m. liepos 11 d. pateikta galutinė restruktūrizavimo plano versija;

(14) 2011 m. rugsėjo 5 d. Vokietija pateikė Įsipareigojimų sąrašą, kuris pateikiamas šio sprendimo I priede;

2. PAGALBOS GAVĖJŲ APIBŪDINIMAS

(15) koncernas HSH (toliau – HSH) yra penktas pagal dydį Vokietijos žemės bankas, kurio būstinė yra Hamburge ir Kylyje. Jis yra akcinė bendrovė, įsteigta 2003 m. birželio 2 d. susijungus Hamburgo žemės bankui Hamburgische Landesbank ir Šlėzvigo-Holšteino žemės bankui Landesbank Schleswig-Holstein. 2006 m. spalio mėn. Flowers (6) iš WestLB įsigijo 24,1 % HSH akcijų (26,6 % balsavimo teisių) tikėdamiesi, kad 2008 m. HSH akcijos bus kotiruojamos vertybinių popierių biržoje;

(16) 2008 m. gruodžio 31 d.HSH balanso suma buvo 208 mlrd. EUR, o pagal riziką įvertintas turtas – 112 mlrd. EUR;

(17) įgyvendinus 2009 m. gegužės 29 d. Komisijos sprendime dėl sanavimo patvirtintas priemones HSH savininkų struktūra buvo tokia: Hamburgas – 10,89 %, Šlėzvigo-Holšteino žemė – 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR, tai yra Hamburgo ir Šlėzvigo-Holšteino žemės bendrai įsteigta ir lygiomis dalimis valdoma viešosios teisės įstaiga, – 64,18 %, SGVSH – 4,73 %, SVB – 0,58 % ir Flowers – 9,19 % (7);

(18) HSH yra komercinis bankas, kurio pagrindinis veiklos regionas – Šiaurės Vokietija, o svarbiausi veiklos sektoriai – didmeninė komercinė bankininkystė ir privati bankininkystė. Banko veikla didmeninės komercinės bankininkystės sektoriuje sutelkta laivybos, verslo klientų, transporto, nekilnojamojo turto ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse. HSH yra didžiausias pasaulyje laivų finansavimo teikėjas ir užima didelę aviacijos (transporto veiklos srities dalis) finansinių paslaugų rinkos dalį. 2008 m. gruodžio mėn. HSH turėjo 21 didelį finansinį biurą Europoje, Azijoje ir Amerikoje;

(19) HSH priskiriamas prie viešųjų Vokietijos kredito įstaigų, kurios iki 2005 m. liepos 18 d. naudojosi neribotomis valstybės garantijomis – atsakomybe už įstaigos veikimą (vok. Anstaltslast) ir garanto civiline atsakomybe už visas prievoles (vok. Gewährträgerhaftung) (8);

(20) dešimtojo dešimtmečio pradžioje per kelis kartus buvo perkelta 523 mln. EUR turto ir kapitalo, taip HSH pirmtakams, Hamburgische Landesbank ir Landesbank Schleswig-Holstein, suteikiant pranašumą. 2004 m. spalio 20 d. Komisija nusprendė, kad šis perkėlimas yra su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalba, kuri turi būti grąžinta (9). HSH savo viešiesiems savininkams turėjo grąžinti iš viso 756 mln. EUR, įskaitant palūkanas. HSH šią sumą grąžino dviem dalimis – 2004 m. gruodžio 31 d. ir 2005 m. sausio 3 d.;

(21) 2005 m. liepos 20 d. akcininkai, siekdami kompensuoti kapitalo nutekėjimą, padidino HSH kapitalą 556 mln. EUR (10). Tam panaudotos bendrovės lėšos kartu su vadinamaisiais daliniais mokėjimais. Dėl šio mechanizmo savininkų struktūra pasikeitė labai nedaug. 2005 m. rugsėjo 6 d. Komisija nusprendė, kad šis kapitalo padidinimas suderinamas su rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo principu ir todėl nėra valstybės pagalba (11);

(22) 2008 m. liepos mėn. HSH akcininkai nusprendė padidinti HSH nuosavą kapitalą, kad galėtų finansuoti jo augimą. Šių kapitalo priemonių apimtis siekė beveik 2 mlrd. EUR; iš jų apie 1,26 mlrd. EUR buvo naujas kapitalas;

(23) pirmoji kapitalo priemonių dalis apėmė viešųjų savininkų turėtų visų akcijų be balsavimo teisės, kurių vertė iš viso siekė 685 mln. EUR (12), ir privilegijuotųjų akcijų, kurių vertė – 57 mln. EUR, pavertimą paprastosiomis akcijomis. Pavertimo metu Flowers prie kapitalo didinimo prisidėjo piniginiais įnašais, siekdami išvengti savo turimų akcijų dalies sumažėjimo (13). Taip HSH papildomai gavo apie 300 mln. EUR;

(24) kita kapitalo priemonių dalis savininkų sprendimu buvo iš viso 962 mln. EUR vertės naujos akcijos be balsavimo teisės konvertuojamų vertybinių popierių forma. Viešiesiems ir privatiems akcininkams tekusios akcijų be balsavimo teisės dalys buvo proporcingos jų turimų akcijų dalims (viešieji akcininkai – 660 mln. EUR, privatūs – 240 mln. EUR). Kitus 62 mln. EUR perėmė privatūs akcininkai. 2010 m. gruodžio 31 d. šios akcijos be balsavimo teisės paverstos paprastosiomis akcijomis;

(25) Vokietija Komisijai pranešė apie 22–24 dalyse nurodytas kapitalo priemones. Komisijos nuomone, viešųjų akcininkų investicijos buvo suderinamos su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principu, nes privatus investuotojas sandoryje dalyvavo dideliu mastu ir tokiomis pat sąlygomis kaip viešieji akcininkai; 2008 m. rugpjūčio 1 d. Komisija Vokietijai pranešė apie savo sprendimą šio klausimo daugiau netirti;

(26) per 1999–2009 m. laikotarpį HSH sukaupti nuostoliai siekė 1,85 mlrd. EUR, viešiesiems savininkams išmokėti sukaupti dividendai – 354 mln. EUR. Per tą patį laikotarpį viešieji akcininkai HSH suteikė [4–5] (14) mlrd. EUR naujo kapitalo ir prisiėmė garantijas už 166 mlrd. EUR siekiančius įsipareigojimus; 1 lentelė 1999–2009 m. laikotarpio HSH finansiniai duomenys, susiję su viešaisiais savininkais (15) Ūkiniai metai 1999 m. 2000 m. 2001 m. 2002 m. 2003 m. 2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. 2008 m. 2009 m. Pelnas ir nuostolis (mln. EUR) (16) 111 110 204 239 261 127 400 460 270 –3 195 – 838 Sukauptas pelnas ir nuostolis (mln. EUR) 111 221 425 664 925 1 052 1 452 1 912 2 182 –1 013 –1 851 Viešiesiems savininkams išmokėti dividendai (mln. EUR) 36 44 72 96 105 0 0 Viešiesiems savininkams išmokėti sukaupti dividendai (mln. EUR) 36 80 153 248 354 354 354 Savininkų suteikta naujo kapitalo injekcija (mln. EUR) pagal vietos bendruosius apskaitos principus [300–600] 0 0 [700–1 400] 3 000 Viešųjų savininkų suteikta sukaupta naujo kapitalo injekcija (mln. EUR) [300–600] [300–600] [300–600] [1 000–2 000] [4 000–5 000] Apsaugos nuo rizikos garantija (mlrd. EUR) 10 Įsipareigojimai, kuriems suteikta garantija (mlrd. EUR), iš jų 162 166 152 144 161 88 78 75 73 Garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles (mlrd. EUR) 162 166 152 144 161 88 78 65 56 SoFFin garantijos (mlrd. EUR) 0 0 0 0 0 0 0 10 17

(27) anksčiau visos trys didžiosios reitingų agentūros (17) HSH visada suteikdavo „AA“ kategorijos reitingus. Ilgalaikio skolinimo reitinguose atsispindėjo viešųjų HSH savininkų suteiktos neribotos valstybės garantijos. Prielaida, kad viešieji savininkai suteiks ir daugiau paramos, ir toliau labai svarbi HSH reitingui – Fitch jį padidino (18) 7 punktais, Moody’s, atsižvelgdama į paramos veiksnius, – iš viso 7 punktais, iš jų vienas priskirtinas viešųjų savininkų suteiktai paramai (regioninė parama);

(28) atskirasis reitingas (angl. stand-alone rating) (bendrovėje Moody’s – banko finansinio stiprumo reitingas arba BFSR) (19)„C“ rodė reitingų agentūrų nuomonę, kad HSH yra pakankamai finansiškai stiprus, veikia pagal ribotą, bet gerą verslo modelį. Jei pagal Moody’s BFSR metodą bankams suteikiamas reitingas „C“, tai reiškia, kad arba jų pagrindiniai finansiniai duomenys priimtini prognozuojamoje ir stabilioje aplinkoje, arba jų pagrindiniai finansiniai duomenys geri mažiau prognozuojamoje ir stabilioje aplinkoje;

(29) 2004 m. liepos mėn. bendrovė Fitch neužtikrintas HSH obligacijas pradėjo vertinti „A“ kategorijos reitingais, atskirąjį reitingą palikdama „C“. Taip pasielgė ir Moody’s bei S&P 2005 m. liepos mėn. suteikdamos reitingus neužtikrintoms obligacijoms. Iki 2008 m. krizės HSH reitingai buvo stabilūs;

(30) nuo 2008 m. spalio mėn. pastebimos dvi HSH reitingų tendencijos. Pirmoji tendencija prasidėjo 2008 m. spalio mėn., kai Fitch ir Moody’s HSH atskiruosius reitingus pamažu sumažino iki žemesniosios „D“ ir aukštesniosios „E“ kategorijos („E“ yra žemiausias galimas reitingas pagal Moody’s BFSR metodą) (20). Reitingo sumažinimo priežastimis agentūros įvardijo šiuos veiksnius: a) didelė rizika dėl cikliško HSH turto pagrindo, visų pirma turto laivybos srityje; b) ribota HSH galimybė gauti kapitalo, nors bankas vykdo kredito operacijas, kurioms reikalingas didelis kapitalas; c) palyginti su buvusiu prieš krizę, silpnas ir mažas HSH gyvybingumas, sietinas su mažesniu turto pelningumu, palyginti didesniais atidėjiniais apsaugai nuo rizikos turtu užtikrinto finansavimo (angl. asset-based finance) srityje ir, palyginti su buvusiomis prieš krizę, gerokai didesnės finansavimo išlaidos. Be to, agentūros išsakė rimtų abejonių dėl HSH verslo pobūdžio. Kadangi HSH iš esmės negali gauti kapitalo iš privačių klientų, jis ir toliau bus priklausomas nuo pinigų ir kapitalo rinkų, tačiau jose gauti pakankamai lėšų jam bus sunku. Laikytis griežtesnių kapitalizacijai, likvidumo atsargai ir finansavimo disbalansui keliamų priežiūros teisės reikalavimų grynai prekybos bankui, tokiam kaip HSH, būtų didelis iššūkis;

(31) antroji tendencija prasidėjo 2009 m. gegužės mėn., kai S&P HSH reitingą sumažino iki „BBB+“, o ja sekdamos Moody’s ir Fitch 2010 m. gegužės ir liepos mėn. – iki „A3“/„A-“. Reitingo sumažinimą agentūros grindė tuo, kad tolesnė viešųjų savininkų parama dėl ES taisyklių dėl valstybės pagalbos ir jų biudžeto apribojimų bus ribota. Agentūrų teigimu, iki šiol suteiktos didelio masto paramos priemonės tapo sunkia našta viešųjų savininkų finansiniam pajėgumui, todėl jie bus mažiau linkę toliau teikti paramą. Svarbus aspektas vertinant tolesnį viešųjų savininkų pasiruošimą teikti paramos priemones buvo didelė skolos priemonių, kurios buvo išleistos pasinaudojant tęstinumo (angl. grandfathering) išlyga (21) ir tuo metu liko įtrauktos į HSH balansą, apimtis;

(32) dar 2007 m. HSH struktūrizuoto paskolų portfelio (angl. CIP) (22) vertė, siekusi 30 mlrd. USD, dėl finansų krizės sumažinta 1,3 mlrd. EUR. Krizės išsiplėtimas į realią ekonomiką turėjo neigiamų pasekmių HSH įprastam paskolų portfeliui ir mokestinių reikalavimų, susijusių su jo laivybos, transporto, nekilnojamojo turto ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse vykdoma finansavimo veikla, kokybei. Dar vienas struktūrizuoto paskolų portfelio vertės sumažinimas 1,6 mlrd. EUR ir 1,9 mlrd. EUR kredito operacijų rizikos draudimas labai prisidėjo prie 3,2 mlrd. EUR neigiamo veiklos rezultato 2008 m.;

(33) 2008 m. rugsėjo mėn. žlugus bankui Lehman Brothers HSH refinansavimo sunkumai dar padidėjo, taigi bankas iš specialiojo finansų rinkos stabilizavimo fondo Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (toliau – SoFFin) paprašė 30 mlrd. EUR likvidumo garantijų;

(34) 2009 m. balandžio 29 d. Federacinė finansinių paslaugų priežiūros institucija (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, toliau – BaFin) HSH pranešė, kad priežiūros teisės požiūriu įvertinusi dabartinę HSH padėtį mano, jog HSH sunku atitikti įstatymuose nustatytus kapitalo reikalavimus. BaFin pranešė duosianti nurodymą taikyti moratoriumą pagal Vokietijos Kreditų įstatymo (Kreditwesengesetz) 47 dalį, jei HSH savininkai nepadidins HSH kapitalo pagrindo;

(35) 2009 m. gegužės 6 d.S&P HSH reitingą sumažino dviem punktais nuo „A“ iki „BBB+“ su neigiama perspektyva;

3. PAGALBOS PRIEMONĖS

(36) Šlėzvigo-Holšteino ir Hamburgo žemės 2009 m. gegužės ir birželio mėn. HSH suteikė dvi pagalbos priemones: 3 mlrd. EUR kapitalo atkūrimo priemonę ir 10 mlrd. EUR garantijos patyrus antrąjį nuostolį priemonę (toliau – apsauga nuo rizikos). Be to, HSH gavo trečią pagalbos priemonę – SoFFin likvidumo garantijas, kurių galutinė suma buvo 17 mlrd. EUR (toliau – likvidumo garantijos);

3.1. KAPITALO ATKŪRIMAS

(37) kapitalas buvo atkuriamas kapitalo injekcija grynaisiais pinigais – iš viso 3 mlrd. EUR pagrindinio 1 lygio kapitalo – išleidžiant balsavimo teisę suteikiančias paprastąsias akcijas. Akcijas išleido HSH AG, jas visiškai pasirašė HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR yra Hamburgo ir Šlėzvigo-Holšteino žemių bendrai įsteigta ir lygiomis dalimis joms priklausanti ir jų valdoma viešosios teisės įstaiga;

(38) kapitalui atkurti reikalingas lėšas HSH Finanzfonds AöR gavo kapitalo rinkose išleisdama obligacijas. Dėl obligacijų išleidimo atsiradusius HSH Finanzfonds AöR įsipareigojimus lygiomis dalimis užtikrina Hamburgas ir Šlėzvigo-Holšteino žemė kaip daliniai skolininkai ir prisiimdami garantijas obligacijų turėtojų atžvilgiu. HSH Finanzfonds AöR išleistos obligacijos skirtos tik HSH kapitalo atkūrimui finansuoti. HSH Finanzfonds AöR veikia tik kaip specialiosios paskirties bendrovė Hamburgo ir Šlėzvigo-Holšteino žemės reikmėms ir, be kapitalo atkūrimo ir apsaugos nuo rizikos, nesiekia jokių kitų tikslų;

(39) naujų akcijų išleidimo kaina nustatyta remiantis PricewaterhouseCoopers (toliau – PwC) atliktu HSH vertinimu, pagal kurį įmonės vertės spektras siekia nuo [> 2] mlrd. EUR iki [< 3] mlrd. EUR ([> 19] EUR–[< 28] EUR už akciją). Pagal šį vertinimą vidutinė HSH vertė – [2–3] mlrd. EUR ([19–28] EUR už akciją). Ekspertizė atlikta prieš tai, kai 2009 m. gegužės 6 d. buvo sumažintas HSH reitingas. Į reitingo sumažinimo poveikį HSH vertei atliekant vertinimą nebuvo atsižvelgta, tačiau atsižvelgta tariantis dėl akcijų išleidimo kainos nustatymo. Vertinimas buvo grindžiamas prielaida, kad 2013 m. reitingas bus padidintas iki buvusio („A“);

(40) Hamburgas ir Šlėzvigo-Holšteino žemė norėjo gauti metinį 10 % atlygį už 3 mlrd. EUR naują kapitalo injekciją (300 mln. EUR per metus). Kadangi pelno, kuris HSH verslo plane prognozuotas 2009–2012 m. laikotarpiui, nepakako už visas paprastąsias akcijas mokėti 10 % dividendų, naujų paprastųjų akcijų išleidimo kaina buvo sumažinta 2009–2012 m. nemokamų dividendų dydžiu – 10 %. Per 2009–2012 m. laikotarpį 10 % dydžio dividendų dabartinė vertė yra [650–800] mln. EUR ([3–6] EUR už akciją). Nustatyta naujų akcijų kaina – 19 EUR už akciją ([19–28] EUR atėmus [3–6] EUR). HSH Finanzfonds AöR įsigijo 157 894 737 naujas paprastąsias akcijas;

(41) Sparkassenverbände ir Flowers kapitalo atkūrime nedalyvavo, tad abiejų Sparkassenverbände ir Flowers akcijų dalys sumažėjo nuo 13,20, 1,62 ir 25,67 % iki 4,73, 0,58 ir 9,19 %, o bendros tiesioginės ir netiesioginės Hamburgo ir Šlėzvigo-Holšteino žemės akcijos (įskaitant per HSH Finanzfonds AöR turimas akcijas) padidėjo nuo 59,51 iki 85,49 %;

3.2. APSAUGA NUO RIZIKOS

(42) apsaugos nuo rizikos priemonė suteikta kartu su kapitalo atkūrimo priemone 2009 m. birželio mėn., ją suteikė irgi tiesiogiai HSH Finanzfonds AöR. Sparkassenverbände ir Flowers šioje priemonėje nedalyvavo. Apsaugos nuo rizikos priemonę sudaro 10 mlrd. EUR garantija patyrus antrąjį nuostolį, kuria HSH apsaugomas nuo nuostolių, kurie susikaupia nuo tam tikros 2009 m. kovo mėn. atskaitos dienos iš viso maždaug 172 mlrd. EUR dydžio portfelyje (nuostolio atveju reikalavimo dydis – 187 mlrd. EUR). 3,2 mlrd. EUR dalis patyrus pirmąjį nuostolį tenka pačiam HSH. Ne didesnę kaip 10 mlrd. EUR dalį patyrus antrąjį nuostolį padengia HSH Finanzfonds AöR. 13,2 mlrd. EUR viršijantys nuostoliai (kartu imant dalis patyrus pirmąjį ir antrąjį nuostolius) tenka HSH. Apsaugoto portfelio perdavimo vertė – [apie 168] mlrd. EUR (bendra turto vertė [apie 172] mlrd. EUR atėmus 3,2 mlrd. EUR);

(43) iš esmės HSH bet kuriuo metu garantijos gali atsisakyti, tačiau iki 2013 m. gruodžio 31 d. toks atsisakymas apribotas iki iš viso [2–5] mlrd. EUR ir iki [1–4] mlrd. EUR per metus. 2011 m. kovo 9 d.HSH atsisakė 1 mlrd. EUR garantijos sumos, 2011 m. birželio 18 d. ir 2011 m. rugsėjo 6 d. – dar po 1 mlrd. EUR, taigi likusi garantija sumažėjo iki 7 mlrd. EUR. Apie atsisakymą pranešta BaFin. Ji pareiškė dėl to neprieštarausianti;

(44) sumažėjusios vertės turtas, kaip antai turtu užtikrinti vertybiniai popieriai (angl. asset-backed securities, ABS), sudaro apie [3–6] % [apie 172] mlrd. EUR vertės portfelio, kuriam taikoma apsauga nuo rizikos. Didžiąją apsaugoto turto dalį sudaro paskolos klientams, kurios yra pagrindinė HSH veikla. Apsaugotas portfelis yra įvairiomis valiutomis, be kitų, EUR, USD ir GBP; 2 lentelė [Maždaug 172] mlrd. EUR apsaugoto turto sudėtis Turto rūšis Į balansą įtrauktas turtas (mlrd. EUR) % portfelio Paskolos klientams [apie 115] (…) Fiksuotos palūkanų normos vertybiniai popieriai [apie 30] (…) Obligacijų paskolos (vok. Schuldscheindarlehen) (23) [apie 15] (…) Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai [apie 10] (…) Mokėjimo garantijos [apie 5] (…) Iš viso [apie 172] 100,0

(45) prieš taikant apsaugos nuo rizikos priemonę HSH išorės ekspertų užsakė įvertinti ne visą portfelį, o tik turtu užtikrintų vertybinių popierių portfelį ir struktūrizuoto paskolų portfelio dalį; šį vertinimą atliko Blackrock ir Cambridge Place. Paragintas Komisijos HSH per laikotarpį nuo 2009 m. lapkričio mėn. iki 2010 m. sausio mėn. atliko apsaugoto portfelio vertinimą remdamasis Komisijos prielaida pagal griežtą nepalankiausių sąlygų scenarijų. Vertinimas atliktas bendradarbiaujant su Komisijos ekspertais. Vertinimo prielaidos buvo tokios pačios, kuriomis Komisija rėmėsi kitais atvejais pagal griežtus nepalankiausių sąlygų scenarijus. Vertinimas buvo grindžiamas išsamia atrankine 40 sandorių analize nustačius fiktyvią 1 mlrd. EUR vertę, t. y. 0,6 % bendro poveikio, ir naudojant Moody’s priemonę CDOROM (24) atliktu didelės reprezentatyvios portfelio dalies vertinimu. Prielaidos, kuriomis remtasi, buvo aptartos su Komisijos ekspertais. HSH padėjo jo išorės ekspertas Morgan Stanley, kuris patvirtino techninį skaičiavimų tikslumą. Apskaičiuota, kad apsauga nuo rizikos suteiktos paramos kapitalui poveikis jos suteikimo metu siekė [apie 3,5] mlrd. EUR. 2010 m. vasario mėn. BaFin patvirtino metodo, kuris taikytas paramos kapitalui poveikiui apskaičiuoti, ir skaičiavimų, kuriais remtasi, tikslumą;

(46) pagal 2009 m. birželio 2 d. sudarytą HSH Finanzfonds AöR ir HSH garantijos teikimo sutartį HSH Finanzfonds AöR už garantijos patyrus antrąjį nuostolį suteikimą mokamas metinis 400 bazinių punktų mokestis, skaičiuojamas nuo garantijos nominaliosios vertės (10 mlrd. EUR) (toliau – bazinis mokestis). Pasinaudojus garantija ar dalies jos atsisakius suma, nuo kurios mokamas 400 bazinių punktų atlygis, sumažėja. 3 lentelėje parodyta bendra sukaupto mokėjimo suma pagal tris scenarijus: a) 1 scenarijus: pagrindinis HSH scenarijus, pagal kurį daroma prielaida, kad garantija nebus pasinaudota ir iki 2015 m. pabaigos HSH jos visiškai atsisakys; b) 2 scenarijus: nuosaikus scenarijus, pagal kurį būtų pasinaudota 5 mlrd. EUR garantijos suma; c) 3 scenarijus: atvejis, kuriuo remtasi vertinant turtą ir pagal kurį daroma prielaida, kad iki [2015–2020 m.] bus pasinaudota visa garantija (nebus atsisakyta jokios garantijos dalies); 3 lentelė Atlygis už apsaugą nuo rizikos Vokietijos siūlymu pagal įvairius scenarijus (Mln. EUR) 1 scenarijus (garantija nepasinaudojama) 2 scenarijus (pasinaudojama 5 mlrd. EUR garantijos suma) 3 scenarijus (pasinaudojama 10 mlrd. EUR garantijos suma) Bazinis mokestis (400 bazinių punktų skaičiuojant nuo likusios garantijos nominaliosios vertės) [> 1,5] [> 2,5] [> 4]

(47) per restruktūrizavimo laikotarpį pagrindinio mokesčio išmokos, atsižvelgiant į naudojimąsi garantija, sudarytų nuo [100–150] mln. EUR iki 405 mln. EUR per metus (plg. 4 lentelę); 4 lentelė Galimos pagrindinio mokesčio išmokos (400 bazinių punktų), kurias HSH moka HSH Finanzfonds AöR per restruktūrizavimo laikotarpį (mln. EUR) 2009 m. realioji vertė 2010 m. realioji vertė 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m. 1 scenarijus (garantija nepasinaudojama) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [150–200] – [100–150] 2 scenarijus (pasinaudojama 5 mlrd. EUR garantijos suma) – 300 – 405 – [300–350] – [200–250] – [180–230] – [150–200] 3 scenarijus (pasinaudojama 10 mlrd. EUR garantijos suma) – 300 – 405 – [300–400] – [300–400] – [300–400] – [300–400]

3.3. LIKVIDUMO GARANTIJOS

(48) be to, HSH paprašė SoFFin suteikti likvidumo garantijas iš viso 30 mlrd. EUR dydžio naujų skolos priemonių emisijai užtikrinti. 2008 m. gruodžio mėn. SoFFin patvirtino 10 mlrd. EUR pirmosios dalies emisiją. Garantijos patvirtintos pagal Vokietijos kredito įstaigų gelbėjimo paketą (25). Likusi 20 mlrd. EUR dalis turėjo būti patvirtinta pateikus restruktūrizavimo planą. 20 mlrd. EUR dydžio antroji dalis buvo patvirtinta, kai 2009 m. kovo 7 d.HSH SoFFin pateikė savo restruktūrizavimo koncepciją. 2009 m. rugsėjo 30 d. buvo pasinaudota iš viso 17 mlrd. EUR. 2010 m. sausio 1 d.SoFFin didžiausią garantijos sumą sumažino nuo 30 iki 17 mln. EUR. Didžiausia suma daugiau padidinta nebuvo;

4. RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS

4.1. PIRMINIS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANAS IR VĖLESNIS FINANSINIŲ PROGNOZIŲ PAKEITIMAS

(49) 2009 m. rugsėjo 1 d. pateiktas pirmasis restruktūrizavimo planas (toliau – pirminis restruktūrizavimo planas) apibūdintas sprendime pradėti procedūrą (sprendimo pradėti procedūrą 23–28 konstatuojamosios dalys). Per laikotarpį nuo 2009 m. spalio mėn. iki 2011 m. birželio mėn. suteikta papildoma informacija dėl pirminiame restruktūrizavimo plane pateiktos restruktūrizavimo koncepcijos. Pakeista restruktūrizavimo plano versija pateikta 2011 m. liepos 11 d. (toliau – pakeistas restruktūrizavimo planas). Toliau trumpai apibūdinamos pirminiame restruktūrizavimo plane pateiktos ir vėliau atitinkamai atnaujintos finansinės prognozės;

(50) pirminiame restruktūrizavimo plane buvo numatyta, kad per 2009–2014 m. laikotarpį grynosios pajamos iš palūkanų sumažės [apie 20] % – nuo [maždaug 1,4] mlrd. EUR iki [maždaug 1,1] mlrd. EUR. Atskirų finansinių rezultatų elementų klausimu HSH prognozavo, kad 2009–2014 m. pagrindinio banko (26) rezultatas prieš restruktūrizavimą (ir po kredito operacijų rizikos draudimo) padidės daugiau kaip 200 % – nuo [maždaug 350] mln. EUR iki [maždaug 1,1] mlrd. EUR. 2014 m. prognozuotame [maždaug 1,1] mlrd. EUR rezultate prieš restruktūrizavimą buvo atsižvelgta ir į teigiamą [maždaug 100] mln. EUR poveikį panaudojus kredito operacijų rizikos draudimo dalis. Buvo numatyta, kad 2014 m. grynosios pajamos iš komisinių ir pajamos iš prekybos sudarys [atitinkamai apie 20] % pagrindinio banko veiklos rezultato prieš restruktūrizavimą. Pakeistame restruktūrizavimo plane prognozės 2014 m. pakoreguotos – numatyta, kad veiklos rezultatas prieš restruktūrizavimą sudarys [350–450] mln. EUR, grynosios pajamos iš komisinių ir pajamos iš prekybos – [10–15] %;

(51) pirminiame restruktūrizavimo plane prognozuota, kad bendras HSH turtas sumažės nuo [maždaug 175] mlrd. EUR (2009 m.) iki [maždaug 150] mlrd. EUR (2014 m.), o pagrindinio banko turtas padidės nuo [maždaug 100] mlrd. EUR (2009 m.) iki [maždaug 110] mlrd. EUR (2014 m.). Pakeistame restruktūrizavimo plane 2014 m. prognozuojamas bendras HSH turtas ir pagrindinio banko turtas pakoreguoti iki atitinkamai 120 ir 82 mlrd. EUR;

(52) pagal pirminį restruktūrizavimo planą sektoriaus banko (laivyba, energetika ir transportas) segmentinis turtas turėtų padidėti nuo [maždaug 30] mlrd. EUR (2009 m.) iki [maždaug 35] mlrd. EUR (2014 m.); iš jų [apie 20] mlrd. EUR turėjo sudaryti daugiausia JAV doleriais finansuojamas turtas laivybos srityje. Pakeistame restruktūrizavimo plane 2014 m. prognozuojamas sektoriaus banko segmentinis turtas ir turtas laivybos srityje pakoreguoti iki atitinkamai [20–25] mlrd. EUR ir 15 mlrd. EUR. Pakeistame restruktūrizavimo plane nebeliko aviacijos srities, kuri į pirminį restruktūrizavimo planą dar buvo įtraukta;

(53) pirminiame restruktūrizavimo plane 2014 m. prognozuota [maždaug 10] % 1 lygio kapitalo kvota, pakeistame restruktūrizavimo plane – [10–15] %;

(54) pirminiame restruktūrizavimo plane buvo numatyta, kad 2014 m. finansuojamos balanso dalies finansavimo šaltiniai sudarys [apie 100] mlrd. EUR (iš jų [apie 25] mlrd. EUR neužtikrintas finansavimas pinigų ir kapitalo rinkoje), vadinasi, palyginti su planuotu [maždaug 150] mlrd. EUR bendru turtu liko [maždaug 50] mlrd. EUR spraga. Pakeistame restruktūrizavimo plane ši spraga tarp prognozuojamo bendro turto ir prognozuojamų bendrų įsipareigojimų sumažinta; HSH nurodė finansavimo šaltinius, iš kurių turėtų būti padengiamas dėl šios spragos atsiradęs finansavimo poreikis;

(55) tolesnėje lentelėje pateiktos pagrindinių HSH veiklos sričių augimo prognozės pagal pirminį restruktūrizavimo planą ir pakeistame restruktūrizavimo plane padaryti pakeitimai; 5 lentelė Augimo rodiklių sugretinimas laivybos ir verslo klientų segmentuose Segmentas Pirminis restruktūrizavimo planas (2009 m. rugsėjo 1 d.) Pakeistas restruktūrizavimo planas (2011 m. liepos 11 d.) Pastabos dėl pakeistame restruktūrizavimo plane pateiktų augimo prognozių Laivyba [Apie 250] % naujos veiklos augimo rodiklis 2010 m. (realioji vertė) iki 2014 m. (vidutinis metinis augimo rodiklis [apie 40] %) [90–130] % naujos veiklos augimo rodiklis 2010 m. (realioji vertė) iki 2014 m. (vidutinis metinis augimo rodiklis […] %) Šis augimo rodiklis grindžiamas metine absoliučiąja naujos veiklos apimtimi – vidutiniškai […] mlrd. EUR 2011–2014 m. Palyginimui: bendra rinkos apimtis per tą patį laikotarpį siekė vidutiniškai apie [apie 25] mlrd. EUR naujos veiklos. Verslo klientai Paskolų apimties padidėjimas [maždaug 100] % (2010 m. (realioji vertė) – 2014 m.) Paskolų apimties padidėjimas […] % (2010 m. (realioji vertė) – 2014 m.) Šis padidėjimas atitinka absoliučiąją […] mlrd. EUR naujos veiklos apimtį per ketverius metus. Palyginimui: 2008 m. gruodžio 31 d. visas turtas šiame segmente siekė 25,7 mlrd. EUR.

4.2. BENDRAS RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANO APIBŪDINIMAS

(56) pakeistas restruktūrizavimo planas pateiktas 2011 m. liepos 11 d. Jame numatyti esminiai HSH verslo modelio pakeitimai. Naujam HSH verslo modeliui būdinga mažesnė rizika, didesnis susitelkimas į regioninę veiklą ir finansavimo bei paskolų teikimo tvarumas. Planuotos ir jau pradėtos įgyvendinti restruktūrizavimo priemonės, be susitelkimo į pagrindinę veiklą ir dėl to įvairios kitos veiklos nutraukimo ir nemažos dalies turimų kitų įmonių akcijų pardavimo, apima filialų tinklo pakoregavimą ir išlaidų struktūros optimizavimą. Pakeistame restruktūrizavimo plane numatyta įsteigti vidinį restruktūrizavimo padalinį, kuriame buhalterijos ir organizaciniais tikslais bus perkeliama veikla, kuris nebus tęsiama. Svarbiausi naujo verslo modelio aspektai yra šie: a) nauja kryptis orientuojantis į gyvybingą pagrindinį banką gerokai sumažinant turtą, sustiprinant regioninę veiklą (veikla verslo klientų ir nekilnojamojo turto srityse Vokietijoje ir privati bankininkystė) ir išlaikant pagrindinę kompetenciją atrinktose aiškaus regioninio pobūdžio tarptautinės veiklos srityse (laivyba ir atsinaujinančiųjų išteklių energija daugiausia Europoje); b) kapitalo rinkos veiklos sutelkimas išimtinai į iždo operacijas ir su klientais susijusią veiklą, ypač kaip produktų teikėjo kitoms verslo struktūroms (kryžminis pardavimas, angl. cross-selling); prekyba savo sąskaita nutraukta; c) veiklos, kuri nesuderinama su nauja strategine HSH kryptimi, t. y. tarptautinės veiklos teikiant akcijų išpirkimo skolintomis lėšomis pasiūlymus (angl. LBO), užsienio nekilnojamojo turto veiklos, turtu užtikrinto lėktuvų finansavimo ir kitų kredito operacijų, kurios aiškiai nepriklauso pagrindinei kompetencijai, nutraukimas; d) visų patronuojamųjų bendrovių, kurios nesuderinamos su nauja strategine HSH kryptimi, pardavimas. Pakeistame restruktūrizavimo plane numatyta parduoti iš viso [100–120] turimų kitų įmonių akcijų; jų skaičių HSH jau sumažino 25, visos kitos turi būti parduotos ne vėliau kaip iki […]; e) aiškus nutrauktos veiklos, kuri per vidinį restruktūrizavimo padalinį turi būti parduota arba sumažinta jos apimtis, atskyrimas. Restruktūrizavimo padalinys naujos komercinės veiklos nepradės; f) gerokas Vokietijoje ir užsienyje turimų filialų pakoregavimas: nutraukus nestrateginę veiklą bus uždaryti 15 iš 21 užsienyje veikusio filialo. Filialai ar atstovybės Helsinkyje, Šanchajuje, Mumbajuje, Stokholme, Neapolyje, Osle, Rygoje, Taline, Varšuvoje, San Fransiske ir Hanojuje jau uždaryti, Kopenhagoje, Paryžiuje, Amsterdame ir Maskvoje bus uždaryti iki 2012 m. Po restruktūrizavimo liks šeši HSH filialai ar atstovybės – Londone, Honkonge, Niujorke, Singapūre, Liuksemburge ir Atėnuose, veikiantys Londone, Liuksemburge ir Niujorke turi būti sumažinti, o Honkongo filialas pertvarkytas į atstovybę;

(57) regioninė kryptis apima visų pirma veiklą verslo ir privačių klientų, nekilnojamojo turto ir taupomųjų bankų srityse Šiaurės Vokietijoje. HSH taip pat koncentruosis į atrinktas tarptautinio laivų finansavimo sritis ir į atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų finansavimą, dėmesį sutelkdamas į Europą, bei į tam tikras infrastruktūros investicijas. HSH savo biurą Liubeke uždarys iki 2011 m. pabaigos;

(58) apskritai naujojo pagrindinio banko balanso suma gerokai sumažės, ypač turtą iš pagrindinio banko perkėlus į HSH vidinį restruktūrizavimo padalinį. Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje, t. y. 2014 m. gruodžio 31 d., HSH (pagrindinio banko) balanso suma bus 82 mlrd. EUR, tai reiškia, kad, palyginti su 2008 m. buvusia 208 mlrd. EUR balanso suma, mažesnė 126 mlrd. EUR, t. y. beveik 61 %;

(59) pakeistas restruktūrizavimo planas grindžiamas bendromis prielaidomis dėl BVP augimo Vokietijoje, euro erdvėje, JAV ir visame pasaulyje, trumpalaikio ir ilgalaikio skolinimosi palūkanų pokyčių, infliacijos euro erdvėje ir JAV, naftos kainų ir EUR/USD kurso. Atskirų veiklos sričių prognozės grindžiamos prielaidomis dėl susijusios rinkos augimo rodiklių, apimties ir maržų kiekviename naujos veiklos segmente ir kryžminio pardavimo pajėgumų. Atsižvelgdamas į veiklos laivybos srityje reikšmę visam finansiniam HSH rezultatui, HSH pateikė konkrečiai šiam sektoriui pritaikytas prielaidas dėl laivų finansavimo rinkos dinamikos. Tolesnėje lentelėje pateiktos pasaulinės naujos veiklos (bendra krovininių ir konteinerinių laivų bei tanklaivių segmentų vertė) rinkos dydžio raidos, HSH naujos veiklos apimties ir HSH dalies rinkoje prognozės; 6 lentelė Laivų finansavimo 2011–2014 m. prielaidos Vidurkis 2005–2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m. Bendra pasaulinė nauja veikla laivų finansavimo srityje (Mlrd. EUR) 109,4 25,9 48,3 [10–15] [15–25] [25–35] [40–50] HSH nauja veikla (Mlrd. EUR) 6,7 0,2 1 [0,5–1,5] [0,5–1,5] [1–2] [2–3] HSH dalis rinkoje (%) 6,1 0,8 2,1 [apie 4] [apie 5] [apie 5] [apie 5]

(60) HSH daro prielaidą, kad vidutinis EUR ir USD kursas bus [1,30–1,50]. Jis pateikė duomenis dėl pakitusių prielaidų poveikio pelnui ir nuostoliui bei dėl grynosios likvidumo pozicijos, visų pirma jautrumo analizę dėl palūkanų ir EUR ir USD kurso pokyčių. Pagal šią jautrumo analizę nuostoliai, kuriuos HSH patirtų, jei prielaidos dėl palūkanų normų ir EUR ir USD kurso labai pasikeistų, neviršytų nuostolių, kuriuos bankas galėtų padengti. Be to, HSH likvidumo pozicija nebūtų neigiama, jei EUR ir USD kursas gerokai nukryptų nuo pagrindinio scenarijaus;

(61) be to, HSH remdamasis ne tokiomis palankiomis rinkos prielaidomis pateikė neigiamą ir pesimistinį scenarijus koncerno lygmeniu. Iš finansinių prognozių pagal neigiamą ir pesimistinį scenarijus matyti, kad nepalankiausių sąlygų veiksnio poveikis HSH mokumui būtų suvaldomas dėl apsaugos nuo rizikos struktūros. Pagal neigiamą scenarijų HSH atidėtų dalinį garantijos atsisakymą ir taip apribotų pagal riziką įvertinto turto didėjimą dėl neigiamų bendrųjų ekonominių sąlygų. Pagal abu scenarijus HSH 1 lygio kapitalo kvota per restruktūrizavimo laikotarpį būtų apie 10 %;

4.3. ATSKIRŲ HSH VEIKLOS SRIČIŲ APIBŪDINIMAS

(62) balanso suma pagrindinio banko verslo klientų srityje bus sumažinta nuo 26,3 mlrd. EUR (2008 m.) iki [10–20] mlrd. EUR (2014 m.). Iš viso ši veiklos sritis per šį laikotarpį bus sumažinta maždaug [45–55] %;

(63) verslo klientų srityje HSH teiks finansavimą nemažoms vidutinėms įmonėms, ypač pagrindiniame veiklos regione – Šiaurės Vokietijoje;

(64) HSH jau nutraukė savo veiklą išperkamosios nuomos bendrovių refinansavimo srityje ir savo tarptautinę akcijų išpirkimo skolintomis lėšomis veiklą ir nutrauks savo su klientais susijusią veiklą verslo klientų srityje Azijoje ir Skandinavijoje. Verslo klientų veikla nebebus vykdoma turtu užtikrinto lėktuvų ar laivų finansavimo srityje. Tačiau HSH gebėjimas regioninę veiklą sutelkti pagrindiniame regione nesusilpnės;

(65) HSH pirmiausia sutelks dėmesį į nemažas vidutines įmones Šiaurės Vokietijoje ir į tam tikrų pagrindinių ekonomikos sričių Vokietijos įmones, didžiausią dėmesį kreipdamas į pelningus sandorius ir į klientus, kurie yra patikimi ir kuriems reikia įvairių produktų. HSH bandys tapti tokių klientų „prioritetiniu“ banku;

(66) siekiant pagerinti finansavimo padėtį, šioje veiklos srityje bus labiau siekiama pritraukti indėlių ir naudoti tokias finansavimo struktūras, pagal kurias galima sudaryti sindikatus, jas finansuoti per ECB ar toliau perduoti investuotojams;

(67) balanso suma pagrindinio banko nekilnojamojo turto veiklos srityje bus sumažinta nuo 30,5 mlrd. EUR (2008 m.) iki [9–18] mlrd. EUR (2014 m.).; tai atitinka sumažinimą [50–70] %;

(68) HSH teiks visų rūšių kredito produktus ir visus kitus bankininkystės produktus, paklausius tarp nekilnojamojo turto bendrovių. HSH savo veiklą sutelks Šiaurės Vokietijoje ir tankiai apgyvendintuose Vokietijos regionuose. Didžiausią dėmesį bankas skirs finansavimo sprendimams, skirtiems […], ir priimtinos rizikos projektų finansavimui. Šioje veiklos srityje HSH sutelks dėmesį į […] finansavimą, o specialiųjų rūšių nekilnojamąjį turtą finansuos tik atrankiniu būdu;

(69) veikla kitose valstybėse, įskaitant tarptautinę nekilnojamojo turto veiklą, kurią sudaro parama Vokietijos klientams tankiai apgyvendintuose Europos regionuose, nutraukiama. Šiose srityse HSH pradėtą veiklą pabaigs, o naujos nepradės;

(70) HSH daugiausia sutelks dėmesį į profesionalius nekilnojamojo turto investuotojus didžiausią dėmesį skirdamas turimiems klientams, atrinktiems nekilnojamojo turto plėtotojams, nekilnojamojo turto sektoriuje įsitvirtinusiems ir didelį kryžminio pardavimo potencialą turintiems klientams ir su Šiaurės Vokietija susijusiems klientams, kuriems reikalingos kompleksinės finansavimo struktūros. HSH ir toliau naudos tokias struktūras ir produktus, kuriais sumažinamas lėšų poreikis, t. y. padengtoms obligacijoms tinkamus sandorius, finansuoti per ECB tinkamas paskolas ir Atkūrimo kredito įstaigos (Kreditanstalt für Wiederbau, KfW) suteiktas lėšas ir garantijas;

(71) balanso suma pagrindinio banko taupomųjų bankų veiklos srityje sumažinama nuo 8,7 mlrd. EUR (2008 m.) iki [< 3] mlrd. EUR (2014 m.), visų pirma sumažinant taupomųjų bankų refinansavimo veiklos apimtį;

(72) pagrindiniai šios veiklos srities klientai yra, pirma, taupomieji bankai ir viešieji klientai, veikiantys Šiaurės Vokietijoje, antra, taupomieji bankai ir viešieji klientai, veikiantys už Šiaurės Vokietijos ribų (antriniai banko ryšiai);

(73) HSH teikia didelę produktų, nukreiptų į pagrindines taupomųjų bankų veiklos sritis, pasiūlą. Tai visų pirma privačių ir verslo klientų veikla, iždo operacijos ir nuosavų depozitų (vadinamųjų A depozitų) valdymas bei paskolų portfelio valdymas;

(74) privačios bankininkystės srityje pagrindinio banko balanso suma sumažinama nuo 1,7 mlrd. EUR (2008 m.) iki [0,5–1,5] mlrd. EUR (2014 m.);

(75) HSH sutelks dėmesį į paslaugų teikimą pasiturintiems privatiems klientams pagrindiniame veiklos regione – Šiaurės Vokietijoje. Taip pat HSH teiks privačios bankininkystės paslaugas už šio regiono ribų esančiuose kitų rinkos segmentų pardavimo filialuose. Paslaugų spektras apims […];

(76) HSH stengsis pritraukti ir aptarnauti pasiturinčius ir labai pasiturinčius privačius klientus ir fondus. Vykdant kryžminį pardavimą privačios bankininkystės paslaugos bus teikiamos ir kitų pagrindinio banko veiklos sričių klientams ar fiziniams asmenims;

(77) laivybos srityje pagrindinio banko balanso suma sumažinama 46 % – nuo 28,3 mlrd. EUR (2008 m.) iki maždaug 15 mlrd. EUR (2014 m.);

(78) iki 2014 m. gruodžio 31 d. pasaulinio laivų finansavimo srityje HSH naujos veiklos dalis rinkoje neviršys [< 8] % metinio pagrindo. Be to, HSH užtikrins, kad iki 2014 m. gruodžio 31 d., remiantis metiniu pagrindu sudarytais rinkos eiliškumo sąrašais, jis nepateks tarp trijų laivų finansavimo teikėjų, kurių metinė pasaulinės naujos veiklos apimtis didžiausia;

(79) HSH portfelis bus įvairinamas ir pagal laivų tipus, ir pagal valstybes. Kalbant apie įvairias turto rūšis, didžiausias dėmesys ir toliau bus kreipiamas […] ir keliems […]. Įprastos ilgalaikės hipotekos paskolos naujai statomiems laivams ir naudotų laivų finansavimas bus svarbūs produktai. HSH taip pat atrankiniu principu teiks struktūrizuotas finansines paslaugas;

(80) HSH sumažins savo veiklą nutraukdamas „ro ro“ tipo laivų ir kruizinių laivų finansavimą, […];

(81) HSH sutelks dėmesį į vidutines ir dideles pasauliniu lygmeniu veikiančias laivybos bendroves, mažus pelningus klientus ir pagal bendro pelno potencialą bei rizikos aspektus atrinktus klientus. Bus svarbu ir kliento pasirengimas sudaryti sindikatą, sindikato sudarymo sąlygų atitikimas (pvz., skaidrumas) ir refinansavimas;

(82) laivybos veiklos srityje bankas teiks visų pirma vadinamąjį standartinį (angl. plain vanilla) (27) finansavimą ir ribotos apimties struktūrizuotą finansavimą bei veiks kaip įgaliotas vadovaujantis administratorius (angl. mandated lead arranger) ir konsorciumo vadovas (angl. bookrunner);

(83) veikla pagrindinio banko transporto ir aviacijos srityje bus nutraukta. 11,7 mlrd. EUR balanso suma (2008 m.) baigs galioti restruktūrizavimo padalinyje arba bus priskirta kitoms veiklos sritims. Ateityje HSH nevykdys jokios naujos turtu užtikrintos lėktuvų finansavimo veiklos. Susijusi esama veikla baigs galioti, bus parduota arba perduota restruktūrizavimo padaliniui likviduoti. Vykdydamas restruktūrizavimą HSH šią veiklos sritį jau iš dalies pertvarkė ir strategiškai svarbias geležinkelių kelių ir infrastruktūros sritis priskyrė energetikos ir infrastruktūros veiklos sričiai;

(84) restruktūrizavimo metu reorganizavus energetikos ir infrastruktūros veiklos sritį pagrindinio banko balanso suma energetikos ir infrastruktūros srityje nuo 4,6 mlrd. EUR (2008 m.) (buvusi energetikos veiklos sritis) padidės iki [5–10] mlrd. EUR (2014 m.). Energetikos ir infrastruktūros veiklos sritis apima ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos segmentą, ir infrastruktūros ir geležinkelių kelių segmentus, kurie anksčiau priklausė transporto veiklos sričiai;

(85) energetikos segmente HSH finansuos vėjo ir saulės energijos srities projektus. Ši sritis apima tokias turto kategorijas: vėjo energija (pakrantėje ir jūroje), saulės energija (fotovoltinė ir šiluminė) ir kaip papildoma veikla – tinklai susiejant su vėjo ir saulės energijos projektais. Tikslinis šios veiklos regionas pirmiausia yra Europa. HSH veikla įprastinių šaltinių energijos srityje ir visa veikla energetikos srityje Šiaurės Amerikoje nutraukiama;

(86) pakoregavus veiklos sritis, ypač nutraukus veiklą aviacijos srityje ir sumažinus veiklos apimtį užsienio nekilnojamojo turto ir laivybos segmentuose, automatiškai sumažės kitos veiklos segmentas;

(87) kitos veiklos segmentas apima, be koncerno centro (angl. corporate centre), kapitalo rinkos veiklos sritį, kurioje HSH administruoja savo turtą ir kurioje teikiami produktai kitoms veiklos sritims;

(88) HSH nuolat gerins savo finansavimo stabilumą ir kokybę. Nuo 2012 m. pabaigos bankas užtikrins, kad ir jo grynojo pastovaus finansavimo santykis (angl. net stable funding ratio (NSFR)), ir jo likvidumo užtikrinimo santykis (angl. liquidity coverage ratio (LCR)) (28) […]. Pagrindinio banko veiklos dalis JAV doleriais, kuri refinansuojama finansuojant JAV doleriais (o ne apsikeitimo sandoriais), iki 2012 m. pabaigos padidės iki ne mažiau kaip […] %, o iki 2014 m. pabaigos – iki ne mažiau kaip […] %;

(89) HSH kapitalo rinkos veiklą, kurios didelis rizikos potencialas, gerokai sumažins, o savo produktų katalogą jau nemažai sumažino. Prekyba savo sąskaita jau nutraukta;

4.4. PAKEISTAME RESTRUKTŪRIZAVIMO PLANE NUMATYTO FINANSAVIMO PLANAVIMO APIBŪDINIMAS

(90) HSH pateikė išsamų 2011–2014 m. laikotarpio verslo planą, įskaitant pelno ir nuostolio ataskaitą ir balansą bei pagal veiklos sritis suskirstytus ir koncerno lygmeniu konsoliduotus pelningumo ir gamybos rodiklius. Taip pat HSH pateikė jautrumo analizę neigiamo ir pesimistinio scenarijų koncerno lygmeniu forma. Iš pelno ir nuostolių lūkesčių matyti, kad koncernas HSH 2011 m. patirs apie [100–200] mln. EUR papildomų nuostolių, o jo pelnas iki 2014 m. nuolat augs iki maždaug [400–500] mln. EUR atskaičius mokesčius. Nuosavo kapitalo grąža 2011 m. bus neigiama, o iki 2014 m. išaugs iki maždaug [7–8] %. 1 lygio kapitalo kvota per 2012–2014 m. laikotarpį pasieks apie [13–16] %. Komisijos nurodymu pakeistame restruktūrizavimo plane į finansines prognozes įtraukta vienkartinė 500 mln. EUR išmoka 2011 m., ji atskaityta nuo veiklos rezultato neatskaičius mokesčių. Pagal prognozes bendras turtas turėtų sumažėti nuo 208 mlrd. EUR (2008 m.) iki 120 mlrd. EUR (2014 m.);

(91) tolesnėse lentelėse pateikti pagrindiniai HSH ir pagrindinio banko duomenys, nurodyti pakeistame restruktūrizavimo plane; 7 lentelė HSH 2011–2014 m. finansų planavimas 2008 m. realioji vertė 2009 m. realioji vertė 2010 m. realioji vertė 2011 m. prognozė 2012 m. prognozė 2013 m. prognozė 2014 m. prognozė Bendros pajamos (Mln. EUR) 157 2 876 1 603 [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] [1 300–1 800] Veiklos rezultatas prieš restruktūrizavimą (Mln. EUR) (2 796) (718) 545 [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] [500–1 000] Veiklos rezultatas neatskaičius mokesčių (Mln. EUR) (2 968) (1 325) 17 [– 200–300] [0–500] [100–600] [200–700] Veiklos rezultatas (Mln. EUR) (3 195) (902) 48 [– 400–100] [0–500] [0–500] [0–500] Išlaidų ir pajamų santykis (angl. cost income ratio (CIR)) (%) 573 29 54 [45–55] [45–55] [45–55] [40–50] Nuosavo kapitalo grąža (angl. RoE) atskaičius mokesčius (%) < 0 < 0 < 0 [– 5–+ 5] [5–10] [5–10] [5–10] Bendras turtas (mlrd. EUR) 208 175 151 [130–150] [125–145] [120–140] [115–135] 8 lentelė Pagrindinio banko 2011–2014 m. finansų planavimas 2008 m. realioji vertė 2009 m. realioji vertė 2010 m. realioji vertė 2011 m. prognozė 2012 m. prognozė 2013 m. prognozė 2014 m. prognozė Bendros pajamos (Mln. EUR) 1 582 1 756 1 103 [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] [750–1 250] Veiklos rezultatas prieš restruktūrizavimą (Mln. EUR) 418 354 574 [300–600] [300–600] [300–600] [300–600] Veiklos rezultatas neatskaičius mokesčių (Mln. EUR) 295 18 318 [200–500] [200–500] [200–500] [200–500] Išlaidų ir pajamų santykis (angl. cost income ratio (CIR)) (%) 39 32 52 [40–60] [40–60] [40–60] [40–60] Segmentinis turtas (mlrd. EUR) 113 97 88 [60–90] [60–90] [60–90] 82

(92) tolesnėse lentelėse parodytas HSH finansavimo planas atsižvelgiant į bendrąją finansavimo strategiją ir finansavimo JAV doleriais strategiją; 9 lentelė HSH 2010–2014 m. finansavimo planas (mlrd. EUR) Finansavimo šaltinio apimtis 2010 m. realioji vertė 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m. Padengtos obligacijos (…) (…) (…) (…) (…) Valstybės užtikrintos ilgalaikės obligacijos (…) (…) (…) (…) (…) Ilgalaikės neužtikrintos privilegijuotosios obligacijos (…) (…) (…) (…) (…) Trumpalaikis finansavimas pinigų ir kapitalo rinkoje (…) (…) (…) (…) (…) Kitas finansavimas pinigų ir kapitalo rinkoje (…) (…) (…) (…) (…) Verslo ir privačių klientų indėliai (iki 2010 m.)/kiti indėliai (2011 m. stabilus pagrindas) (…) (…) (…) (…) (…) Plėtros bankai ir komercinės paskolos (…) (…) (…) (…) (…) Mišriosios kapitalo priemonės (1 ir 2 lygių) (…) (…) (…) (…) (…) Iš viso (…) (…) (…) (…) (…) Išvestinės finansinės priemonės (…) (…) (…) (…) (…) Bendras turtas (…) (…) (…) (…) (…) Bendras turtas (bendri įsipareigojimai plius išvestinės finansinės priemonės), kuris turi būti finansuojamas trumpalaikėmis užtikrintomis lėšomis, pertekliniai indėliai ir nuosavos lėšos (…) (…) (…) (…)

(93) valstybės užtikrintų ilgalaikių obligacijų vertė sumažės nuo 44 mlrd. EUR (2010 m. pabaigoje) iki [13–18] mlrd. EUR (2014 m. pabaigoje). Tuo pat metu bendras HSH turtas sumažės [25–35] mlrd. EUR. Dėl bendro turto ir bendrų įsipareigojimų skirtumo (pakoreguoto pagal išvestinių finansinių priemonių poveikį) finansavimo plane atsiranda spraga, kuri turi būti užpildyta trumpalaikėmis užtikrintomis ir neužtikrintomis lėšomis bei pertekliniais indėliais ir nuosavomis lėšomis. HSH planavimas dėl indėlių susijęs tik su visų indėlių dalimi, kuri laikoma stabilia (stabilus pagrindas), tačiau iš tikrųjų indėlių apimtis tikriausiai bus didesnė ir ja bus galima užpildyti dalį finansavimo spragos. Nors tarp finansuoto turto ir įsipareigojimų atsirandančios finansavimo spragos dalį būtų galima užpildyti trumpalaikiu finansavimu pinigų ir kapitalo rinkoje, HSH priklausomybė nuo trumpalaikio finansavimo pinigų ir kapitalo rinkoje per restruktūrizavimo laikotarpį absoliučiaisiais skaičiais mažės. Kalbant apie finansavimo eurais strategiją, HSH naudos sąlyginai daugiau padengtų obligacijų; 10 lentelė Finansavimo JAV doleriais strategija (2010–2014 m.) (mlrd. USD) Apimtis 2010 m. realioji vertė 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m. Finansavimas JAV doleriais (…) (…) (…) (…) (…) Finansavimas JAV doleriais apsikeitimo sandoriais (…) (…) (…) (…) (…) Bendras turtas JAV doleriais (…) (…) (…) (…) (…) Bendras turtas JAV doleriais – laivyba (…) (…) (…) (…) (…)

(94) nors 2010 m. HSH 75 % savo turto, kuris buvo JAV doleriais, finansavo įvairių valiutų apsikeitimo sandoriais, apsikeitimo sandorių naudojimas turi sumažėti iki […] % viso turto JAV doleriais (įskaitant turtą restruktūrizavimo padalinyje). Sąlyginai mažesnė priklausomybė nuo finansavimo apsikeitimo sandoriais bus pasiekta sumažinus turto JAV doleriais, o kartu sumažėjus absoliučiosioms finansavimo JAV doleriais sumoms;

(95) 2010 m. taupomieji bankai suteikė [2,5–3,5] mlrd. EUR ilgalaikio neužtikrinto HSH finansavimo ir [200–500] mln. EUR ilgalaikio užtikrinto finansavimo, t. y. iš viso [2,7–4] mlrd. EUR; kiti žemės bankai suteikė iš viso [150–250] mln. EUR, o kitos finansų įstaigos (privačios ir valstybinės finansų įstaigos, išskyrus taupomuosius bankus ir žemės bankus) – [1–2] mlrd. EUR;

(96) iš pakeisto restruktūrizavimo plano matyti, kad per restruktūrizavimo laikotarpį HSH kapitalo pozicijos ir rodikliai stiprės; planuojama bendro nuosavo kapitalo kvota 2014 m. pabaigoje – [10–13] %. Komisijos raginimu, HSH į savo finansines prognozes įtraukė akcinio kapitalo padidinimą 500 mln. EUR 2013 m.; 11 lentelė HSH kapitalo padėtis (2009–2015 m.) 2009 m. realioji vertė 2010 m. realioji vertė 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m. 2015 m. Pagal riziką įvertintas turtas po garantijos (Mlrd. EUR) 71 41 [40–60] [40–60] [45–65] [50–70] [50–70] Likusi garantija (Mlrd. EUR) 10 10 7,0 [< 7,0] [< 7,0] [< 5,0] [< 5,0] Kapitalo dinamika (Mlrd. EUR) Bendras nuosavas 1 lygio kapitalas (Mlrd. EUR) 5,080 4,433 [4 000–6 000] [4 500–6 500] [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000] 1 lygio kapitalas (Mlrd. EUR) 7,491 6,274 [5 000–7 000] [5 500–7 500] [6 000–8 000] [6 500–8 500] [7 000–9 000] Bendras kapitalas (Mlrd. EUR) 11,523 9,400 [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] [8 000–12 000] Kapitalo rodikliai Bendras nuosavas kapitalas/pagal riziką įvertintas turtas (%) 7,1 10,7 [> 7,0] [> 8,0] [> 9,0] [> 10,0] [> 10,0] 1 lygio kapitalas/pagal riziką įvertintas turtas (%) 10,5 15,2 [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0] [> 10,0]

4.5. VOKIETIJOS ĮSIPAREIGOJIMAI

(97) Vokietija užtikrino, kad HSH pakeistą restruktūrizavimo planą įgyvendins, ir nurodė įsipareigojimus, jie pateikti šio sprendimo I ir III prieduose;

4.6. PRIEŽIŪRA

(98) Vokietija įsipareigojo, kad už priežiūrą atsakingas patikėtinis kas ketvirtį teiks išsamią ataskaitą. Joje bus pateikiama informacija visų pirma apie atlygį už paramos priemonę (pagal Komisijos komunikato dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (toliau – Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto) (29) V priedą) ir apie pakeisto restruktūrizavimo plano įgyvendinimą (pagal Komisijos komunikato dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (toliau – Restruktūrizavimo komunikatas) (30) 46 punktą);

5. OFICIALIOS HSH SUTEIKTŲ PAGALBOS PRIEMONIŲ TYRIMO PROCEDŪROS PRADĖJIMO PRIEŽASTYS

(99) 2009 m. spalio 30 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą norėdama nustatyti, ar apsauga nuo rizikos atitinka Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus kriterijus dėl turto tinkamumo paramai gauti, vertinimo (įskaitant vertinimo metodą), atlygio ir sumažėjusios vertės turto valdymo. Be to, Komisija norėjo ištirti kapitalo atkūrimo priemonei taikytas sąlygas, dalijimąsi našta ir konkurencijos iškreipimo apribojimo priemones;

(100) kalbant apie apsaugoto turto tinkamumą, Komisija sprendimo pradėti procedūrą 40 punkte išsakė abejonę, ar tenkinami atitinkami Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatyti kriterijai, nes tik maža apsaugoto portfelio dalis tiesiogiai patenka į Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto pateiktą sumažėjusios vertės turto apibrėžtį;

(101) skaidrumo ir informacijos atskleidimo klausimu Komisija sprendimo pradėti procedūrą 43 punkte teigė, kad HSH pateikė nepriklausomų ekspertų parengtas vertinimo ataskaitas, kurios apėmė tik labai nedidelę apsaugoto portfelio dalį, tiksliau, didelę struktūrizuotų paskolų užtikrinimo priemonių dalį. Be to, tuo metu Vokietija nepateikė jokio BaFin išduoto vertinimo procesą ir rezultatą patvirtinančio dokumento;

(102) kalbant apie turto valdymą, Komisija sprendimo pradėti procedūrą 45 punkte išsakė abejonę, ar HSH numatytos priemonės atitinka Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytus kriterijus, nes visas turtas ir toliau bus įtrauktas į HSH balansą;

(103) vertinimo klausimu Komisija sprendimo pradėti procedūrą 47 punkte teigė, kad nepriklausomi ekspertai įvertino tik struktūrizuotą paskolų portfelį ir Komisija tuo metu neturėjo pakankamai informacijos, kad galėtų nustatyti viso portfelio realiąją ekonominę vertę. Komisija taip pat pareiškė norinti iširti koreliacines prielaidas, kuriomis HSH rėmėsi vertindamas apsaugotą turtą;

(104) kalbant apie atlygį, Komisija sprendimo pradėti procedūrą 49 punkte suabejojo dalijimosi našta tinkamumu, nes pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto iš HSH turi būti pareikalauta pagal pirmojo nuostolio išlygą prisiimti dalį (įprastai ne mažiau kaip 10 %) nuostolių arba rizikos. Komisija sprendimo pradėti procedūrą 51 ir tolesniuose punktuose taip pat išsakė abejonę, ar 400 bazinių punktų mokestis yra tinkamas atlygis už viešųjų savininkų prisiimtą riziką;

(105) kalbant apie gyvybingumo atkūrimą, Komisija sprendimo pradėti procedūrą 59 punkte išsakė abejonę, ar HSH gali atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą. Atsižvelgdama į stiprią HSH priklausomybę nuo pinigų ir kapitalo rinkos Komisija ypač suabejojo, ar pristatyta refinansavimo strategija pasibaigus valstybės garantijų galiojimui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu pati savaime yra tvari;

(106) sprendimo pradėti procedūrą 60 ir 61 punktuose Komisija suabejojo su augimo rodikliais ir maržomis susijusiomis prielaidomis, kuriomis buvo grindžiamas pirminis restruktūrizavimo planas. Ypač Komisija abejojo didesnėmis maržomis privačios bankininkystės srityje ir prognozuotais augimo rodikliais laivybos ir transporto srityse, kuriose HSH dalis rinkoje jau buvo palyginti didelė;

(107) sprendimo pradėti procedūrą 62 punkte Komisija išsakė abejonę dėl to, kad HSH ketina didele apimtimi tęsti savo tarptautinę kapitalo rinkos veiklą, tačiau kartu aiškina norintis savo verslo modelį labiau orientuoti į regioninę veiklą. Sprendimo pradėti procedūrą 63 punkte Komisija suabejojo, ar prielaida, kad 2013 m. HSH atgaus turėtą „A“ reitingą, yra realistiška;

(108) dėl pagalbos gavėjo įnašo Komisija teigė, kad pirminiame restruktūrizavimo plane šiuo klausimu nepateikta pakankamų pasiūlymų. Paties pagalbos gavėjo įnašo, kuris turėtų būti gautas pardavus turimas kitų įmonių akcijas, dydis tebėra neaiškus. Atsižvelgdama į mažumos akcininkų įtraukimą į dalijimąsi našta, Komisija išsakė abejonę dėl HSH vertinimo, o kartu dėl naujai išleistų akcijų kainos. Sprendimo pradėti procedūrą 10 ir 32 punktuose Komisija išsakė abejonę dėl to, kad Sparkassenverbände ir Flowers, nedalyvavę kapitalo atkūrime, galėjo turėti naudos iš kapitalo injekcijos, nes išlaikė pernelyg dideles HSH akcijų dalis;

6. VOKIETIJOS PASTABOS

(109) 2009 m. gruodžio 17 d. Vokietija pateikė bendras abiejų žemių ir HSH pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą;

6.1. PASTABOS DĖL APSAUGOS NUO RIZIKOS

(110) Vokietija išsakė nuomonę, kad Komisijos atliktas teisinis apsaugos nuo rizikos vertinimas yra klaidingas, nes grindžiamas Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto taikymu, o jis šiuo atveju netaikytinas;

(111) Vokietija nesutiko su Komisija, kad būtina taikyti Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto ir kad Komisija, neatsižvelgiant į tai, kada priemonė suformuota ar apie ją pranešta, turi taikyti sprendimo priėmimo metu galiojančius teisės aktus ir komunikatus (31). Vokietijos teigimu, su tuo galima sutikti tik jei atitinkami teisės aktai ar komunikatai apskritai būtų taikytini, o šiuo atveju taip nėra. Vokietija taip pat teigia, kad Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto apima ne visų rūšių paramos priemones, taikomas sumažėjusios vertės turtui. Vokietijos nuomone, Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto kvalifikuotinas tik kaip administracinis teisės aktas, skirtas tik vienodai administravimo praktikai ir įpareigojantis tik Komisiją. Vokietijos nuomone, apsaugos nuo rizikos suderinamumą su vidaus rinka reikia tirti remiantis tiesiogiai SESV. Kadangi garantijos patyrus antrąjį nuostolį tikslas ir apsaugoto portfelio sudėtis nepatenka į Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, tai patvirtina, kad Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto HSH atveju netaikytinas;

(112) Vokietija teigė, kad taikant Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto gaunamas klaidingas bendrasis vertinimo pagrindas, kuris yra nepalankus HSH nustatant pagalbos elementą, portfelio vertę, atlygio dydį ir restruktūrizavimo poreikį;

(113) Vokietija rėmėsi sprendimo pradėti procedūrą 38 punktu, kuriame Komisija teigė, kad sunku nustatyti daugiausia iš paskolų įmonėms sudaryto portfelio rinkos vertę. Vokietija šį sunkumą laikė įrodymu, kad garantiją patyrus antrąjį nuostolį reikia vertinti ne pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, ir teigė, kad Komisija apytiksliai skaičiuodama gauna garantijos nominaliosios vertės dydžio pagalbos sumą. Vokietijos nuomone, toks rezultatas jau įrodo, kad pasirinktas metodas klaidingas, nes tai reikštų, kad Komisija pasirinktą apsaugą nuo rizikos, kalbant apie pagalbos elementą, prilygintų tokio pat dydžio kapitalo atkūrimo priemonei, nors abi priemonės skirtingo pobūdžio. Vokietijos teigimu, kapitalo atkūrimas yra ilgalaikė kapitalo injekcija, o garantija – iki užtikrinto turto galiojimo pabaigos galiojanti, tik reguliuojamojo poveikio stabilizavimo priemonė;

(114) Vokietija nurodė, kad pagalbos elemento apskaičiavimas įtraukiant rinkos vertę rodo, jog Komisija nesupranta apsaugos nuo rizikos pobūdžio, nes šia priemone nuo rinkos vertės svyravimų neapsaugoma. Vokietijos nuomone, Komisija garantijos patyrus antrąjį nuostolį pagalbos elementą turi nustatyti veikiau taikydama bendrąsias teisines pagalbos taisykles, visų pirma Komisijos pranešimą dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (32) (toliau – Pranešimas dėl garantijų). Vokietijos teigimu, taikant Pranešimą dėl garantijų, jei atlygis už apsaugą nuo rizikos būtų pripažintas rinkoje įprastu atlygiu, būtų gaunamas mažesnis pagalbos elementas;

(115) net jei Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto dėl garantijos patyrus antrąjį nuostolį būtų taikytinas, Komisija, Vokietijos nuomone, padarė klaidų nustatydama pagalbos elementą ir apskaičiuodama atlygio dydį bei vertindama dalijimąsi našta ir turto valdymą restruktūrizavimo padalinyje. Vokietijos teigimu, garantijos patyrus antrąjį nuostolį pagalbos elementas yra klaidingas, nes netinkamos prielaidos dėl portfelio perdavimo vertės ir rinkos vertės. Dėl atlygio už paramos kapitalui poveikį Vokietija pareiškė, kad sprendime pradėti procedūrą pateiktas paramos kapitalui poveikio vertinimas grindžiamas senais duomenimis. Pagal naujesnius duomenis paramos kapitalui poveikis esantis kur kas mažesnis. Vokietijos nuomone, išankstinis dalijimosi našta vertinimas taip pat netikslus ir per siauras, nes Komisija remiasi tik garantijos dalimi patyrus pirmąjį nuostolį, kuri yra daug mažesnė už Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto reikalaujamą 10 % apsaugoto portfelio dalį patyrus pirmąjį nuostolį. Vokietija teigia, kad nėra jokio ryšio tarp dalijimosi našta ir absoliučiaisiais skaičiais išreikštos dalies patyrus pirmąjį nuostolį, be to, HSH padengia visus nuostolius, viršijančius garantiją patyrus antrąjį nuostolį. Turto valdymo klausimu Vokietija teigė, kad Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto principai netaikytini HSH apsaugai nuo rizikos ir kad būtų netikslinga visą turtą, kuriam taikoma apsauga nuo rizikos, valdyti atskirai. Vokietijos teigimu, HSH galbūt įsteigs restruktūrizavimo padalinį ir nustatys aiškią funkcinę ir organizacinę ribą tarp pagrindinio banko ir restruktūrizavimo padalinio, kurios bus laikomasi iki valdybos lygmens;

(116) Vokietija nesutinka su sprendimo pradėti procedūrą 47 punkte pateiktu portfelio vertinimu. Ji aiškina, kad apsaugotas portfelis yra didžiąja dalimi įprastinės kredito operacijos ir atlikti jų vertinimą grindžiant grynųjų pinigų srautu ne taip paprasta. Vokietijos nuomone, ir „sudėtinio“ turto vertinimo taisyklė, kai bendruoju rinkos vertės sumažinimu (angl. haircut) siekiama imituoti nestabilumą rinkoje, apsaugotam portfeliui įvertinti šiuo atveju netinka. Vokietijos aiškinimu, HSH struktūrizuotą paskolų portfelį išorės ekspertai įvertino remdamiesi grynųjų pinigų srautu, o daug didesnio paskolų portfelio pozicijos buvo įvertintos atliekant normalią, bankuose įprastą ir atitinkamas reglamentavimo taisykles atitinkančią paskolų analizę, kurią atliekant dėmesys ypač kreipiamas į paskolos gavėjo patikimumą;

(117) Vokietija pareiškė, kaip išdėstyta sprendime pradėti procedūrą, kad Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatytų apskaičiavimo metodų negalima taikyti dėl garantijos patyrus antrąjį nuostolį ir kad apskaičiuojant atlygio dydį reikia remtis Pranešimu dėl garantijų. Keičiantis informacija, įskaitant ir nemažai susitikimų ir telefoninių konferencijų, per laikotarpį nuo 2010 m. sausio iki rugpjūčio mėn. Vokietija pateikė informaciją siekdama įrodyti, kad sugrąžinus visą […] sumą būtų sunku atkurti HSH gyvybingumą;

6.2. PASTABOS DĖL KAPITALO ATKŪRIMO

(118) Vokietija išsakė nuomonę, kad vertindama kapitalo atkūrimą Komisija taip pat padarė klaidų, susijusių su HSH įmonės vertinimu ir pranašumų, kurių galėjo įgyti kapitalo atkūrime nedalyvavę mažumos akcininkai, teisiniu vertinimu;

(119) Vokietija aiškina, kad Komisijos abejonės dėl įmonės vertinimo sietinos su klaidingais faktiniais teiginiais. Vokietijos nuomone, tai, kad pirminiame PwC atliktame įmonės vertinime neatsižvelgta į S&P sumažintą reitingą, nėra svarbu ir esama rimtų priežasčių manyti, jog 2013 m. HSH atgaus „A“ reitingą;

(120) naujų akcijų išleidimo kainos klausimu Vokietija teigia, kad bankuose, kurių akcijos kotiruojamos vertybinių popierių biržoje, kainos sumažinimas nuo 30 iki 60 % yra įprastas dalykas. Vokietijos nuomone, HSH vertinimas yra tinkamas naujų akcijų kainos nustatymo pagrindas ir senieji HSH akcininkai iš pagalbos priemonių, tai yra išlaikydami pernelyg dideles HSH akcijų dalis, naudos neturėjo;

6.3. PASTABOS DĖL APSAUGOS NUO RIZIKOS IR KAPITALO ATKŪRIMO ATSIŽVELGIANT Į VIEŠŲJŲ SAVININKŲ GARANTO CIVILINĘ ATSAKOMYBĘ UŽ VISAS PRIEVOLES

(121) Vokietija teigė, kad be sanavimo pagalbos HSH būtų reikėję likviduoti, o viešiesiems savininkams pagal garanto civilinę atsakomybę už visas prievoles būtų reikėję padengti daug didesnius nuostolius. Apytiksliai apskaičiuota, kad mokestiniai reikalavimai pagal garanto civilinę atsakomybę už visas prievoles siektų apie 30 mlrd. EUR ir daugiau. Vokietija nurodė, kad privatus investuotojas valstybinių savininkų vietoje būtų ėmęsis tokių pat sanavimo priemonių siekdamas išvengti didesnių nuostolių;

(122) Vokietija mano, kad sanavimo priemonės atitinka privataus investuotojo testo (angl. private investor test) (t. y. rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principo taikymo) kriterijus ir todėl nėra valstybės pagalba. Jos nuomone, šio testo kriterijai tenkinami, jei remiantis protingumo principu galima manyti, kad įmonė savo gyvybingumą atkurs, o likvidavimo išlaidos būtų didesnės už kapitalo priemonių išlaidas (33). Vokietijos teigimu, 2009 m. rugsėjo 1 d. pateiktas pirminis restruktūrizavimo planas yra pakankamas įrodymas, kad HSH yra pajėgus atkurti savo gyvybingumą. Dėl likvidavimo išlaidų vertinimo Vokietija teigė, kad reikia skirti įsipareigojimus, kuriuos žemės privalo prisiimti kaip HSH savininkės, ir įsipareigojimus, kuriuos jos privalo vykdyti kaip viešosios valdžios subjektai. Vokietijos manymu, į likvidavimo išlaidas neturėtų būti įtraukiami įsipareigojimai, kuriuos žemės vykdo kaip viešosios valdžios subjektai (pvz., parama bedarbiams ir įnašai į socialinio draudimo sistemas), tačiau turėtų būti įtraukiami tie įsipareigojimai, kuriuos jos turi vykdyti kaip HSH savininkės. Vokietija, remdamasi sprendimu byloje Linde (34), išsakė nuomonę, kad atliekant privataus investuotojo testą reikia atsižvelgti į naštą, susijusią su pirmiau teisėtai suteikta valstybės pagalba. Jos teigimu, garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles yra patvirtinta Komisijos ir todėl yra pagalba, suderinama su vidaus rinka. Be to, Vokietijos nuomone, dėl garanto civilinės atsakomybės už visas prievoles atsiradę įsipareigojimai priskirtini žemių įsipareigojimams, kuriuos jos privalo vykdyti kaip HSH savininkės, o ne kaip viešosios valdžios subjektai. Garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles pagal savo pobūdį palygintina su garantiniu raštu. Todėl, Vokietijos teigimu, vertinant likvidavimo išlaidas reikia atsižvelgti į viešųjų savininkų įsipareigojimus, susijusius su garanto civiline atsakomybe už visas prievoles ir siekiančius ne mažiau kaip 30 mlrd. EUR. Jos nuomone, likvidavimo išlaidos gerokai viršytų viešųjų savininkų HSH suteiktų kapitalo priemonių išlaidas. Todėl Vokietija mano, kad privataus investuotojo testo kriterijai tenkinami ir sanavimo priemonės nėra valstybės pagalba;

6.4. PASTABOS DĖL HSH VERSLO MODELIO TVARUMO

(123) nors iš pradžių Vokietija sprendimo pradėti procedūrą 62 punkte pateiktą išankstinį HSH verslo modelio vertinimą laikė per daug neigiamu, tačiau savo pirminį restruktūrizavimo planą atnaujino norėdama išsklaidyti abejones, kilusias Komisijai konkurencijos teisės požiūriu;

6.5. PASTABOS DĖL PATIES PAGALBOS GAVĖJO ĮNAŠO IR DĖL KOMPENSUOJAMŲJŲ PRIEMONIŲ

(124) Vokietija teigė, kad įgyvendinus priemones, numatytas pirminiame restruktūrizavimo plane reikalavimui dėl tinkamo paties pagalbos gavėjo įnašo įvykdyti, t. y. sumokėjus atlygį už priemones, pervedus lėšų iš kapitalo rezervų, pardavus nemažai turimų kitų įmonių akcijų ir sumažinus sąnaudas, gaunamas 5,9 mlrd. EUR įnašas, todėl šių priemonių turėtų pakakti;

(125) nors iš pradžių Vokietija savo pasiūlytas kompensuojamąsias priemones, t. y. balanso sumos sumažinimą, pelningų veiklos portfelių atsisakymą, 12 (35) iš 21 turimų tarptautinių biurų uždarymą ir nemažos dalies kitų įmonių akcijų pardavimą (REAG ir DAL (36)), laikė pakankamomis, pakeistame restruktūrizavimo plane ji dar kartą jas pakeitė;

7. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

(126) Komisija gavo ir trečiųjų šalių pastabas. 2009 m. lapkričio 30 d. ir gruodžio 11 d. savo pastabas pateikė Sparkassenverbände, 2009 m. gruodžio 17 d. – Flowers;

7.1. SGVSH IR SVB PASTABOS

(127) Sparkassenverbände nesutiko su išankstine Komisijos nuomone, kad dėl kapitalo atkūrimo priemonės, kurią HSH suteikė viešieji akcininkai, jos turėjo neproporcingai didelę naudą, nes, jų nuomone, naujai išleistų akcijų kaina buvusi gana maža;

(128) Sparkassenverbände teigimu, jei HSH atveju procedūra būtų suskaidyta, t. y. pagalbos priemonės būtų patvirtinamos pagal vieną procedūrą, o galimos netiesioginės pagalbos mažumos akcininkams klausimas svarstomas pagal kitą procedūrą, būtų pažeistos Reglamento (EB) Nr. 659/1999 (37) (toliau – Procedūrinis reglamentas) 7 straipsnio nuostatos. Sparkassenverbände mano, kad pagalbos priemonė negali būti tuo pat metu suderinama su vidaus rinka (kalbant apie HSH) ir nesuderinama (kalbant apie HSH akcininkus). Neigiamas sprendimas dėl kapitalo atkūrimo kalbant apie Sparkassenverbände ir Flowers reikštų, kad kapitalo atkūrimo priemonė yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba. Sparkassenverbände nuomone, Komisija mažumos akcininkų įtraukimo į dalijimąsi našta klausimą turėtų nagrinėti bendrai vertindama dalijimąsi našta kalbant apie kapitalo atkūrimą;

(129) Sparkassenverbände teigimu, tai, kad mažumos akcininkų akcijų dalys sumažėjo, Komisijos nuomone, nepakankamai, negali būti laikoma valstybės pagalba. Akcijų dalies sumažėjimas yra antrinis kapitalo atkūrimo poveikis. Be to, netenkinami SESV 107 straipsnio 1 dalies kriterijai, nes Sparkassenverbände pagalbos taisyklių požiūriu nėra įmonės. SGVSH ir SVB pačios nedalyvauja jokioje rinkoje, o yra tik savo narių (viešųjų taupomųjų bankų, veikiančių Hamburge ir Šlėzvigo-Holšteino žemėje) akcijų laikytojos. Naudos Sparkassenverbände galbūt galėtų turėti dėl HSH akcijų vertės padidėjimo, nes tai būdinga bet kuriai kapitalo injekcijai. Be to, Sparkassenverbände nuomone, tariamas pranašumas suteiktas ne iš valstybinių išteklių. Akcijų dalies sumažėjimo lygis priklauso nuo akcijų skaičiaus ir kainos. Tačiau sprendimas dėl kainos buvo priimtas ne valstybės, o visuotiniame akcininkų susirinkime. Šio sprendimo negalima priskirti valstybei ir, remiantis sprendimu byloje Stardust Marine (38), negalima laikyti valstybės pagalba. Sparkassenverbände teigimu, bet kokiu atveju tariamas pranašumas neturėjo jokio poveikio taupomųjų bankų konkurencinei padėčiai rinkose, kuriose jie dalyvauja. Taigi tariamas pranašumas neiškreipia konkurencijos ir nedaro įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai;

(130) Sparkassenverbände taip pat atkreipė dėmesį, kad Komisija kitais kapitalo atkūrimo atvejais antrinio poveikio netyrė. Tokio požiūrio nesilaikė ir ES teismai sprendime byloje WestLB (39). Sparkassenverbände taip pat pažymėjo, kad Komisija netyrė antrinio poveikio kitais atvejais, kai naujai išleistų akcijų kaina atrodė esanti labai didelė (40). Jų nuomone, jei šis aspektas būtų tiriamas tik tokiais atvejais kaip HSH ar BayernLB, būtų pažeidžiamas vienodo požiūrio principas;

(131) Sparkassenverbände taip pat teigė, kad akcinės bendrovės akcininkai turi pirmumo teisę įsigyti naujų akcijų. Tačiau tai esanti galimybė, o ne pareiga. Sparkassenverbände naujų akcijų kainą laikė tinkama, tačiau dėl finansinių priežasčių negalėjo dalyvauti kapitalo atkūrime;

(132) Sparkassenverbände taip pat teigia, kad 2008 m. jos svariai prisidėjo prie HSH kapitalo priemonių. 2008 m. liepos mėn. Sparkassenverbände 685 mln. EUR vertės akcijas be balsavimo teisės pavertė 125 mln. EUR dydžio HSH įstatiniu kapitalu ir 560 mln. EUR dydžio kapitalo rezervais. Be to, Sparkassenverbände kartu su Flowers pasirašė 962 mln. EUR vertės akcijas be balsavimo teisės konvertuojamų vertybinių popierių forma (mišrioji priemonė); Sparkassenverbände dalis buvo 660,5 mln. EUR. 2008 m. pabaigoje 3,1 mlrd. EUR kapitalo rezervų HSH panaudojo nuostoliams padengti ir mišriųjų priemonių sumažėjimo dėl nuostolių išvengti. Dėl to Sparkassenverbände prarado savo 560 mln. EUR kapitalo rezervų dalį. Privalomais konvertuojamais vertybiniais popieriais prisidedama prie HSH nuostolių dengimo; atlygis už vieną atkarpą taip pat nesumokėtas. Nuo 2008 m. dividendai Sparkassenverbände nemokami;

(133) Sparkassenverbände nurodo 2009 m. gegužės mėn. savo akcijas norėjusios parduoti, tačiau negalėjusios to padaryti dėl 2003 m. kovo 25 d. su viešaisiais savininkais sudaryto akcijų turėjimo susitarimo. Šio susitarimo susitariančiosios šalys įsipareigojo savo balsavimo teise naudotis taip, kad būtų išlaikyta viešųjų akcininkų ir Sparkassenverbände balsų dauguma, ir neparduoti savo akcijų dalies iki tam tikro procentinio dydžio. Akcijų turėjimo susitarimo negalima nutraukti iki 2013 m. gruodžio 31 d.;

(134) Sparkassenverbände nurodė, kad jų dalys dėl kapitalo atkūrimo gerokai sumažėjo – nuo 13,2 iki 4,7 % ir nuo 1,62 iki 0,6 %. Viešieji akcininkai, turėdami 85,5 % tiesioginių ir netiesioginių akcijų, vykdo bendrą visų strateginių HSH spendimų kontrolę. Sparkassenverbände nuomone, privataus investuotojo požiūriu tokia bendra kontrolė reiškia papildomą mažumos akcininkų turimų akcijų vertės sumažėjimą;

(135) Sparkassenverbände nurodė, kad atlikti HSH vertinimą PwC užsakė HSH, o ne mažumos akcininkai. PwC vertinimą atliko pagal pripažintus vertinimo principus. Sparkassenverbände nuomone, PwC turėjo atsižvelgti į specialiąją vertę ir modifikuotą rizikos priemoką, dėl kurių akcijos vertė būtų 30 EUR. Todėl Sparkassenverbände laikosi nuomonės, kad jų akcijų dalys sumažėjo pernelyg daug, ir naštą vertina maždaug 200 mln. EUR;

7.2. FLOWERS PASTABOS

(136) Flowers pateikė panašius argumentus kaip Sparkassenverbände ir papildomai nurodė jau padarę nemažą įnašą restruktūrizuojant HSH. Jų aiškinimu, 2008 m. liepos mėn. HSH suteiktos kapitalo priemonės glaudžiai susijusios su kapitalo padidinimu 2009 m. gegužės mėn. 2008 m. liepos mėn. Flowers įmokėjo 300 mln. EUR grynaisiais. Atsižvelgiant į akcijas be balsavimo teisės konvertuojamų vertybinių popierių forma, kurių bendra vertė – 962 mln. EUR, Flowers grynaisiais iš viso įmokėjo 301,5 mln. EUR. Akcijomis be balsavimo teisės konvertuojamų vertybinių popierių forma prisidėta dengiant nuostolius, nes nebuvo sumokėta jokia atkarpa. Investuotojų teigimu, jų dalis šiose kapitalo priemonėse sudarė 48 %, taigi buvo daug didesnė už jų tuo metas turėtas HSH akcijas, kurios iš viso sudarė 25,67 %;

(137) Flowers, priešingai, negu sakoma išankstiniame Komisijos vertinime sprendimo pradėti procedūrą 65 ir 73 punktuose, nemanė, kad jų įnašas ir jų įtraukimas į dalijimąsi našta buvo nepakankami. Jie nurodė, kad 2009 m. panaudojant 3,1 mlrd. EUR kapitalo rezervų jų įnašas sudarė 794 mln. EUR. Investuotojai nurodė Komisijos sprendimą byloje Commerzbank (41) ir pažymėjo, kad Komisija Commerzbank atveju akcijų ir kito turto pardavimą laikė pakankamu įnašu, o draudimą mokėti atkarpas ir dividendus – dalijimąsi našta. Investuotojų nuomone, turi būti atsižvelgiama į 2008 m. kapitalo priemones;

(138) investuotojai pareikalavo, kad į jų blokuojančios mažumos netekimą sumažėjus jų akcijų dalims taip pat būtų atsižvelgiama kaip į jų įnašą. Nepaisant to, kad investuotojų akcijų dalis sumažėjo iki 9,19 %, atsižvelgiant į jų akcijų kvotą prieš kapitalo atkūrimą ir toliau iš jų būtų galima reikalauti prisidėti 26,58 % pagal garanto civilinę atsakomybę už visas prievoles. Be to, investuotojai Komisijos abejones dėl HSH vertinimo ir, Komisijos nuomone, per didelės akcijų kainos laikė nepagrįstomis. Jų nuomone, nebuvo atsižvelgta į nemažai vertę didinančių veiksnių;

(139) investuotojų aiškinimu, kadangi Vokietijos teisėje nenumatyta akcijų perdavimo galimybė, netiesioginės pagalbos, suteiktos mažumos akcininkams, išieškoti negalima. Skaidyti vykstančios procedūros taip pat negalima, nes HSH suteikta tik viena pagalbos priemonė;

8. VOKIETIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

(140) Vokietija pateikė vieną pastabą dėl Sparkassenverbände ir Flowers pastabų. Ji ir toliau laikėsi nuomonės, kad HSH vertinimas yra tikslus ir kad mažumos akcininkai neturėjo naudos iš netiesioginės valstybės pagalbos. Be to, Vokietija pritarė procedūros skaidymui, jei taip ją būtų galima greičiau užbaigti, nes to laukia HSH ir rinkos. Vokietija suabejojo, ar kapitalo atkūrimas yra vienas teisinis procesas ir todėl pagalbos teisės požiūriu jį visą galima vertinti tik vienodai. Nurodydama ES teismų praktiką Vokietija teigė, kad procedūros skaidymas teisiškai įmanomas. Jos nuomone, jei teisinis pagalbos vertinimas kalbant apie skirtingus pagalbos gavėjus (šiuo atveju HSH ir mažumos akcininkai) būtų skirtingas, dėl to nekiltų grėsmė HSH suteiktos pagalbos suderinamumui su vidaus rinka. Bankui suteiktos pagalbos proporcingumą būtų galima užtikrinti atitinkamu restruktūrizavimo planu, o galimus pranašumus, mažumos akcininkų įgytus dėl per didelės naujai išleistų akcijų kainos, reikėtų nagrinėti ir koreguoti atskirai. Vokietija nesutiko su Flowers nuomone, kad netiesioginės pagalbos, suteiktos mažumos akcininkams, negalima išieškoti, nes esą Vokietijos teisėje nenumatyta akcijų perdavimo galimybė. Komisijos teigimu, toks perdavimas pagal Vokietijos teisę galimas, bet net jei nebūtų galimas, Vokietija, norėdama pateisinti Komisijos sprendimo išieškoti pagalbą nevykdymą, negalėtų remtis dokumento, pagal kurį galima vykdyti sprendimą, nebuvimu;

9. PAGALBOS VERTINIMAS

9.1. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

(141) pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai;

(142) priemonę galima laikyti valstybės pagalba, jei tenkinamos šios sąlygos: a) ji finansuojama valstybės narės arba iš valstybinių išteklių; b) ja suteikiamas pranašumas, kuriuo gali būti palaikomos tam tikros įmonės ar tam tikrų prekių gamyba; c) šis pranašumas yra atrankusis ir d) ši priemonė iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti ir gali daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, turi būti tenkinamos visos šios sąlygos. Komisija tebesilaiko nuomonės, kad šios sąlygos tenkinamos;

(143) pirma, priemones suteikė HSH Finanzfonds AöR, viešųjų savininkų įsteigta, lygiomis dalimis jiems priklausanti ir jų valdoma viešosios teisės įstaiga. Ji įsteigta pagal 2009 m. balandžio 3 d. Kylyje ir 2009 m. balandžio 5 d. Hamburge pasirašytą Hamburgo ir Šlėzvigo-Holšteino žemių valstybinę sutartį (42). HSH Finanzfonds AöR vykdo viešųjų savininkų užduotį remti HSH. Šiai užduočiai įvykdyti HSH Finanzfonds AöR prisiima iki 10 mlrd. EUR garantijas, įsigyja HSH akcijų ir ima paskolas šioms akcijoms įsigyti. Pagal valstybinės sutarties 3 dalį už HSH Finanzfonds AöR įsipareigojimus atsako viešieji savininkai. Taigi priemonės finansuojamos aiškiai iš valstybinių išteklių;

(144) antra, apsaugos nuo rizikos ir kapitalo atkūrimo priemonės suteiktos siekiant išvengti HSH bankroto (43), taigi jomis prisidėta prie HSH išlikimo. Todėl tai yra ekonominiai pranašumai pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį;

(145) trečia, priemonės skirtos specialiai HSH, vadinasi, yra atrankiosios;

(146) taip pat, kad nagrinėjamos priemonės būtų laikomos valstybės pagalba, jos turi iškreipti konkurenciją arba galėti ją iškreipti ir galėti daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Ar tokių pasekmių yra, galima ištirti pagal pagalbos dydį ir pagalbos priemonės bei pagalbos gavėjo ypatybes (44). Dėl pagalbos priemonių HSH galėjo išvengti bankroto ir tęsti savo veiklą nemažoje dalyje rinkų. HSH yra tarptautiniu mastu veikiantis bankas ir konkuruoja su kitais bankais Vokietijoje ir kitose šalyse. Be to, HSH Vokietijos bankų sektoriui yra sistemiškai svarbus bankas (45) ir svarbus konkurencijos dalyvis laivų ir lėktuvų finansavimo rinkoje (HSH yra didžiausias pasaulyje laivų finansavimo teikėjas ir pirmaujantis finansinių paslaugų aviacijos sektoriuje teikėjas). Be to, HSH gavo sąlyginai didelę pagalbą (žr. (159) punktą), o apsauga nuo rizikos siekia apie 75 % jo balanso sumos. Atsižvelgiant į priemonės poveikį, HSH padėtį bankų sektoriuje (ypač laivų finansavimo rinkoje) ir pagalbos dydį, buvo pavojus, kad šiam bankui suteiktas pranašumas daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai;

(147) šis vertinimas nepasikeitė ir atsižvelgus į Vokietijos ir trečiųjų šalių pastabas. Vokietijos teiginiai dėl HSH suteiktų priemonių pagalbos pobūdžio yra prieštaringi. Viena vertus, Vokietija reikalauja, kad Komisija apsaugos nuo rizikos priemonę tirtų ne pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto, o pagal Pranešimą dėl garantijų, regis, tardama, kad apsauga nuo rizikos yra valstybės pagalba. Kita vertus, Vokietija teigia (kaip apibendrinta šio sprendimo 6.3 skyriuje), kad privatus investuotojas viešųjų savininkų vietoje, atsižvelgdamas į neribotas valstybės garantijas (garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles), pagal kurias mokestiniai reikalavimai siektų ne mažiau kaip 30 mlrd. EUR, taip pat būtų ėmęsis HSH sanavimo priemonių, siekdamas išvengti didesnių nuostolių. Vokietija iš to daro išvadą, kad privataus investuotojo testo kriterijai tenkinami ir kad nagrinėjamos priemonės nėra valstybės pagalba;

(148) Vokietija klaidingai aiškino teismų praktiką, kuria rėmėsi. Šiuo atveju Vokietija argumentuoja, kad vieną valstybės pagalbą (garanto civilinę atsakomybę už visas prievoles) reikėtų laikyti likvidavimo išlaidų sudedamąja dalimi, kad kitą valstybės pagalbą (kapitalo atkūrimą ir apsaugą nuo rizikos) būtų galima laikyti suderinama su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principu. Byloje Linde šalys rinkos sąlygomis sudarė sandorį, kuriame buvo numatyta priemoka siekiant nutraukti anksčiau taip pat rinkos sąlygomis sudarytą tiekimo sutartį, kurią vykdydamos jos patirdavo didelių metinių nuostolių. ESBT šiuo klausimu pažymėjo: „pirmiau apibūdintas plataus masto susitarimas laikytinas įprastu prekybos sandoriu, kurį sudarydami […] [patikos įstaiga] ir LWG elgėsi kaip į rinkos ekonomiką orientuoti ekonomikos subjektai. Akivaizdu, kad jie pirmiausia rėmėsi komerciniais svarstymais, atmesdami ekonominės ar socialinės politikos tikslus.“ („die vorstehend beschriebene umfassende Vereinbarung [ist] als ein normales Handelsgeschäft anzusehen, in dessen Rahmen sich die …[Treuhandanstalt] und LWG als marktwirtschaftlich orientierte Wirtschaftsteilnehmer verhalten haben. Offenkundig haben sich diese Beteiligten vor allem von kaufmännischen Erwägungen unter Ausschluss wirtschafts- oder sozialpolitischer Ziele leiten lassen. (46).“) Abiejų bylų negalima lyginti, nes Linde atveju abu sandoriai buvo sudaryti rinkos sąlygomis, o HSH atveju – nė vienas;

(149) garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles apibrėžiama kaip tiesioginis įstatymu ar potvarkiu grindžiamas vietos valdžios institucijos ar kitos viešosios teisės įstaigos įsipareigojimas padengti viešosios teisės kredito įstaigos įsipareigojimus kreditoriams. Taigi garanto civiline atsakomybe už visas prievoles pagrindžiamas garanto įsipareigojimas veikti tada, kai kredito įstaiga tampa nemoki arba likviduojama. Ja pagrindžiama tiesioginė kredito įstaigos kreditorių pretenzija garantui, tačiau ją galima pareikšti tik jei kredito įstaigos turto neužtenka kreditorių reikalavimams patenkinti. Garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles neribojama nei sumos, nei laiko atžvilgiu. Be to, kredito įstaiga už šią atsakomybę nemoka jokio atlygio (47). Garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles yra neatlygintina, neribota subsidiari viešosios įstaigos (savivaldybės, žemės) atsakomybė už viešosios teisės įstaigai (šiuo atveju viešosios teisės kredito įstaigai) keliamus mokestinius reikalavimus tuo atveju, jei šį įstaiga yra nemoki. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas viešųjų savininkų vietoje nebūtų, kaip kad pasielgė viešieji savininkai prisiimdami garanto civilinę atsakomybę už visas prievoles, už banką prisiėmęs neatlygintinos, neribotos balanso dydžio garantijos;

(150) Komisija garanto civilinę atsakomybę už visas prievoles iš tikrųjų laikė valstybės pagalba. Komisija pareikalavo, kad Vokietija garanto civilinės atsakomybės už visas prievoles priemonę panaikintų;

(151) garanto civilinė atsakomybė už visas prievoles įtvirtinta viešojoje teisėje. Viešieji savininkai pagal garanto civilinę atsakomybę už visas prievoles atsakomybę prisiima kaip viešosios valdžios subjektai, o ne kaip privatūs savininkai. Pagal Komisijos sprendimų priėmimo praktiką (48) ir teismų praktiką (49) likvidavimo išlaidų sudedamąja dalimi galima laikyti tik tuos įsipareigojimus, kuriuos būtų galėjęs įvykdyti rinkomis sąlygomis veikiantis investuotojas. Kaip paaiškinta149 dalyje, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas nebūtų bankui suteikęs neatlygintinos, neribotos ir viso balanso dydžio garantijos. Tad vertinant šį atvejį sprendimas byloje Linde nelabai svarbus, nes dėl garanto civilinės atsakomybės už visas prievoles atsirandančių įsipareigojimų negalima laikyti likvidavimo išlaidomis;

(152) kapitalo atkūrimo pagalbos elementu reikia laikyti kapitalo atkūrimo nominaliąją vertę, nes rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas sunkumų patiriančiai įmonei tokių lėšų niekada nebūtų suteikęs. Kaip paaiškinta sprendimo dėl sanavimo 27 ir 28 punktuose, mažumos akcininkų nedalyvavimas kapitalo atkūrime ir nevienodas dėl sanavimo priemonių atsirandančios naštos padalijimas viešiesiems savininkams rodo, kad viešieji savininkai atkurdami kapitalą siekė viešosios politikos tikslų ir veikė ne kaip privatūs investuotojai. Remdamasi savo sprendimų priėmimo praktika (50) Komisija patvirtina savo nuomonę, kad kapitalo atkūrimo pagalbos elementas yra 3 mlrd. EUR;

(153) Komisija taip pat patvirtina, kad apsaugos nuo rizikos pagalbos elementas siekia 10 mlrd. EUR. Nepaisant to, kad Vokietija pateikė kitokių argumentų, Komisija, kaip ir anksčiau, yra įsitikinusi, kad priemonę reikia tirti remiantis Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto. Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto aiškinama, kaip pagalbos teisės požiūriu pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą reikia vertinti valstybių narių suteiktas paramos sumažėjusios vertės turtui priemones. Sumažėjusios vertės turtas yra turtas, dėl kurio bankams kyla pavojus patirti nuostolių. Komisijos nuomone, Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto reikia taikyti tiriant visas paramos priemones, kurios skirtos sumažėjusios vertės turtui ir kuriomis iš tikrųjų suteikiama parama atitinkamai finansų įstaigai, nes pagal šį komunikatą paramos turtui priemonės yra tokios priemonės, dėl kurių bankai gali išvengti didelio tam tikrų kategorijų turto vertės nurašymo (51). Tai pasakytina apie apsaugos nuo rizikos priemonę ir šiuo atveju;

(154) Komisija nesutinka su Vokietijos nuomone, kad Komunikatas dėl sumažėjusios vertės turto netaikytinas ir kad garantijos patyrus antrąjį nuostolį pagalbos elementas apskaičiuotinas pagal bendrąsias pagalbos taisykles, visų pirma pagal Pranešimą dėl garantijų. Pranešimas dėl garantijų taikomas pagalbos priemonėms, kuriomis siekiama atkurti bankų likvidumą (52). Apsauga nuo rizikos siekiama kito tikslo. Ji nukreipta į banko turtą ir ja siekiama galimybės panaudoti kuo daugiau kapitalo, kad bankas galėtų pagerinti nuosavo kapitalo kvotą;

(155) reaguodama į Vokietijos išsakytą ratione temporis pastabą Komisija primena, kad neatsižvelgiant į tai, kada priemonė suformuota ar apie ją pranešta, Komisija turi taikyti sprendimo priėmimo metu galiojančius teisės aktus ir komunikatus (53). Tai yra bendroji taisyklė ir bet kokia šios taisyklės išimtis turi būti aiškiai įvardyta tame teisės akte, kuris būtų taikytinas priešingu atveju. Kaip patvirtino ES teismai (54), priemonė, apie kurią pranešta, turi būti nagrinėjama pagal sprendimo priėmimo metu taikytinas taisykles. Todėl Komisija dabartinės finansų krizės sąlygomis Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto jau yra taikiusi tirdama priemones, apie kurias buvo pranešta prieš šio komunikato paskelbimą (55);

(156) pagal Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto pagalbos suma yra turto perdavimo vertės ir rinkos vertės skirtumas. Apsaugoto portfelio perdavimo vertė yra [apie 168] mlrd. EUR, tai atitinka [apie 172] mlrd. EUR jo nominaliąją vertę atskaičius 3,2 mlrd. EUR pirmąjį nuostolį (dalis patyrus pirmąjį nuostolį);

(157) dėl nemažos apsaugoto portfelio apimties ir jo sudėties ([60–80] % portfelio sudaro paskolos) nustatyti jo rinkos vertę sunku. Jeigu nėra rinkos, kai kurio turto vertė iš tikrųjų gali būti lygi nuliui (56). Bet kokiu atveju apsaugoto portfelio rinkos vertė yra daug mažesnė už jo realiąją ekonominę vertę (57), kuri atspindi kaip pagrindą imtą ilgalaikę ekonominę turto vertę. Kadangi garantijos pagalbos suma negali būti didesnė už garantijos nominaliąją vertę (10 mlrd. EUR), nustatyti tikslią vertę nebūtina. Todėl Komisija mano, kad apsaugos nuo rizikos pagalbos elementas yra 10 mlrd. EUR;

(158) Komisija nurodo, kad SoFFin suteiktos 17 mlrd. EUR likvidumo garantijos yra pagal Vokietijos schemą suteikta pagalba;

(159) Komisija padarė išvadą, kad apsaugos nuo rizikos ir kapitalo atkūrimo pagalbos elementas yra 13 mlrd. EUR. Komisija taip pat mano, kad likvidumo garantijų pagalbos elementas yra iki 17 mlrd. EUR;

9.2. PAGALBOS PRIEMONIŲ SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

9.2.1. SESV 107 STRAIPSNIO 3 DALIES B PUNKTO TAIKYMAS

(160) pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka, jei ji skirta „kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti“. Patvirtindama Vokietijos bankų gelbėjimo paketą (58) Komisija patvirtino, kad Vokietijos ekonomikai gresia dideli sutrikimai ir kad valstybės parama bankams gali šiuos sutrikimus atitaisyti. Nors nuo 2010 m. pradžios ekonomika pamažu atsigauna, Komisija tebemano, kad sąlygos, kuriomis remiantis galima patvirtinti valstybės pagalbą pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktą, yra tenkinamos, nes padėtis finansų rinkose vėl pablogėjo. Komisija patvirtino šią nuomonę 2010 m. gruodžio mėn. priimdama komunikatą, kuriuo valstybės pagalbos taisyklių taikymas bankams skirtoms paramos priemonėms dėl finansų krizės (59) pratęstas iki 2011 m. gruodžio 31 d.;

(161) tokio banko kaip HSH žlugimas galėtų turėti tiesioginių padarinių finansų rinkoms, o kartu visai valstybės narės ekonomikai. Atsižvelgdama į dabartinį finansų rinkų nestabilumą Komisija bankų sektoriuje suteiktų pagalbos priemonių tyrimą ir toliau grindžia SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktu;

9.2.2. APSAUGOS NUO RIZIKOS SUDERINAMUMAS SU KOMUNIKATU DĖL SUMAŽĖJUSIOS VERTĖS TURTO

(162) paramos priemonių suderinamumą Komisija turėtų tirti remdamasi SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktu ir Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto. Komunikatu dėl sumažėjusios vertės turto, priešingai, negu teigia Vokietija, nesiekiama vien vienodos administravimo praktikos (60), o aiškinama, kaip taikyti pagalbos taisykles tiriant paramos sumažėjusios vertės turtui priemones. Jame atsižvelgiama į paramos priemonių ypatumus ir remiantis pagalbos taisyklėmis nustatomi tokių priemonių suderinamumo kriterijai. Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto taikymu siekiama užtikrinti valstybių narių suteiktų paramos priemonių nuoseklumą ir pagalbos kontrolės taisyklių laikymąsi. Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 18 punkte sakoma, kad šio komunikato tikslas – nustatyti suderintus principus ir sąlygas, siekiant kuo labiau užtikrinti paramos turtui priemonių veiksmingumą vidaus rinkoje, atsižvelgiant į ilgalaikį tikslą atkurti normalias rinkos sąlygas. Taigi šio komunikato tikslai daug platesni, negu aiškina Vokietija, ir apima ne vien vienodą administravimo praktiką. Atsižvelgdama į šiuos tikslus Komisija Komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto turi taikyti tirdama visas paramos priemones;

(163) taigi Komisija nemato jokio pagrindo priemonę tirti remiantis tiesiogiai SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktu, kaip reikalauja Vokietija;

(164) Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto nustatyta, kokiomis sąlygomis paramos priemonės yra suderinamos su SESV 107 straipsnio 3 dalies b punktu. Taigi suderinamumo tyrimą reikia atlikti remiantis nemažai kriterijų, visų pirma tai turto tinkamumas paramos priemonėms gauti, turto valdymas, apsaugoto portfelio vertinimas, aiškus problemos nustatymas ir visiškas ex ante skaidrumas bei sumažėjusios vertės atskleidimas, priemonės derinimas su viešosios politikos tikslais, atlygio tinkamumas ir dalijimasis našta bei privalomas Komisijos atliekamas restruktūrizavimo plano patikrinimas;

9.2.2.1. Turto tinkamumas paramos priemonėms gauti

(165) pagal Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 33 ir tolesnius punktus turtą, atitinkantį reikalavimus dėl paramos, reikia nustatyti ir suskirstyti pagal kategorijas („krepšelius“). Išsami informacija apie šių kategorijų apibrėžimą pateikta Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto III priede. Visgi dėl turto, kuriam taikoma apsauga nuo rizikos, įvairovės Komunikate dėl sumažėjusios vertės turto numatytos „krepšelių“ sistemos nepakanka. Tačiau šio komunikato 35 punkte suteikiama didesnė veiksmų laisvė nustatant reikalavimus atitinkantį turtą – bankai, nepatenkantys į komunikato 33 punkte apibrėžtą sritį, gali išspręsti sumažėjusios vertės turto problemą ir nepateikdami specialaus pagrindimo, jei šis turtas neviršija 10–20 % viso banko, kuriam taikomas paramos mechanizmas, turto. Kadangi šiuo atveju nagrinėjama apsauga nuo rizikos siekia [apie 75] % HSH balanso sumos, Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 35 punkto taikymas nėra tinkamas sprendimas;

(166) tačiau pagal Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 32 punktą, kuriame pateiktos pagrindinės nuostatos dėl turto tinkamumo, nustatant turto, kuriam galima taikyti paramos priemonę, grupę reikia elgtis pragmatiškai. Komisija pažymi, kad finansų krizės paveikto turto kategorijų spektras laikui bėgant dėl pasklidimo poveikio padidėjo. Visų pirma laivybos, aviacijos ir nekilnojamojo turto sričių vertybiniai popieriai šiuo metu yra nelikvidūs arba jų vertė nurašoma. Paramos šių grupių turtui priemonėmis galima prisidėti prie to, kad būtų pasiekti Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto tikslai, t. y. padidinamas skaidrumas ir finansinis stabilumas, net jei šis turtas ir nepatenka į finansų krizę sukėlusio turto kategorijas. Dėl šios priežasties Komisija paramos tokiam turtui priemones laikė tinkamomis ankstesniais atvejais (61), laiko tinkamomis ir šiuo atveju;

(167) Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 36 punkte sakoma, kad turto tinkamumo kriterijai gali būti platesni, jei tai kompensuojama visapusišku restruktūrizavimu. Kuo didesnė apsaugoto turto dalis banko portfelyje, tuo visapusiškesnis turi būti restruktūrizavimas. Sprendime pradėti procedūrą Komisija išsakė abejonę dėl turto tinkamumo, nes tuo metu jai pateiktas pirminis restruktūrizavimo planas neatrodė pakankamai visapusiškas, kad būtų užtikrinta tinkama kompensacija už lankstų turto tinkamumo kriterijų taikymą. 2011 m. liepos 11 d.HSH pateikė pakeistą restruktūrizavimo planą. Pakeistos restruktūrizavimo priemonės apima balanso sumos sumažėjimą apie 61 %, turimų […] akcijų pardavimą ir 15 iš 21 tarptautinių HSH biurų uždarymą. Komisijos nuomone, restruktūrizavimo mastas yra tinkama kompensacija už lankstų Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto reikalavimų dėl turto tinkamumo taikymą. Taigi Komisijos abejonės dėl turto tinkamumo išsklaidytos;

9.2.2.2. Turto valdymas

(168) sprendimo pradėti procedūrą 45 punkte Komisija suabejojo garantijos suderinamumu su vidaus rinka kalbant apie turto valdymą. Kadangi visas turtas ir toliau turėjo būti įtrauktas į HSH balansą, nebuvo jokio įrodymo, kad HSH ir apsaugotas turtas funkciniu ir organizaciniu aspektais aiškiai atskirti (ypač kalbant apie valdymą, darbuotojus ir klientus);

(169) Vokietija pateikė papildomą informaciją ir paaiškino, kad HSH įsteigė restruktūrizavimo padalinį, kuris yra atskirai valdomas laipsniškai likviduojamas vidaus bankas. Vokietijos teigimu, HSH įvedė atskirų veiklos sektorių atskaitomybės ir restruktūrizavimo padalinio atskiro valdymo sistemas, tad jokių interesų konfliktų tarp pagrindinio banko ir restruktūrizavimo padalinio kilti negali. Komisija sutinka su (115) punkte apibendrintomis Vokietijos pastabomis dėl turto valdymo ir HSH šioje srityje padarytus pakeitimus laiko tinkamais. Taigi apsaugos nuo rizikos priemonė atitinka Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto reikalavimus dėl turto valdymo;

9.2.2.3. Apsaugoto portfelio vertinimas

(170) sprendimo pradėti procedūrą 47 punkte Komisija išsakė abejonę ir dėl apsaugoto portfelio vertinimo, nes nepriklausomi ekspertai įvertino tik nedidelę jo dalį, o HSH nepateikė pakankamai informacijos apie viso portfelio realiosios ekonominės vertės nustatymą. Prieš įgyvendinant priemonę HSH pasamdė du nepriklausomus ekspertus: Blackrock ir Cambridge Place, kurie įvertino tik nedidelę apsaugoto portfelio dalį – turtu užtikrintus vertybinius popierius – ir struktūrizuoto paskolų portfelio dalis;

(171) Komisija nesutinka su (116) punkte pateikta Vokietijos nuomone, kad kredito operacijas vargu ar įmanoma įvertinti, nes prognozės dėl grynųjų pinigų grindžiamos daugybe prielaidų, pvz., prielaidomis, susijusiomis su mokėjimo vėlavimu ateityje, įsipareigojimų neįvykdymo tikimybe ir įsipareigojimų neįvykdymo momentu, lėšų išieškojimu ir palūkanų normomis (palūkanų norma neatsižvelgiant į riziką ir rizikos priemoka). NET jei pratęsiamų paskolų, kurios įprastos laivų ir nekilnojamojo turto finansavimo srityje, t. y. didžiojoje apsaugoto portfelio dalyje, atveju įvertinti sudėtingiau, iš Komisijos sprendimų priėmimo praktikos matyti, kad portfeliai, įskaitant panašų turtą, jau būna įvertinti grindžiant grynųjų pinigų srautu (62). Be to, Vokietija negalėjo pateikti įrodymo, kad grynųjų pinigų srauto prognozėmis grįsto vertinimo rezultatas būtų visai kitoks;

(172) vertinimas turėjo būti atliekamas pagal Europos Sąjungos lygmeniu nustatytą vienodą metodą. Komisijos prašymu, HSH ir jo išorės ekspertas Morgan Stanley, glaudžiai bendradarbiaudami su Komisijos ekspertais, atliko išsamų portfelio vertinimą. Prielaidos, kuriomis vertinimą grindė HSH, atitiko Komisijos kitais atvejais taikytus griežtus nepalankiausių sąlygų scenarijus. Taikyti metodai buvo nuoseklūs;

(173) vertinimas parodė, kad tikėtini nuostoliai gerokai viršytų 3,2 mlrd. EUR dalį patyrus pirmąjį nuostolį ir jiems padengti reikėtų 10 mlrd. EUR […] dalies patyrus antrąjį nuostolį. Taip pat paaiškėjo, kad realioji ekonominė vertė […] yra apie [155–170] mlrd. EUR ([apie 172] mlrd. EUR atskaičius 3,2 mlrd. EUR atskaičius [2,5–10] mlrd. EUR);

(174) kadangi vertinimas buvo atliekamas nepažeidžiant Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto reikalavimų, Komisija mano, kad sprendimo pradėti procedūrą 45 punkte jos išsakytos abejonės išsklaidytos;

9.2.2.4. Visiškas ex ante skaidrumas ir informacijos atskleidimas

(175) sprendimo pradėti procedūrą 42 punkte Komisija išsakė abejonę dėl skaidrumo ir informacijos atskleidimo, nes Vokietija nepateikė išsamaus apsaugoto portfelio vertinimo, atlikto pripažinto nepriklausomo eksperto;

(176) Komunikato dėl sumažėjusios vertės turto 20 punkte reikalaujama, kad reikalavimus atitinkantys bankai, kurie kreipiasi dėl pagalbos, turėtų būti ex ante visiškai skaidrūs ir atskleisti sumažėjusią turto, kuriam bus teikiamos paramos priemonės, vertę, remdamiesi atitinkamu vertinimu, kurį patvirtina pripažinti nepriklausomi ekspertai ir susijusi priežiūros institucija. Reikalavimai dėl perduotos informacijos apie sumažėjusios vertės turtą išsamu