30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/87 
 Tarybos sprendimas  
2006 m. gruodžio 19 d. 
dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“,  
įgyvendinan čios Europos bendrijos mokslini ų tyrimų,  
technologin ės plėtros ir demonstracin ės veiklos  
septintąją bendrąją program ą (2007–2013 m.) 
(tekstas svarbus EEE) 
(2006/971/EB) 
EUROPOS S ĄJUNGOS Taryba, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 166 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę 1, 
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę 2, 
                                                 
1 2006 m. lapkri čio 30 d. nuomon ė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).  
2 OL C 185, 2006 8 8, p. 10. 
L 400/88 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 kadangi: 
(1) Remiantis Sutarties 166 straipsnio 3 dalimi, 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB d ėl Europos bendrijos mokslini ų tyrimų, 
technologin ės plėtros ir demonstracin ės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–
2013 m.)1 (toliau – Bendroji programa) turi b ūti įgyvendinamas vykdant speciali ąsias 
programas, kuriose nustatomos išsamios j ų įgyvendinimo taisykl ės, trukmė ir numatomos 
reikalingos priemon ės. 
(2) Bendroji programa apima keturias veiklos r ūšis: tarptautin į bendradarbiavim ą politikos 
apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“) , mokslinius tyrimus, vykdomus mokslini ų 
tyrimų bendruomen ės iniciatyva („Id ėjos“), mokymo ir karjeros pl ėtojimo param ą mokslo 
darbuotojams („Žmon ės“) ir param ą mokslini ų tyrimų pajėgumams stiprinti 
(„Pajėgumai“). Šia Speciali ąja programa tur ėtų būti įgyvendinta programos 
„Bendradarbiavimas“ veikla, susijusi  su netiesioginiais veiksmais.  
(3) Įmonių, mokslini ų tyrimų centrų ir universitet ų dalyvavimo bei mokslini ų tyrimų rezultatų 
skleidimo taisykl ės, skirtos Bendrajai programai (tol iau – dalyvavimo ir informacijos 
skleidimo taisykl ės) turėtų būti taikomos šiai specialiajai programai. 
                                                 
1 OL L 412, 2006 12 30, p. 1. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/89 
 (4) Bendroji programa tur ėtų papildyti valstyb ėse narėse vykdom ą veiklą, taip pat kit ą 
Bendrijos veikl ą, kurios reikia strategin ėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, vis ų 
pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su strukt ūriniais fondais, žem ės ūkiu, švietimu, 
mokymu, kult ūra, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikata, vartotoj ų apsauga, 
užimtumu, energija, transportu ir aplinka. 
(5) Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MV Į susijusi veikla tur ėtų 
papildyti veikl ą, vykdom ą pagal Bendr ąją konkurencingumo ir inovacij ų programą, o tai 
padės sumažinti atotr ūkį tarp mokslini ų tyrimų ir inovacij ų bei skatins vis ų rūšių 
inovacijas. 
(6) Įgyvendinant Bendr ąją programą gali prireikti papildom ų programų, kuriose dalyvaut ų tik 
tam tikros valstyb ės narės, Bendrijai tekt ų dalyvauti keli ų valstybių narių vykdomose 
programose, arba tekt ų kurti bendras įmones ar kitas strukt ūras, kaip apibr ėžta Sutarties 
168, 169 ir 171 straipsniuose. 
(7) Pagal šią Specialiąją programą turėtų būti suteiktas įnašas į Europos investicij ų banką 
(EIB) Rizikos pasidalijimo finansinei prie monei sukurti siekiant pagerinti galimybes 
pasinaudoti EIB paskolomis. 
L 400/90 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 (8) Pagal šią Specialiąją programą, papildan čią kitas Bendrijos programas, tur ėtų būti 
remiamas tinkamas MV Į dalyvavimas j ų labui pasitelkiant konkre čias priemones ir 
specialius veiksmus.  
(9) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, Bendrija sudar ė keletą tarptautini ų susitarim ų 
mokslinių tyrimų srityje ir tur ėtų stengtis stiprinti tarptautin į bendradarbiavim ą šioje srityje 
siekiant toliau integruoti Bendrij ą į pasaulinę mokslini ų tyrimų bendruomen ę. Todėl 
Specialioji programa tur ėtų būti atvira b ūtinus susitarimus sudariusi ų šalių dalyvavimui, o 
projektuose abipus ės naudos pagrindu – tre čiųjų šalių subjektų ir tarptautini ų organizacij ų 
mokslinio bendradarbiavimo srityje bendradarbiavimui.  
(10) Pagal šią programą vykdoma mokslini ų tyrimų veikla tur ėtų atitikti pagrindinius etikos 
principus, įskaitant Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje išd ėstytus principus. 
(11) Bendrosios programos įgyvendinimu tur ėtų būti prisidėta prie tvaraus vystymosi 
skatinimo. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/91 
 (12) Reikėtų užtikrinti patikim ą Bendrosios programos finans ų valdymą ir jos įgyvendinim ą 
kuo veiksmingesniu ir vartotojui priimtinesniu b ūdu, užtikrinant teisin į tikrumą ir sąlygų 
visiems dalyviams dalyvauti programoje sudarym ą laikantis 2002 m. birželio 25 d. 
Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio reglamento1 ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 
2342/20022, nustatan čio išsamias to finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kit ų 
vėlesnių pakeitimų nuostatų. 
(13) Pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglament ą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 d ėl 
Europos Bendrij ų finansinių interesų apsaugos 3, 1996 m. lapkri čio 11 d. Tarybos 
reglament ą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 d ėl Komisijos atliekam ų patikrinim ų ir 
inspektavim ų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrij ų finansinius interesus nuo 
sukčiavimo ir kit ų pažeidim ų 4 bei 1999 m. geguž ės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglament ą (EB) Nr. 1073/1999 d ėl Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) 
atliekamų tyrimų 5 taip pat reik ėtų imtis atitinkam ų Europos Bendrij ų finansinius interesus 
atitinkančių priemoni ų, kad būtų stebimas tiek suteiktos finansin ės paramos, tiek ši ų lėšų 
panaudojimo veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidim ų ir sukčiavimo, ir reik ėtų imtis 
reikiamų veiksmų siekiant susigr ąžinti prarastas, neteisingai išmok ėtas ar netinkamai 
panaudotas l ėšas.  
                                                 
1 OL L 248, 2002 9 16, p.1. 
2 OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pake itimais, padarytais Ko misijos reglamentu 
(EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3). 
3 OL L 312, 1995 12 23, p. 1.  
4 OL L 292, 1996 11 15, p. 2. 
5 OL L 136, 1999 5 31, p. 1. 
L 400/92 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 (14) Kadangi šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemon ės yra iš esm ės valdymo 
priemonės ir todėl turėtų būti patvirtintos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos 
sprendimo, nustatan čio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais 
tvarką 1, šio sprendimo 4 straipsnyje numatytos valdymo tvarkos. Kita vertus, d ėl 
mokslinių tyrimų, kuriems naudojami žmogaus embrionai ir kamienin ės žmogaus 
embriono l ąstelės, kyla konkre čių etikos klausim ų, kaip apib ūdinta 1 straipsnyje. Be to, 
MTTP veikla, apimanti mokslinius tyrimus, priskiriamus „Saugumo“ temai yra nauja ir labai jautri sritis, ypa č galimų grėsmių ir saugumo incident ų atžvilgiu. Tod ėl tokių projektų 
finansavimo priemon ės turėtų būti tvirtinamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 
5 straipsnyje numatytos reguliavimo proced ūros. 
(15) Kiekvienai teminei sri čiai bendrajame Europos Bendrij ų biudžete tur ėtų būti skirta atskira 
biudžeto eilut ė. 
(16) Įgyvendinant ši ą programą deramą dėmesį reikėtų skirti lyčių aspekto integravimui, taip 
pat inter alia  darbo sąlygoms, įdarbinimo proces ų skaidrumui ir priimt ų dirbti pagal ši ą 
program
ą finansuojamuose projektuose ir  programose mokslo darbuotoj ų karjeros pl ėtrai; 
visiems šiems aspektams 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija d ėl Europos 
mokslinink ų chartijos ir Mokslinink ų priėmimo į darbą elgesio kodekso suteikia orientacin į 
pagrindą, atsižvelgiant į jų savanorišk ą pobūdį, 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
                                                 
1 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 
2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p.11). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/93 
 1 straipsnis 
Specialioji programa „Bendradarbiavimas “, skirta Bendrijos veiklai mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros srityje, įskaitant demonstracin ę veiklą, toliau – Specialioji programa, 
patvirtinama 2007 m. sausio 1 d. – 20 13 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 
2 straipsnis 
Pagal Speciali ąją programą „Bendradarbiavimas“ parama bus teikiama įvairiai mokslini ų tyrimų 
veiklai, vykdomai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse: 
a) sveikatos; b) maisto, žem ės ūkio, žuvininkyst ės ir biotechnologij ų; 
c) informacijos ir ryši ų technologij ų; 
d) nanomoksl ų, nanotechnologij ų, medžiag ų ir naujos gamybos technologij ų; 
e) energetikos; 
f) aplinkos ( įskaitant klimato kait ą); 
g) transporto ( įskaitant aeronautik ą); 
L 400/94 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 h) socialini ų ir ekonomikos moksl ų bei humanitarini ų mokslų; 
i) kosmin ės erdvės; 
j) saugumo. Įgyvendinant ši ą Specialiąją programą gali prireikti papildom ų programų, kuriose dalyvaut ų tik tam 
tikros valstyb ės narės, Bendrijai tekt ų dalyvauti keli ų valstybių narių vykdomose programose arba 
tektų įkurti bendras įmones ar kitas strukt ūras, kaip apibr ėžta Sutarties 168, 169 ir 
171 straipsniuose. 
Šios veiklos tikslai ir pagrindin ės kryptys yra išd ėstyti I priede. 
3 straipsnis 
Pagal Bendrosios programos II pried ą, Specialiosios programos vykdym ui reikalinga suma yra 
32 413 milijon ų EUR, iš kuri ų mažiau nei 6 % skiriami Komisijos administracin ėms išlaidoms. 
Orientacinis šios sumos paskir stymas pateiktas II priede. 
4 straipsnis 
1. Visa mokslini ų tyrimų veikla pagal ši ą Specialiąją programą vykdoma laikantis 
pagrindini ų etikos princip ų. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/95 
 2. Pagal ši ą programą nefinansuojamos šios mokslini ų tyrimų sritys: 
– mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama klonuoti žmones reprodukcijos tikslais, 
– mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus genetini am paveldui pakeisti, kai šie 
pakeitimai gali b ūti paveldimi 1, 
– mokslinių tyrimų veikla, skirta kurti žmogaus embrionams tik mokslini ų tyrimų arba 
kamienini ų ląstelių įsigijimo tikslais, įskaitant ir somatini ų ląstelių branduoli ų 
perkėlimą. 
3. Žmogaus kamienini ų ląstelių – suaugusi ų žmonių ir embrion ų – moksliniai tyrimai gali 
būti finansuojami atsižvelgiant į mokslinių pasiūlymų turinį ir į su jais susijusios (-i ų)  
valstybės (-ių) narės (-ių) teisinę sistemą. 
Paraiškoje d ėl žmogaus embrionini ų kamienini ų ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo 
prireikus pateikiama detali informaci ja apie licencijavimo ir kontrol ės priemones, kuri ų 
imsis valstybi ų narių kompetentingos institucijos, taip pat informacija apie etin į 
patvirtinim ą (- us), kuris (-ie) bus suteiktas (-i). 
Dėl žmogaus embrionini ų kamienini ų ląstelių gavimo, institucijoms, organizacijoms 
ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir kontrol ės tvarka pagal  
atitinkamos (- ų) valstybės (-ių) narės (-ių ) teisinę sistemą. 
                                                 
1 Mokslo tyrimai, susij ę su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali b ūti finansuojami. 
L 400/96 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 4. Pirmiau nustatytos mokslini ų tyrimų sritys antrame šios pr ogramos etape (2010–2013 m.) 
peržiūrimos atsižvelgiant į mokslo pažang ą. 
5 straipsnis 
1. Specialioji programa įgyvendinama pagal Bendrosios programos II priede nustatytas 
finansavimo schemas. 
2. Šios Specialiosios programos III priede nustatoma tvarka, kuria EIB suteikiama dotacija 
rizikos pasidalijimo finansinei priemonei įsteigti. 
3. IV priede pateikiamas orientacinis galim ų bendrų technologij ų iniciatyv ų sąrašas, dėl kurių 
gali būti priimti atskiri sprendimai ir orientacinis galimo bendrai įgyvendinam ų 
nacionalini ų mokslini ų tyrimų programų iniciatyv ų sąrašas, dėl kurių gali būti priimtas 
atskiras sprendimas pagal Sutarties 169 straipsn į. 
4. Šiai Specialiajai programai taikomos dal yvavimo ir informacijos skleidimo taisykl ės. 
6 straipsnis 
1. Komisija sudaro šios Specialiosios programos įgyvendinimo darbo program ą, kurioje 
išsamiau išd ėstomi I priede nurodyti tikslai bei moks liniai ir technologiniai prioritetai, 
finansavimo schema, kuri bus naudojama temai, d ėl kurios turi b ūti teikiami pasi ūlymai, ir 
įgyvendinimo tvarkaraštis. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/97 
 2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkam ą mokslini ų tyrimų veiklą, kurią vykdo 
valstybės narės, asocijuotosios šalys ir  Europos bei tarptautin ės organizacijos, ir į Europos 
pridėtinės vertės siekimą bei poveik į pramonės konkurencingumui ir Bendrijos politikos 
kryptims. Prireikus ji atnaujinama. 
3. Pasi ūlymai dėl netiesiogin ės veiklos pagal finansavimo schemas įvertinami ir projektai 
išrenkami atsižvelgiant į 15 straipsnio 1a dalyje d ėl dalyvavimo ir informacijos skleidimo 
taisyklių nustatytus kriterijus. 
4. Darbo programoje gali b ūti nurodoma: 
a) organizacijos, gaunan čios lėšų narystės mokesčio forma; 
b) parama veiklai, kuri ą vykdo special ų statusą turintys juridiniai asmenys. 
7 straipsnis 
1. Už Specialiosios programos įgyvendinim ą atsako Komisija. 
2. 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta valdymo proced ūra taikoma tvirtinant šias priemones: 
a) 6 straipsnyje nurodyt ą darbo program ą, įskaitant naudotinas finansavimo schemas, 
kvietimų teikti pasi ūlymus turin į, taip pat taikytin ų kriterijų įvertinimą ir atranką; 
b) bet kok į II priede pateikto orientacini o sumos paskirstymo patikslinim ą; 
L 400/98 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 c) veiklos 2 straipsnio a–g ir i punktuose nurodytose temin ėse srityse finansavimo 
patvirtinim ą, jeigu numatoma Bendrijos įnašo pagal ši ą programą suma yra lygi arba 
didesnė nei 1,5 mln. EUR; 
d) kitos veiklos, nei nurodyta šios dalie s c punkte ar 2 straip snio j punkte nurodyta 
teminė sritis, finansavimo patvirtinim ą, jeigu numatoma Bendrijos įnašo pagal ši ą 
programą suma yra lygi arba didesn ė nei 0,6 mln. EUR; 
e) įgaliojimų, susijusių su Bendrosios programos 7 stra ipsnio 2 dalyje ir 3 dalyse 
numatytais įvertinimais, nustatym ą. 
3. 8 straipsnio 3 dalyje nu statyta reguliavimo proced ūra taikoma tvirtinant šias priemones: 
a) darbo program ą, susijusią su 2 straipsnio j dalyje nur odyta temine sritimi, ir veiklos 
šioje temin ėje srityje finansavimo patvirtinim ą; 
b) veiklos, kurios metu naudojami žmogaus embrionai ir kamienin ės žmogaus 
embriono l ąstelės, finansavimo patvirtinim ą. 
8 straipsnis 
1. Komisijai padeda komitetas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/99 
 2. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. 
Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 daly je nustatytas la ikotarpis yra du m ėnesiai. 
3. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai. 
 Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 da lyje nustatytas la ikotarpis yra du m ėnesiai. 
4. Komisija reguliariai informuoja Komitet ą apie bendr ą Specialiosios programos 
įgyvendinimo pažang ą ir laiku teikia jam informacij ą apie visą pagal šią programą siūlomą 
ar finansuojam ą MTTP veikl ą, finansuojam ą pagal šią programą, kaip nurodyta V priede. 
5. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 
9 straipsnis 
Komisija pasir ūpina Bendrosios programos 7 straipsnyj e numatyta nepriklausoma Specialiosios 
programos srityse vykdomos veiklos steb ėsena, įvertinimu ir perži ūra. 
L 400/100 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 10 straipsnis 
Šis sprendimas įsigalioja tre čią dieną nuo jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 19 d. 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
                                                                       J. KORKEAOJA 
 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/101 
 I PRIEDAS  
MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI,  
PAGRINDIN ĖS TEMŲ IR VEIKLOS SRI ČIŲ KRYPTYS 
Pagal šią Specialiąją programą bus remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas Europos 
Sąjungoje ir už jos rib ų keliose temin ėse srityse, atitinkan čiose pagrindines žini ų ir technologij ų 
pažangos sritis, kuriose m oksliniai tyrimai turi b ūti skatinami ir remiami, siekiant spr ęsti Europos 
socialinius, ekonominius, visuomen ės sveikatos, aplinkos  apsaugos ir pramon ės uždavinius. 
Bendras tikslas yra prisid ėti prie tvaraus vystymosi, skatinant aukš čiausios kompetencijos 
mokslinius tyrimus, kuriais vis ų pirma siekiama pl ėsti žinias. 
Nustatytos šios dešimt Bendrijos veiklos temini ų sričių: 
1) sveikata; 
2) maistas, žem ės ūkis ir žuvininkyst ė, biotechnologijos; 
3) informacijos ir ryši ų technologijos; 
4) nanomokslai, nanotechnologijos, medžiag ų ir naujos gamybos technologijos; 
5) energetika; 6) aplinka ( įskaitant klimato kait ą); 
L 400/102 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 7) transportas ( įskaitant aeronautik ą); 
8) socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai; 9) kosmin ė erdvė; 
10) saugumas. Kiekviena tema aprašyta atsižvelgiant į tikslą, požiūrį į įgyvendinim ą ir veiklą, įskaitant toki ą, 
kuriai reikia plataus masto iniciatyv ų (kuri preliminariai išd ėstoma IV priede), tarptautin į 
bendradarbiavim ą, naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius. 
Bus tinkamai atsižvelgiama į tvaraus vystymosi princip ą. Atsižvelgiant į Europos moter ų ir vyrų 
lygių galimybi ų politiką, nustatytą Sutarties 2 ir 3 straip sniuose, veikla pagal ši ą Specialiąją 
programą bus užtikrinamas atitinkam ų priemoni ų, skirtų propaguoti ly čių lygybę ir mokslo 
darbuotoj ų moterų dalyvavim ą. Be to, vykdytin ų mokslini ų tyrimų etinių, socialini ų
, teisinių ir 
platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybi ų, taip pat mokslo ir technologin ės plėtros 
bei numatymo socialini ų ir ekonomini ų pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dal į pagal 
šią Specialiąją programą atliekamos veiklos. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/103 
 Kelias disciplinas ir temas apimantys moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti 
paraiškas 
Ypatingas d ėmesys bus kreipiamas į kelioms temin ėms sritims priklausan čias prioritetines mokslo 
ir technologij ų sritis, pavyzdžiui, j ūrų mokslus ir technologijas. Bus skatinama apimti kelias 
disciplinas taikant kelioms temoms bendrus mokslini ų tyrimų metodus ir nagrin ėjant technologij ų 
objektus, susijusius su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, 
bus taikomi: 
– skelbiant kelioms temoms bendrus kvie timus teikti paraiškas, kai mokslini ų tyrimų 
problematika aiškiai susijusi  su veikla pagal kiekvien ą iš atitinkam ų temų; 
– „naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelio ms disciplinoms bendrus mokslinius 
tyrimus; 
– sudarant darbo program ą pasitelkus išorines pa čių įvairiausių disciplinų atstovų, įskaitant 
mokslo darbuotojus, konsultacijas ir turimas žinias; 
– reguliariai teikiant ataskaitas, kurios bus visos programos steb ėsenos, vertinimo ir 
peržiūros dalis, apie kelioms temoms bendras mokslini ų tyrimų sritis; 
– su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamum ą su Bendrijos 
politikos kryptimis. 
Šios Specialiosios programos tem ų tarpusavio koordinavim ą ir veiklą pagal kitas Septintosios 
bendrosios programos Speciali ąsias programas, pavyzdžiui, d ėl mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų 
pagal Speciali ąją programą „Pajėgumai“, užtikrins Europos Komisija 1. 
                                                 
1 Siekiant palengvinti programos įgyvendinim ą Komisija pagal savo nustatytas gaires padengs 
vieno atstovo iš kiekvienos valstyb ės narės, taip pat vieno eksperto (patar ėjo) tiems 
darbotvark ės klausimams, kuriems valstybei narei reikia specifin ės patirties, iš kiekvienos 
valstybės narės dalyvavimo išlaidas kiekviename darbotvark ėje numatytame programos 
komiteto pos ėdyje. 
L 400/104 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Pritaikymas prie kintan čių poreikių ir galimybi ų 
Tai, kad temos ilgai išlikt ų aktualios pramonei, ir tolesnis pramon ės sektoriaus dalyvavimas jose, 
bus užtikrinta greta kit ų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologij ų platformų darbu. Tod ėl šia 
Specialiąja programa drauge su pramon ės įnašais bus pad ėta įgyvendinti atitinkamas strategines 
mokslinių tyrimų darbotvarkes, pavyzdži ui, sudarytas ir išpl ėtotas Europos technologij ų platformų, 
kai jos iš tikr ųjų suteikia prid ėtinės vertės Europai. Apibendrinti mokslini ų tyrimų poreikiai, 
nustatyti esamose strategin ėse mokslini ų tyrimų darbotvark ėse, jau gerai apibr ėžtose dešimtyje 
temų. Europos technologij ų platformos, kuri ų veikloje gali dalyvauti moksliniais tyrimais 
užsiimančios region ų grupės, gali būti svarbios sudarant palankesnes s ąlygas pramonei, įskaitant 
MVĮ, dalyvauti atitinkamos srities mokslini ų tyrimų projektuose, įskaitant projektus, kurie atitinka 
reikalavimus finansavimui gauti pagal ši ą Bendrąją programą, ir organizuojant š į pramonės 
dalyvavim ą. Išsamesnis j ų techninis turinys bus atspind ėtas vėliau, kai bus sudaroma išsami darbo 
programa d ėl konkrečių kvietimų teikti paraiškas. 
Tai pat bus užtikrinta, kad temos išlikt ų aktualios formuojant, įgyvendinant ir vertinant Bendrijos 
politiką ir taisykles. Tai susij ę tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotoj ų apsauga, 
energetika, aplinka, pagalba vystymuisi, žuvininkyste, j ūrų reikalais, žem ės ūkiu, gyvūnų sveikata ir 
gerove, transportu, švietimu ir  mokymu, informacine visuomen e ir žiniasklaida, užimtumu, 
socialiniais reikalais, sanglauda bei laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės sukūrimu, taip pat ir 
ikinormatyviniais ir bendr ų normų pobūdžio moksliniais tyrimais, susijusiais su s ąveikos ir kokyb ės 
standartų gerinimu ir j ų įgyvendinimu. Šiomis aplinkyb ėmis tam tikras vaidmuo gal ėtų tekti 
platformoms, suburian čioms suinteresuotus subjektus ir mokslo bendruomen ę aptarti strategines 
mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialine,  aplinkos ar kitomis politikos sritimis. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/105 
 Pagal kiekvien ą temą be nustatytos veiklos atvirai ir lanks čiai bus vykdoma speciali veikla 
reaguojant į „naujus poreikius“ ir „nenumat ytus politinius poreikius“. Ši ų veiksmų įgyvendinimas 
užtikrins paprast ą, darnų ir koordinuot ą metodą visai Specialiajai programai ir kelioms disciplinoms 
bendrų mokslini ų tyrimų, susijusių ar nesusijusi ų su minėtomis temomis, finansavim ą. 
• Būsimos ir naujos technologijos: teikti konkre čią paramą moksliniams tyrimams, kuriais 
siekiama nustatyti, ar toliau tirti ta m tikros srities ir (arba) bendros keli ų atitinkam ų mokslo šak ų 
ar disciplin ų srities naujas mokslo ir technologij ų galimybes, teikiant konkre čią paramą 
neplanuotai pateiktiems mokslini ų tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus konkursus; ieškoti 
naujovišk ų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo galimybi ų bei nagrin ėti naujas galimybes tyrim ų 
planuose, vis ų pirma tas, kurio s gali atverti keli ą esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal 
programą „Idėjos“ vykdomos veiklos koordinavi mas siekiant išvengti sutapim ų ir užtikrinti 
optimalų finansavimo panaudojim ą. Tai bus įgyvendinama pasitelkiant: 
– atvirus, principu „iš apa čios į viršų“ paremtus mokslin ius tyrimus nagrin ėjant 
problematik ą, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, si ekiant atverti naujas mokslo 
ir technikos galimybes (veikl a „Nuotykio“ srityje) ar įvertinti naujus atradimus arba 
stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gr ęsiančią riziką ar 
problemas (veikla „ Įžvalgos“ srityje); 
– iniciatyvas, sutelktas į ypatingus, dideli ų pastangų reikalaujan čius tikslus naujose 
mokslo ir technikos srityse, atverian čiose didel ės pažangos perspektyvas ir turin čias 
didelio galimo poveikio ekonomikos ir visuomen ės raidai tikimyb ę, bei kurios gali 
apimti papildom ų projektų grupes (veikla „Pi onieriaus“ srityje). 
L 400/106 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Nenumatyti politiniai poreikiai: lanks čiai reaguoti į naujus politinius poreikius, atsirandan čius 
vykdant Bendr ąją programą, pavyzdžiui, į nenumatytus greit ų atsakomųjų veiksmų 
reikalaujan čius pokyčius ar įvykius epidemijas, naujas maisto  saugos problemas, stichines 
nelaimes ir solidarumo veiksmus. Tai bus įgyvendinama užtikrinant glaudžias s ąsajas su 
atitinkamomis Bendrijos politikos sritimis. Atsiradus skubiems mokslini ų tyrimų poreikiams 
metinė darbo programa gali b ūti pakeista. 
Informacijos skleidimas, žini ų perdavimas ir platesnis dalyvavimas 
Žinių platinimas ir panaudojimas yra viena iš pagrindini ų Europos mokslini ų tyrimų veiklos 
pridėtinės vertės aspektų, todėl bus imamasi priemoni ų, kad pramon ė, politinius sprendimus 
priimantys asmenys ir visuomen ė labiau naudot ųsi rezultatais bei b ūtų padidintas j ų poveikis. 
Platinimas bus laikomas neatsiejama vis ų teminių sričių užduotimi, d ėl veiklos konfidencialumo 
aspektų taikant atitinkamus apribojimus saugumo  temai, be kita ko, finansuojant tinkl ų kūrimo ar 
tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, pasitelkiant nepriklausom ų ekspertų pagalbą ir 
informacij ą bei elektronines paslaugas. Kiekvienoje temin ėje srityje tai bus įgyvendinama: 
– į projektus ir konsorcium ų veiklą atitinkamomis finansavimo schem ų nuostatomis ir 
atsiskaitymo reikalavimais įtraukiant informacijos skleidimo ir žini ų perdavimo veikl ą; 
– projektams ir konsorciumams si ūlant krypting ą pagalbą siekiant suteikti jiems galimyb ę 
naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai b ūtų kuo geriau pritaikomi; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/107 
 – vykdant specialias informacijos skleidimo akc ijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas 
skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesni ų bendrųjų programų ir kitų 
mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas konkretiems  sektoriams ar suinteresuot ų subjektų 
grupėms, ypač akcentuojant galimus vartotojus; 
– skleidžiant informacij ą politiką formuojantiems asmenims, įskaitant standartizacijos 
įstaigas, kad atitinkamos įstaigos tarptautiniu, europi niu, nacionaliniu ar region ų lygiu 
galėtų lengviau pritaikyti su politika susijusius rezultatus; 
– pasitelkus CORDIS pasla ugas, skirtas skatinti žini ų skleidimą vartotojui patogiu b ūdu ir 
mokslinių tyrimų rezultatų panaudojim ą; 
– pasitelkus iniciatyvas, skirta s skatinti dialogus ir debatus su  platesne publika už mokslo 
bendruomen ės ribų, įskaitant pilietin ę visuomen ę, mokslo klausimais ir mokslini ų tyrimų 
rezultatų temomis. 
Visoje Bendrojoje programoje bus užtikrintas informacijos skleidimo koordinavimas ir žini ų 
perdavimas. Bus užtikrintas šios programos ir kit ų Bendrijos program ų tarpusavio papildomumas ir 
sinergija, vis ų pirma švietimo sektoriuje siekiant skatinti karjer ą mokslinių tyrimų srityje. Pagal 
Konkurencingumo ir inovacij ų programą bus vykdoma veikla inovacijoms remti. 
L 400/108 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 MVĮ dalyvavimas 
Visose temin ėse srityse bus sudaromos kuo geresn ės sąlygos dalyvauti mažosioms ir vidutin ėms 
įmonėms (MVĮ), visų pirma patobulinus finansin ę ir administracin ę tvarką ir leidus lanks čiau 
pasirinkti tinkam ą finansavimo schem ą. Be to, rengiant šios Speci aliosios programos temini ų sričių 
turinį deramai atsižvelgta į MVĮ mokslini ų tyrimų poreikius ir potencial ą, o darbo programoje bus 
įvardytos ypating ą MVĮ susidomėjimą keliančios sritys. Konkre čių priemoni ų, įskaitant paramos 
veiklą MVĮ dalyvavimui palengvinti, bus imtasi visoje programoje, naudojant strategij ą, kuri bus 
sukurta kiekvienai temai. Ši as strategijas papildys j ų kiekybinė ir kokybin ė stebėsena, kaip vykdomi 
nustatyti tikslai. Bus siekiama, kad bent 15 % l ėšų, skiriamų pagal šią programą, būtų skiriama 
MVĮ. 
Speciali veikla moksliniams tyrimams, atliekamiems MV Į ar MVĮ asociacij ų naudai, remti yra 
įtraukta į Specialiąją programą „Pajėgumai“, o veikla, skatinanti MV Į dalyvavim ą visoje 
Bendrojoje programoje, bus finansuojam a pagal Konkurencingumo ir inovacij ų programą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/109 
 Etiniai aspektai 
Vykdant ši ą Specialiąją programą ir atliekant joje numatyt ą mokslini ų tyrimų veiklą, reikia laikytis 
pagrindini ų etikos princip ų. Jie apima inter alia  ES pagrindini ų teisių chartijoje nurodytus 
principus, įskaitant šiuos: žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvyb ės apsaugą, asmens duomen ų ir 
privatumo apsaug ą, taip pat gyv ūnų ir aplinkos apsaug ą pagal Bendrijos teis ę ir naujausias 
atitinkam ų tarptautini ų konvencij ų, gairių bei elgesio kodeks ų redakcijas, pavyzdžiui, Helsinkio 
deklaracij ą, Europos Tarybos žmogaus teisi ų ir biomedicinos konvencij ą, pasirašyt ą 1997 m. 
balandžio 4 d. Ovjede, ir jos papi ldomus protokolus, JT vaiko teisi ų konvencij ą, UNESCO priimt ą 
Visuotinę žmogaus genomo ir žmogaus teisi ų deklaracij ą, JT Biologini ų ir toksini ų ginklų 
konvencij ą (BTGK), Tarptautin ę augalų genetinių išteklių maistui ir žem ės ūkiui sutart į bei 
atitinkamas Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas. 
Taip pat bus atsižvelgta į Europos patar ėjų grupės etinių biotechnologijos padarini ų klausimais 
(1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir nauj ų technologij ų etikos grup ės (nuo 1998 m.) nuomones. 
Pagal subsidiarumo princip ą ir Europoje egzistuojan čius požiūrių skirtumus, mokslini ų tyrimų 
projektų dalyviai privalo vadovautis teis ės aktais ir etikos taisykl ėmis, galiojan čiomis šalyse, 
kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Be t kokiu atveju yra taikomos nacionalin ės nuostatos, ir 
jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors valstyb ėje narėje ar kitoje šalyje, toje valstyb ėje 
narėje ar šalyje nebus Bendrijos finansuojami. 
L 400/110 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tam tikrais atvejais mokslini ų tyrimų projektus įgyvendinantys asmenys, prieš prad ėdami MTTP 
veiklą, privalo prašyti atitinkam ų nacionalini ų ar vietos etikos komitet ų pritarimo. Taip pat 
Komisija sistemingai atliks pasi ūlymų, kurie susij ę su etikos poži ūriu jautriais klausimais arba 
kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į tokius klausimus, etin į persvarstym ą. Tam tikrais atvejais 
etinis persvarstymas gali b ūti atliekamas projekto įgyvendinimo metu. 
Nebus finansuojama jokia visose valstyb ėse narėse uždrausta mokslini ų tyrimų veikla. 
Sutarties Protokole d ėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės reikalaujama, kad formuluodama ir 
įgyvendindama Bendrijos politik ą, taip pat mokslini ų tyrimų politiką, Bendrija visapusiškai 
atsižvelgt ų į gyvūnų gerovės reikalavimus. 1986 m. lapkri čio 24 d. Tarybos direktyvoje 
86/609/EEB d ėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su eksperimentiniais ir kitais 
mokslo tikslais naudojam ų gyvūnų apsauga, suderinimo1 reikalaujama, kad: 
– visi bandymai b ūtų rengiami taip, kad juos atliekant gyv ūnai nepatirt ų bereikalingos 
baimės ir nereikalingo skausmo ar kan čių; 
– būtų naudojama kuo mažiau gyv ūnų; 
– kad būtų naudojami mažiausiai ne urofiziologiškai jautr ūs gyvūnai; 
– būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kan čių, baimės ar ilgalaik ės žalos.  
                                                 
1 OL L 358, 1986 12 18, p. 1. Direktyva su pakeitim ais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2003/65/EB (OL L 230, 2003 9 16, p. 32). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/111 
 Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir gyv ūnų klonavimas gali b ūti svarstomas tik tuomet, kai 
tikslai yra etikos poži ūriu pateisinami, o esan čios sąlygos užtikrina gyv ūnų gerovę bei yra laikomasi 
biologinės įvairovės principų. 
Įgyvendinant ši ą programą, Komisija nuolat steb ės mokslo pažang ą ir nacionalines bei tarptautines 
nuostatas, kad b ūtų atsižvelgta į visus poky čius. 
Etikos, susijusios su mokslo ir technologij ų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal 
Specialiosios programos „Paj ėgumai“ dal į „Mokslas visuomen ėje“. 
Bendrai atliekami moksliniai tyrimai 
Bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams  bus skirta didžia usia ir pagrindin ė moksliniams 
tyrimams finansuoti numatyt ų Bendrijos l ėšų dalis. Siekiama, kad pagrindin ėse žinių pažangos 
srityse būtų vykdomi aukštos kokyb ės mokslini ų tyrimų projektai ir sukurti puik ūs tinklai, paj ėgūs 
pritraukti mokslo darbuotojus ir investicij as iš Europos ir viso pasaulio, tokiu b ūdu stiprinant 
Europos pramonin ę ir technin ę bazę ir remiant Bendrijos politik ą. 
Tai bus pasiekta remiant bendrai atliekamus mo kslinius tyrimus, kuriuose aktyviai dalyvaus 
pramonės įmonės, taikant pa čias įvairiausias finansavimo schemas: bendrai vykdomus projektus, 
kompetencijos tinkl us ir koordinavim ą ar paramos veikl ą. 
L 400/112 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Bendros technologij ų iniciatyvos 
Tik labai nedaugeliu atvej ų MTTP tikslo apimtis ir pasitelkt ų išteklių mastas yra pakankamas 
pagrindas steigti ilgalaikes valstyb ės ir privačiojo sektoriaus partnerystes – bendr ų technologij ų 
iniciatyvas. Šios iniciatyvos, atsirandan čios daugiausia d ėl pagal Europos technologij ų platformas 
vykdomų darbų ir apiman čios vieną ar kelis pasirinktus j ų mokslinių tyrimų srities klausimus, bus 
finansuojamos bendrai privataus sekt oriaus investicijomis ir nacionalin ėmis bei viešosiomis 
Europos l ėšomis, įskaitant subsidijas pagal Bendr ąją mokslinių tyrimų programą ir paskolų lėšas iš 
Europos investicij ų banko. D ėl kiekvienos bendros technologij ų iniciatyvos bus sprendžiama 
atskirai, arba remiantis Sutarties 171 st raipsniu (tai gali apimti ir bendros įmonės steigimą), arba 
remiantis šios Specialiosios programos pakeitimu pagal Su tarties 166 straipsnio 3 dal į. 
Bendros technologij ų iniciatyvos nustatomos atviru ir skaidriu b ūdu pagal tam tikrus kriterijus, 
kurie apima: 
– nesugebėjimas pasiekti tiksl ą naudojant esamas priemones; 
– poveikio pramon ės konkurencingumui ir augimui mastas; 
– intervencijos Europos lygiu sukuriama prid ėtinė vertė; 
– siekiamo tikslo ir laukiam ų rezultatų mastas ir apibr ėžimo aiškumas; 
– pramonės įsipareigojim ų skirti lėšų ir išteklių apimtis; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/113 
 – indėlio siekiant platesni ų politikos tiksl ų, įskaitant naud ą visuomenei, svarba; 
– pajėgumas pritraukti papildom ą nacionalin ę paramą ir turėti įtakos dabartiniam ar b ūsimam 
pramonės finansavimui. 
Bendrų technologij ų iniciatyvų pobūdis turi būti aiškiai apibr ėžtas, visų pirma dėl šių dalykų: 
– finansiniai įsipareigojimai; 
– dalyvių įsipareigojimo trukm ė; 
– sutarties sudarymo ir nutraukimo taisykl ės; 
– intelektin ės nuosavyb ės teisės. 
Atsižvelgiant į bendrų technologij ų iniciatyvų ypatingą mastą ir sudėtingumą, bus dedamos didel ės 
pastangos skaidriam j ų veikimui užtikrinti, o Bendrijos finansavimas bendroms technologij ų 
iniciatyvoms bus skiriamas remiantis Bendros ios programos kompeten cijos ir konkurencijos 
principais. 
Ypatingas d ėmesys bus skiriamas tose pa čiose srityse vykdom ų bendrų technologij ų iniciatyvų ir 
nacionalini ų programų bei projekt ų bendrai darnai ir koordinavimui 1 laikantis esam ų jų 
įgyvendinimo proced ūrų, ir bus siekiama užtikrinti, kad j ų projektai b ūtų atviri daugeliui dalyvi ų 
visoje Europoje, pirmiausia MV Į. 
                                                 
1 Pirmiausia – su veikla, vykdoma pagal tarpvyriausybin ę struktūrą EUREKA. Be to, 
EUREKA grupi ų sukaupta patirtis tur ėtų būti svarbi atitinkam ų sričių bendroms 
technologij ų iniciatyvoms. 
L 400/114 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Bendrų technologij ų iniciatyvų orientacinis s ąrašas pateikiamas IV priede. Įgyvendinant Septint ąją 
bendrąją programą, remiantis min ėtais kriterijais gali b ūti atrinktos ir pasi ūlytos kitos bendros 
technologij ų iniciatyvos. 
Ne Bendrijos mokslini ų tyrimų program ų koordinavimas 
Šios srities veikloje bus naudojamos dvi pagrindin ės priemon ės: schema ERA-NET ir Bendrijos 
dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalin ėse mokslini ų tyrimų programose (Sutarties 
169 straipsnis). Šia veikla taip pat bus didi namas Bendrosios programos ir tarpvyriausybini ų 
struktūrų, pavyzdžiui, EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio 
papildomumas ir sinergij a. Bus skiriama finansin ė parama COST administravimo ir koordinavimo 
veiklai, kad COST gal ėtų toliau prisid ėti prie nacionalin ėmis lėšomis finansuojam ų mokslini ų 
tyrimų komandų koordinavimo ir main ų tarp jų. 
Į vienos iš tem ų sritį patenkanti veikla bus remiama kaip sud ėtinė veiklos pagal t ą temą dalis. Kai 
veikla yra horizontalaus pob ūdžio arba netiesiogiai su sijusi su dešimtimi tem ų, ji bus remiama 
bendrai visose atitinkamose temose 1. 
Į kitos Specialiosios programos, kuria įgyvendinama Septintoji bendroji programa, srit į patenkanti 
veikla bus remiama pagal t ą Specialiąją programą. 
                                                 
1 Tai gali apimti bendr ą programų įgyvendinim ą metrologijos srityje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/115 
 Schema ERA-NET išpl ės ir sustiprins nacionalin ės ir regionin ės mokslini ų tyrimų veiklos 
koordinavim ą: 
– subjektams, įgyvendinantiems vieš ąsias mokslini ų tyrimų programas, suteikdama pagrind ą 
savo veiklos koordinavimui pa gerinti. Tai apims param ą naujiems ERA-NET, taip pat 
paramą, skirtą esamų ERA-NET apim čiai plėsti ir gilinti, pavyzdžiui, ple čiant partnerystes 
ir abipusiškai atveriant j ų programas. Prireikus ERA-NET gali b ūti taikomos Europos 
regionų ir valstybi ų narių programų koordinavimui, kad b ūtų sudarytos s ąlygos jų 
bendradarbiavimui imantis didel ės apimties iniciatyv ų; 
– tam tikrais keliais atvejais suteikdama papildom ą Bendrijos finansin ę paramą tiems 
dalyviams, kurie bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS) suj ungia išteklius. 
Bendrijos dalyvavimas nacionalin ėse mokslini ų tyrimų programose, įgyvendinamose bendrai pagal 
169 straipsn į, ypač svarbus europiniam didelio mast o „kintamos geometrijos“ valstybi ų nari
ų, 
turinčių bendrų poreikių ir (arba) interes ų, bendradarbiavimui. Aiškiai nustatytais atvejais tokios 
169 straipsnio iniciatyvos bus prad ėtos srityse, nustatytose gla udžiai bendrada rbiaujant su 
valstybėmis narėmis, įskaitant galim ą bendradarbiavim ą su tarpvyriausybin ėmis programomis, 
remiantis sprendime d ėl Septintosios bendrosios programos apibr ėžtais kriterijais. 
IV priede pateiktame aprašyme yra pateikiamas bendro nacionalini ų mokslini ų tyrimų programų 
įgyvendinimo iniciatyv ų orientacinis s ąrašas, ir jos gali b ūti atskiro sprendimo pagal Sutarties 
169 straipsn į dalykas. Įgyvendinant Septint ąją bendrąją programą gali būti nustatomos ir si ūlomos 
kitos iniciatyvos. 
L 400/116 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tarptautinis bendradarbiavimas 
Tarptautinio bendradarbiavimo veikla, liudijanti Europos prid ėtinę vertę ir abipusį suinteresuotum ą, 
rems tarptautin ę mokslo ir technologij ų politiką, turinčią du vienas nuo kito priklausan čius tikslus: 
– remti ir skatinti Europos konkurencingum ą kuriant strategines mokslini ų tyrimų 
partnerystes su tre čiosiomis šalimis, įskaitant aukšto pramoni nio lygio ir naujas 
ekonomikos sistemas, samdant geriausius tre čiųjų šalių mokslininkus darbui Europoje ir su 
ja. 
– spręsti konkre čias trečiosioms šalims iškilusias ar visi ems bendras problemas abipusio 
suinteresuotumo ir abipus ės naudos pagrindu. 
Bendrijos tarptautin ėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabr ėžiamas ir pl ėtojamas 
bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis daly tis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslini ų 
tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į tarptautines, šalies, regiono ir socialines bei ekonomines 
aplinkybes bei šali ų – partneri ų žinių bazę. Strateginis tikslas yr a stiprinti ES konkurencingum ą ir 
visuotinį tvarų vystymąsi tokiomis ES ir tre čiųjų šalių partneryst ėmis dvišaliu, regioniniu ir 
pasauliniu lygiu, remiantis abipusia is interesais ir nauda. Šiuo tik slu ES – pasaulinio lygio dalyv ės – 
vaidmuo taip pat tur ėtų būti propaguojamas pasitelkus daug iašales tarptautines mokslini ų tyrimų 
programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus susieta su pagrindiniais politikos 
klausimais, kad pad ėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir be ndrai naudotis Europos 
vertybėmis, konkurencingumu, socialine ir ekonomine pažanga, aplinkos apsauga ir gerove, bendrai 
suvokiamais kaip visuotinis tvarus vystymasis. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/117 
 Tarptautinis bendradarbiavimas pagal šios Specialiosios programos kiekvien ą teminę sritį atskirai ir 
visose srityse vyks:  
• išplėstu Tarptautinio bendradarbiavimo šali ų-partnerių ir pramonini ų šalių 1 mokslo darbuotoj ų ir 
mokslinių tyrimų institucij ų dalyvavimu temin ėse srityse, d ėl konfidencialumo aspekt ų taikant 
atitinkamus apribojimus saugumo temai tre čiosioms šalims, kurios n ėra asocijuotosios šalys. Be 
to, trečiosios šalys bus ypatingai skatinamos dalyvauti nustatytose abipusio intereso srityse;  
• konkrečia bendradarbiavimo veikla kiekvienoje temin ėje srityje, skirta tre čiosioms šalims, esant 
abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos 
remiantis j ų moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Ypating ų poreikių ir prioritet ų 
nustatymas bus glaudžiai susietas su atitinkamais  dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su 
vykstančiais daugiašaliais ir dviej ų regionų dialogais tarp ES ir ši ų šalių ar šalių grupių. 
Prioritetai bus nustatomi remiantis konkre čiais poreikiais, potencia lu ir regiono ar šalies 
ekonominio išsivystymo lygiu. 
Šiam tikslui bus sukurta tarptautin io bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms 
temoms arba joms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, žem ės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, 
socialinės sanglaudos, energetikos , aplinkos, žuvininkyst ės, akvakult ūros ir gamtini ų išteklių, 
tvarios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryši ų technologij ų temoms bus parengta speciali 
kryptinga veikla. 
                                                 
1 Kaip apibr ėžta Dalyvavimo ir informacijos skleidimo taisykl ėse. 
L 400/118 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Ši veikla bus privilegijuota priemon ė Bendrijos ir t ų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui 
įgyvendinti. Tokia veikla vis ų pirma yra veikla, kuria siekiama padidinti šali ų kandidačių, 
kaimynini ų šalių bei besivystan čių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo paj ėgumus. 
Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai 
stengiamasi palengvinti atitinkam ų trečiųjų šalių, visų pirma besivystan čių šalių, dalyvavim ą 
veikloje. 
Ši veikla bus vykdoma derinant j ą su tarptautinio bendradarbi avimo veikla pagal speciali ąsias 
programas „Žmon ės“ ir „Pajėgumai“. Ši veikla taip pat bus remiama pagal visa apiman čią 
Tarptautinio bendradarbiavimo strategij ą pagal Bendr ąją programą. 
TEMOS  
1. Sveikata 
Tikslas 
Europos pilie čių sveikatos gerinimas, su sveikata susijusi ų Europos pramon ės ir verslo įmonių 
konkurencingumo didinimas bei inovacini ų pajėgumų skatinimas sprendžiant visuotines sveikatos 
problemas, įskaitant kov ą su naujomis epidemijomis. Bus akcentuojami taikomieji moksliniai 
tyrimai (pagrindini ų atradimų pritaikymas klinikin ėje praktikoje, įskaitant eksperiment ų rezultatų 
mokslinį patvirtinim ą), naujų gydymo b ūdų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatos gerinimo ir 
prevencijos metodai, įskaitant vaik ų sveikatos, sveiko sen ėjimo skatinim ą, diagnostikos priemon ės 
ir medicinos technologijos, taip pat tv arios ir veiksmingos sveikatos prieži ūros sistemos. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/119 
 Požiūris 
Šie moksliniai tyrimai didins m ūsų supratimą, kaip veiksmingiau propaguoti ger ą sveikatą, 
sumažinti sveikatos lygio skirtumus Europoje, gydyti pagrindines ligas ir užkirsti joms keli ą bei 
kaip teikti medicinos prieži ūros paslaugas. Pagrindiniai mokslin iai tyrimai biomedicinos srityje 
sudarys šios temos dal į; daugiadisciplininis poži ūris sveikatos temoje yra ypa č svarbus. 
Šie moksliniai tyrimai pad ės integruoti didel į kiekį genomikos, epidemiologini ų, biologini ų ir 
biotechnologini ų duomenų bei plėtoti pagrindines su sveikata su sijusias technologijas siekiant pl ėsti 
žinias ir intervencijos paj ėgumus. Jie skatins tarptautinius sveikatos mokslinius tyrimus, labai 
svarbius užtikrinant praktin ę biomedicinini ų mokslini ų tyrimų naudą, įskaitant gyvenimo kokyb ės 
gerinimą. Jie leis Europai veiksmingiau prisid ėti prie tarptautini ų pastangų kovojant su visuotin į 
susirūpinimą keliančiomis ligomis, kaip tai rodo dabar vykdoma programa „Europos ir 
besivystan čių šalių klinikinių bandymų partneryst ė“ (EBŠKBP), skirta kovai su ŽIV/AIDS, 
maliarija ir tuberkulioze (169 straipsnis) 1. Jie suteiks tvirtesn į pagrindą su sveikatos politika 
susijusiems moksliniams tyrimams Europos lygiu, ypa č modelių, sistemų ir nacionalini ų duomenų 
bazių duomenų palyginimams. Reikaling ų duomenų bazių tinklas yra ypatingai svarbus šio 
klausimo aspektas. 
                                                 
1 Prireikus gali b ūti remiamos kitos svarbi os naujos nacionalini ų mokslini ų tyrimų programų 
koordinavimo iniciatyvos. 
L 400/120 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Šie tyrimai pad ės gerinti Europos sveikatos prieži ūros biotechnologij ų ir medicinos technologij ų 
sektorių, kuriuose pagrindin ė varomoji ekonomin ė jėga yra MV Į, ir farmacijos pramon ės įmonių 
konkurencingum ą. Tyrimai gali remti nauj ų vaistų Europos technologij ų platformą 1, kuria siekiama 
įveikti vaist ų kūrimo proceso mokslini ų tyrimų kliūtis. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas mokslini ų 
tyrimų veiklos ir panaudojimo atotr ūkio mažinimui, remiant id ėjos pagrindimo ir klinikinio 
patvirtinimo veikl ą. Šie moksliniai tyrimai taip pat pad ės rengti nauj ų pažangių gydymo metod ų 
(pvz., regeneracin ės medicinos), kuri ų reikia, kad ES pramon ė galėtų lengviau konkuruoti 
pasaulyje, normas ir standartus. Tur ėtų būti užtikrintas Europos mokslini ų tyrimų ir inovacij ų 
pasaulinis pirmavimas alternatyvi ų bandymų strategijų, visų pirma bandym ų metodų, kuriuose 
nenaudojami gyv ūnai, srityje. 
Tinkamais atvejais projektuose bus atkreiptas d ėmesys į lyčių aspektus ir jie bus integruoti į 
projektus 2. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas mokslini ų tyrimų rezultatų pranešimui ir dialogo su 
pilietine visuomene, vis ų pirma su pacient ų grupėmis, inicijavimui kuo ankstesniame etape, 
aptariant biomedicinos ir genetikos mokslini ų tyrimų naujienas. Taip pat bus užtikrinta, kad 
rezultatai b ūtų plačiai paskleisti ir panaudoti. 
                                                 
1 Gali b ūti remiamos kit ų Europos technologijos platform ų strateginės mokslini ų tyrimų 
darbotvark ės, kai jų svarba su sveikatos prieži ūra susijusioms pramon ės įmonėms yra 
esminė. 
2 Moter ų ir vyrų ligų ir sveikatos sutrikim ų rizikos veiksniai, biologiniai mechanizmai, 
priežastys, klinikiniai požymiai, pasekm ės ir gydymas dažnai skiriasi. Tod ėl visos pagal ši ą 
temą finansuojamos veiklos mokslini ų tyrimų protokoluose, met odikoje ir rezultat ų 
analizėje turi atsispind ėti tokių skirtumų galimybė. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/121 
 Strateginiai klausimai, vaik ų sveikata 1, senėjančių gyventoj ų sveikata visose veiklos srityse bus 
nagrinėjami skiriant jiems ypating ą dėmesį, ir tinkamais atvejais į šiuos klausimus tur ės būti 
atsižvelgta vykdant vis ų rūšių veiklą pagal šią temą, laikantis darbo programoje akcentuot ų 
prioritetų. Taip pat bus įtrauktos kitos daugiadisciplinin ės sritys. Tai užtikrins aišk ų ir darnų šių 
temos klausim ų sprendimo metod ą, nedubliuojant pastang ų. 
Visose toliau nurodytose veiklos srityse 2 bus atsižvelgiama į etinius, teisinius ir socialinius bei 
ekonominius klausimus. 
Veiklos sritys 
• Biotechnologijos, nepatentuotos priemon ės ir medicinos technologijos žmoni ų sveikatai 
Šios veiklos tikslas – rengti ir patvirtinti b ūtinas priemones ir technologija s, kurios leis kurti naujas 
žinias ir jas praktiškai taikyti sveikatos ir medicinos srityje. 
– Didelio našumo moksliniai tyrimai: siekiant pagreitinti pažang ą kuriant naujas šiuolaikin ės 
biologijos, įskaitant genomikos pagrindus, mokslini ų tyrimų priemones, kurios reikšmingai 
patobulint ų duomenų generavim ą ir pagerint ų duomenų ir pavyzdži ų (biologini ų bankų) 
standartizavim ą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis d ėmesys bus skiriamas naujoms 
technologijoms, skirtoms sekos nustatymui, gen ų ekspresijai, genotipo ir fenotipo 
nustatymui, strukt ūrinei ir funkcinei genomikai , bioinformatikai ir sistem ų biologijai, 
kitoms panašioms mokslo šakoms. 
                                                 
1 Parama vis ų pirma bus skiriama konkretiems klinikiniams tyrimams, kad b ūtų gauta 
nepatentuot ų produktų, šiuo metu pediatr ų naudojam ų ne pagal naudojimo instrukcijas, 
tinkamo naudojimo įrodymų. 
2 Special ūs moksliniai tyrimai etini ų, teisinių ir socialini ų bei ekonomini ų klausimų srityje 
bus atliekami pagal tem ą Socialiniai ir ekonomikos bei humanitariniai mokslai pagal 
Specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ ir Speciali ąją programą „Pajėgumai“. 
L 400/122 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Aptikimas, diagnoz ė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir 
analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, lig ų numatymui, 
diagnozei, steb ėsenai ir prognozavimui, ir terapin ės intervencijos pagalbin ėms priemon ėms 
ir gairėms. Pagrindinis d ėmesys bus sutelktas į daugiadisciplinin į metodą, integruojant į 
šias sritis: molekulin ę ir ląstelių biologiją, fiziologij ą, genetiką, fiziką, chemiją, 
biomedicinin ę inžineriją, įskaitant nanotechnologijas, mikrosistemas, prietaisus ir 
informacines technologijas. Bus akcentuojami nein tervenciniai ar mažiausiai intervenciniai 
bei kiekybiniai metodai ir kokyb ės užtikrinimo aspektai. 
– Gydymo metod ų tinkamumo, saugumo ir ve iksmingumo numatymas:  parengti ir patvirtinti 
parametrus, priemones, metodus ir standa rtus, reikalingus tam, kad pacientams b ūtų 
tiekiami saug ūs ir veiksmingi nauji ar  patobulinti biovaistai 1. Pagrindinis d ėmesys bus 
skiriamas metodams, pavyzdžiu i, farmakogenomikai, biologini ų indikatori ų sukūrimui ir 
patvirtinimui, tikslo nustatymo ir pateik imo metodams, metodams ir modeliams 2 in silico , 
in vitro  (įskaitant bandym ų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo . 
– Naujoviški gydymo metodai ir intervencijos:  tirti, stiprinti ir užtikrinti tolesn ę pažangių 
gydymo metod ų ir technologij ų, turinčių didelį pritaikymo potencial ą, raidą. Daugiausia 
dėmesio bus skiriama gen ų ir ląstelių terapijai, regeneracinei medicinai, transplantacijoms, 
imunoterapijai ir vakcinoms bei kitiems vaistams. Taip pat bus tiriamos atitinkamos technologijos, pavyzdžiui, pažangios kryptingo poveikio sistemos, pažang ūs implantai ir 
protezai bei neinvazin ės ar mažiausiai invazin ės technologin ės intervencijos.  
                                                
 
1 Įprastų vaistų atveju (Vaistai ir biova istai) šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendr ą 
technologij ų iniciatyv ą dėl naujovišk ų vaistų. 
2 Alternatyvos, pakei čiančios, tobulinan čios, mažinan čios gyvūnų naudojim ą biomedicinos 
moksliniuose tyrimuose. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/123 
 • Mokslini ų tyrimų rezultatų pritaikymas žmoni ų sveikatos reikm ėms 
Šios veiklos tikslas – pl ėsti žinias apie biologinius pr ocesus ir mechanizmus, vykstan čius ir 
veikiančius esant normaliai sveikatos b ūklei ir sergant konkre čia liga, pritaikyti šias žinias 
klinikinėje praktikoje, įskaitant lig ų kontrolę ir gydym ą, bei užtikrinti, kad tolesni moksliniai 
tyrimai būtų atliekami vadovaujan tis klinikiniais ( įskaitant epidemiologinius) duomenimis. 
– Biologini ų duomenų ir procesų integravimas: duomen ų rinkimas dideliu mastu, sistem ų 
biologija . 
• Didelio masto duomen ų rinkimas: naudoti didelio na šumo technologijas kuriant 
duomenis, kuriais remiantis b ūtų aiškinamasi gen ų ir genų produktų paskirtis ir j ų 
tarpusavio s ąveika sud ėtinguose tinkluose svarbi ų biologini ų procesų metu. Pagrindinis 
dėmesys bus skiriamas genomikai, proteomikai, RNR tyrimams, gyventoj ų genetikai, 
lyginamajai, strukt ūrinei ir funkcinei genomikai. 
• Sistemų biologija: pagrindinis d ėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams moksliniams 
tyrimams, kuri ų metu į vieną visumą bus sujungti patys įvairiausi biologiniai duomenys 
ir sukurti bei pritaikyti sisteminiai metodai,  skirti suvokti ir modeliuoti biologinius 
procesus visuose reikiamuose vis ų sandaros sud ėtingumo lygi ų organizmuose. 
L 400/124 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Smegenų ir susijusi ų ligų, žmogaus vystymosi ir sen ėjimo moksliniai tyrimai. 
• Smegenų ir susijusios ligos : geriau suprasti bendr ą smegenų sandarą ir dinamik ą ir tirti 
smegenų ligas, įskaitant su sen ėjimu susijusius susirgimus (pvz., demencij ą, Parkinsono 
ligą) bei ieškoti nauj ų gydymo b ūdų. Pagrindinis d ėmesys bus skiriamas visuotiniam 
smegenų supratimui atliekant smegen ų funkcijų tyrimus nuo molekuli ų lygmens iki 
pažinimo, įskaitant neuroinformatik ą, bei smegen ų funkcijų sutrikimus, nuo sinoptinio 
pablogėjimo iki neurodegradacijos. Bus tiriamos neurologin ės ir psichiatrin ės ligos bei 
sutrikimai, įskaitant regeneracinius ir  atstatomuosius gydymo metodus. 
• Žmogaus vystymasis ir sen ėjimas: naudoti įvairesnes metodikas ir priemones, siekiant 
geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko sen ėjimo procesus. Pagrindinis d ėmesys bus 
skiriamas žmogaus ir sumodeliuot ų sistemų tyrimams, įskaitant s ąveiką su aplinkos, 
genetikos, elgsenos ir lyties veiksniais. 
– Taikomieji moksliniai tyrimai pagrindini ų užkrečiamųjų ligų srityje: atremti didžiausias 
grėsmes visuomen ės sveikatai. 
• Atsparumas antibiotikams, įskaitant grybelinius pa togenus: pagrindinis d ėmesys bus 
skiriamas molekulini ų atsparumo mechanizm ų, mikrobų ekologijos ir šeimininko 
organizmo ir patogeno s ąveikos fundamentali ųjų mokslini ų tyrimų ir naujų 
intervencijos b ūdų klinikinių tyrimų derinimui, siekiant sumažinti nauj ų daugeliui 
vaistų atsparių infekcijų skaičių ir paplitim ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/125 
 • ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioz ė: pagrindinis d ėmesys bus skiriamas nauj ų gydymo 
metodų, prevencini ų priemoni ų, pavyzdžiui, vakcin ų ir chemini ų perdavimo užtvar ų, 
pavyzdžiui, ŽIV mikrobicid ų, kūrimui. Moksliniai tyrimai bus nukreipti kovai su 
minėtomis trimis ligomis pasauliniu lygiu, ta čiau taip pat bus atsižvelgiama į Europai 
būdingus šių trijų ligų ir hepatito aspektus. Bus akcentuojama ikiklinikin ė ir ankstyvoji 
klinikinė mokslini ų tyrimų veikla, taip pat prireikus tokia veikla, kai numatomas 
atitinkamas bendradarbiavimas (pvz., d ėl ŽIV/AIDS vakcin ų) su pasaulin ėmis 
iniciatyvomis. 
• Galimos naujos ir pasikartojan čios epidemijos: pagrindinis d ėmesys bus skiriamas kovai 
su naujais patogenais, turin čiais pandemijos potencial ą, įskaitant zoonozes (pvz., S ŪRS 
ir didelio patogeniškumo grip ą). Tam tikrais atvejais bus numatyta greitai inicijuoti 
bendrus mokslinius tyrimus, kuri ų tikslas – operatyviai s ukurti naujas diagnostikos 
priemones, vaistus ir vakcinas, skirtas nauj ų užkrečiamųjų ligų prevencijai, gydymui ir 
kontrolei. 
– Taikomieji moksliniai tyrimai kit ų pagrindini ų ligų srityje 1. 
• Vėžys: pagrindinis d ėmesys bus skiriamas etiologijai, naujiems vaistams ir gydymo 
būdams, vaist ų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams 
indikatoriams, kurie palengvina prevencij ą, ankstyvą diagnostik ą ir gydym ą, bei 
prevencinio prognozavimo, di agnostikos ir terapini ų intervencij ų veiksmingumo 
įvertinimui. 
                                                 
1 Bus atsižvelgta į paliatyvin ės medicinos aspektus ir veikli ų sudedam ųjų dalių naudojim ą. 
L 400/126 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Širdies ir kraujagysli ų liga: pagrindinis d ėmesys bus skiriamas širdies ir kraujo ind ų ligų 
(įskaitant kraujagysli ų aspektus insulto atveju) diagno zavimui, prevencijai, gydymui ir 
stebėsenai, taikant pla čius daugiadiscipl ininius metodus. 
• Diabetas ir nutukimas: pi rmuoju atveju, didžiausias d ėmesys bus skiriamas įvairių tipų 
diabeto etiologijai ir atit inkamai jo prevencijai be i gydymui. Antruoju atveju, 
didžiausias d ėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetik ą, 
gyvensen ą ir epidemiologij ą. Diabeto ir nutukimo atveju ypatingas d ėmesys bus 
skiriamas vaik ų ligoms ir vaikyst ėje pasireiškiantiems veiksniams.  
• Retos ligos: pagrindinis d ėmesys bus skiriamas visoje Europoje atliekamiems gamtos 
mokslų, patofiziologijos tyrimams ir prevencini ų, diagnostini ų ir terapini ų intervencij ų 
kūrimui. Šis sektorius apims retus įprastinių ligų Mendelio fenotipus. 
• Kitos lėtinės ligos: pagrindinis d ėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turin čioms 
didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, funkcij ų ir juslių 
pablogėjimui bei kitoms l ėtinėms ligoms (pvz., artritui, reumatoidin ėms ir raumen ų bei 
griaučių ligoms ir kv ėpavimo tak ų susirgimams, įskaitant tuos, kuriuos  sukelia alergija). 
• Sveikatos prieži ūros paslaug ų teikimo Europos pilie čiams optimizavimas 
Šia veikla siekiama parengti informuotai priimam ų politinių sprendim ų sveikatos prieži ūros sistem ų 
klausimais ir veiksmingesni ų ir veiksmingais įrodymais pagr įstų sveikatos propagavimo, lig ų 
prevencijos, diagnoz ės ir gydymo strategij ų būtiną bazę. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/127 
 – Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikin ėje praktikoje, įskaitant geresn į 
vaistų panaudojim ą ir tinkam ą elgsenos ir organizacini ų intervencij ų bei naujų sveikatos 
terapijų ir technologij ų taikymą. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas pacient ų saugai, 
įskaitant neigiam ą vaistų poveikį – nustatyti geriausi ą klinikinę darbo tvark ą, suvokti 
sprendimų priėmimo pirmin ės ir specializuotos prieži ūros klinikose proces ą bei propaguoti 
įrodymais pagr įstos medicinos ir teisi ų suteikimo pacientams taikym ą. Pagrindinis 
dėmesys bus skiriamas strategij ų lyginamųjų kriterijų nustatymui, įvairių intervencij ų, 
įskaitant moksliškai išbandytus papildomus ir alternatyvius vaistus bei naujus gydymo 
būdus ir sveikatos prieži ūros technologijas, padarini ų tyrimams, atsižvelgiant į skyrimo 
strategijas, kai kuriuos farmakologinio budrumo įrodomosios medžiagos aspektus, paciento 
savitumą (pvz., genetin į imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonomin ę naudą. 
– Sveikatos prieži ūros sistem ų, įskaitant pereinamojo lai kotarpio sveikatos prieži ūros 
sistemas, kokyb ė, veiksmingumas ir solidarumas, siekiant, kad šalys gal ėtų pasinaudoti 
kitų sveikatos prieži ūros sistem ų patirtimi ir j ų tvarumu, atsižvelgiant į nacionalini ų 
aplinkybi ų ir gyventoj ų charakteristik ų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, 
socialinės ir ekonomin ės padėties bei kintan čio darbo pasaulio ir pan.) svarb ą. Pagrindinis 
dėmesys bus skiriamas sveikatos prieži ūros sistem ų organizaciniams, finansiniams ir 
reglamentavimo aspektams ( įskaitant įvairių intervencij ų kaštus, veiksmingum ą ir naudą, 
taip pat pacient ų saugumo aspektus), j ų įgyvendinimui ir tam, koki ą įtaką jie turi 
veiksmingumui, našumui ir nešališkumui ( įskaitant socialiai remtinas grupes). Ypatingas 
dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmogiškuosius išteklius, įskaitant 
priežiūros namuose strategijas. Taip pat bus nagrin ėjamas sen ėjančios visuomen ės 
nepriklausomumo, gyvenimo kokyb ės ir mobilumo klausimas. 
L 400/128 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Pagerintas sveikatos propagavimas ir lig ų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias 
visuomen ės sveikatos priemones – gyvenimo b ūdą, darbo ir gyvenimo aplinkybes bei 
intervencij ą skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkyb ėmis. Pagrindinis d ėmesys bus 
skiriamas platesniems sveikat ą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie s ąveikauja individ ų 
ir bendruomen ės lygiu (pvz., mityba, stresas, alkoholis , tabakas ir kitos medžiagos, fizinis 
aktyvumas, kult ūrinės aplinkyb ės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Vis ų 
pirma bus sprendžiami psichin ės sveikatos viso gyvenimo perspektyvoje klausimai. 
Tarptautinis bendradarbiavimas 
Tarptautinis bendradarbiavimas yra sud ėtinė šios temos dalis ir ypa č svarbus sritims, susijusioms su 
visuotinėmis sveikatos problemomis, pa vyzdžiui, atsparumu antibiotikams, ŽIV/AIDS, maliarija, 
tuberkulioze, negydytoms ligoms ir naujomis pandemijomis. D ėl to taip pat gali prireikti nustatyti 
tarptautini ų iniciatyvų, pvz., Pasaulin ės ŽIV vakcinos iniciatyvos, prioritetus. Konsolidavus 
ilgalaikę tvarią Europos ir besivystan čių šalių klinikinių mokslinių tyrimų partneryst ę ir 
integruojant dalyvaujan čių šalių nacionalines programas ar veikl ą toliau gali b ūti teikiama parama 
Europos ir besivystan čių šalių klinikinių bandymų partnerystei (EBŠKBP), atsižvelgiant į jos 
pasiekimus ir b ūsimus poreikius 1. EBŠKBP programa ir toliau bus iš esm ės orientuota į pažangius 
klinikinius bandymus kuriant naujas va kcinas, mikrobicidus ir vaistus nuo min ėtų trijų ligų Afrikoje 
į pietus nuo Sacharos. Šiuo tik slu darbo programoje gali b ūti numatytas įnašas EBŠKBP Europos 
ekonomini ų interesų grupei, skirtas vykdyti program ą, kuriai turi pritarti Komisija, įskaitant 
Bendrijos įnašo perskirstym ą. 
                                                 
1 Komisija atliks EBŠKBP įvertinimą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/129 
 Dviejų regionų dialogais tre čiosiose šalyse ar regionuose ir tarptautiniuose forumuose apibr ėžtose 
srityse, taip pat atsižvelgiant į Tūkstantmečio plėtros tikslus bus vykdoma speciali 
bendradarbiavimo veikla. Tokios prioritetin ės sritys yra pritaikytos viet os poreikiams ir, pasitelkus 
partnerystes, gali apimti sveikatos politi kos mokslinius tyrimus, sveikatos prieži ūros sistem ų ir 
sveikatos prieži ūros paslaug ų mokslinius tyrimus, motinyst ę ir vaiko sveikat ą, reprodukcin ę 
sveikatą, negydytų užkrečiamųjų ligų kontrolę ir stebėjimą ir nenumatytus politinius poreikius tuose 
regionuose. 
Metinė narystė tarptautin ėje Žmogišk ųjų ribų mokslo programos organizacijoje (HFSPO) 1 bus 
vykdoma kartu su tema „Informacijos ir ryši ų technologijos“. Tai leis į G8 grupę nepatenkan čioms 
valstybėms narėms iki galo pasinaudoti Žmogišk ųjų ribų mokslo programa (HFSP) ir labiau 
atkreipti d ėmesį į europinius mokslinius tyrimus. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Naujų poreikių moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal princip ą „iš apačios į viršų“ ir remiantis 
„sutelktomis“ iniciatyvomis, derina nt juos su kitomis temomis ir įtraukiant pla čių ir 
tarpdisciplinini ų mokslinių tyrimų portfelį. Teikiant param ą nenumatytiems politiniams poreikiams 
gali būti atsižvelgiama, pavyzdžiui, į gyvenimo ir darbo s ąlygas, poveikio sveikatai įvertinimą, 
rizikos įvertinimą, statistinius rodiklius, valdym ą ir informavim ą visuomen ės sveikatos srityje, taip 
pat į įsipareigojimus pagal tarp tautines sveikatos prieži ūros sutartis, įskaitant Tabako kontrol ės 
pagrindų konvencij ą 2 ir Tarptautines sveikatos taisykles 3. Tai papildys pirmiau paremtus su 
sveikatos politika susijusius mokslinius tyrimus. 
                                                 
1 Europos bendrija yra H FSP organizacijos (HFSPO) nar ė ir finansavo HFSP pagal 
ankstesnes bendr ąsias programas. 
2 Tabako kontrol ės pagrindų konvencija, Sprendimas 2004/513/EB. 
3 2005 m. Tarptautin ės sveikatos taisykl ės – 2005 m. geguž ės 23 d. 58-sios pasaulin ės 
sveikatos asambl ėjos rezoliucija 58.3. 
L 400/130 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 2. Maistas, žem ės ūkis ir žuvininkyst ė bei biotechnologijos 
Tikslas 
Sukurti Europos žiniomis paremt ą bioekonomik ą 1 sutelkiant mokslo įstaigas, pramon ės įmones ir 
kitus suinteresuotus subjektus,  siekiant išnaudoti atsirandan čias naujas mokslini ų tyrimų galimybes, 
leisiančias spręsti socialinius, aplinkosaugos ir ekonomini us uždavinius, susiju sius su saugesnio, 
sveikesnio, geresn ės kokybės maisto bei atsinaujinan čiųjų biologini ų išteklių tvaraus naudojimo ir 
gamybos augantis poreikis; gr ėsme žemės ūkio, akvakult ūros ir žuvininkyst ės produkcijos tvarumui 
ir saugai, taip pat augan čiu aukštos kokyb ės maisto poreikiu, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo 
bei pakran čių vietovių aspektus bei atsak ą į konkrečius vartotoj ų mitybos poreikius. 
                                                 
1 Terminas „bioekonomika“ apib ūdina visus pramon ės ir ekonomikos sektorius (taip pat 
atitinkam ą paslaugų, tiekimo ir vartotoj ų pramonę), kurie gamina, valdo ir kitaip naudoja 
biologinius išteklius – žem ės ūkį, maisto pramon ę, žuvininkyst ę, miškininkyst ę ir pan. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/131 
 Požiūris 
Ši tema sutvirtins žini ų bazę, užtikrins naujovi ų diegimą ir teiks politin ę paramą kuriant ir pl ėtojant 
Europos žiniomis paremt ą bioekonomik ą (ŽPBE). Moksliniai tyrimai bus sutelkti į tvarų biologini ų 
išteklių valdymą, gaminim ą ir panaudojim ą, visų pirma pasitelkus gyvosios gamtos mokslus ir 
biotechnologijas bei suart ėjimą su kitomis technologijomis, siekiant, kad Europos žem ės ūkio, 
žuvininkyst ės, akvakult ūros, pašar ų, maisto 1, sveikatos prieži ūros, miškininkyst ės ir kita atitinkama 
pramonė gamintų naujus, saugesnius, įperkamus, ekologiškus ir konkurencingus produktus. 
Moksliniai tyrimai įneš svarbų indėlį įgyvendinant ir formuluojant Bendrijos politik ą ir taisykles, 
taip pat jų metu bus išskirtinai nagrin ėjama ar remiama: Bendra žem ės ūkio politika, žem ės ūkio ir 
prekybos klausimai, genetiškai modifikuot ų organizm ų saugos aspektai, maisto saugos taisykl ės, 
Bendrijos teis ės aktai augal ų sveikatos srityje, Bendrijos gyv ūnų sveikatos, lig ų kontrolės ir gerov ės 
standartai, apli nka ir biologin ė įvairovė, Europos miškininkyst ės strategija ir bendra žuvininkyst ės 
politika, kuria siekiama užtikrinti tvar ų žuvininkyst ės ir akvakult ūros vystym ąsi bei jūros gėrybių 
produktų saugą. Mokslini ų tyrimų metu taip pat bus siekiama pl ėtoti naujus ir esamus rodiklius, 
padedančius analizuoti, pl ėtoti ir steb ėti minėtas politikos kryptis. 
Pripažįstant daugialyp ę žemės ūkio svarbą, moksliniais tyrimais bus remiamas kaimo vietovi ų 
ekonomikos vaidmuo ir galimyb ės joms pasiekti tvaraus vystymosi tikslus. 
                                                 
1 Maisto pramon ė apima ir j ūros produktus. 
L 400/132 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Žemės ūkio maisto pramon ės įmonės, kurių 90 % sudaro MV Į, gaus ypa č daug naudos iš pla čios 
mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologij ų perdavimo 
veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiška i našias technologijas, metodik ą ir 
procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukšt ųjų biotechnologij ų, 
nanotechnologij ų ir IRT naujov ės suteiks svarbios pagalbos augal ų selekcijos, pagerint ų kultūrų ir 
augalų apsaugos, pažangi ų aptikimo ir steb ėjimo technologij ų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir 
naujų pramonini ų biologini ų procesų srityse. 
Kelios Europos technologij ų platformos, apiman čios augalų genomikos ir biotechnologij ų, 
miškininkyst ės ir miškininkyste paremtos pramon ės, visuotin ės gyvūnų gerovės, ūkio gyvūnų 
veislininkyst ės, maisto, akvakult ūros ir pramon ės biotechnologij ų sritis, gali pad ėti nustatyti 
bendrus šios temos mokslini ų tyrimų prioritetus, nustatydamos galimas didel ės apimties b ūsimas 
iniciatyvas, pavyzdžiui, demonstr acinius projektus, taip pat pad ės užtikrinti plat ų visų suinteresuot ų 
subjektų dalyvavim ą ir integravim ą. Kai tik reik ės, bus atliekama nacionalini ų mokslinių tyrimų 
programų koordinavimo veikla, glaudžiai j ą derinant su ERA-NET projektais, technologij ų 
platformomis ir kitais ati tinkamais subjektais, pvz., Žem ės ūkio tyrimų nuolatiniu komitetu 
(ŽŪTNK) ar kuria nors kita b ūsima Europos j ūrų mokslinių tyrimų koordinavimo strukt ūra. 
Atitinkamais atvejais atliekant veikl ą bus atsižvelgiama į mokslo ir technologij ų plėtros socialinius, 
etinius, ly čių, teisinius, aplinkos, ekonomi nius ir platesnius kult ūrinius aspektus bei galim ą riziką ir 
poveikį (numatymas). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/133 
 Veikla 
• Tvari gamyba ir tvarus biologini ų išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, 
valdymas 1 
– Sudaryti s ąlygas tvarios biologini ų išteklių (mikroorganizm ų, augalų ir gyvūnų) gamybos 
ir tvaraus valdymo ilgalaiki ų varomųjų jėgų, įskaitant biologin ės įvairovės ir naujų 
biologiškai aktyvi ų molekuli ų šiose biologin ėse sistemose panaudojim ą, moksliniams 
tyrimams. Bus tiriamos genomika, proteomika, metabolomika ir panašios technologijos bei suartėjimo technologijos, taip pat j ų integravimas į sistemų biologijos metodus, be to, bus 
kuriamos pagrindin ės priemon ės ir technologijos, įskaitant bioinformatik ą ir atitinkamas 
duomenų bazes, bei r ūšių grupių variacijų nustatymo metodikos. 
– Didesnis tvarumas ir konkurenci ngumas, užtikrinant vartotoj ų sveikatą, mažinant poveik į 
aplinkai ir atsižvelgiant į klimato kait ą žemės ūkio, sodininkyst ės ir daržininkyst ės, 
miškininkyst
ės, žuvininkyst ės ir akvakult ūros srityse, kuriant na ujas technologijas, įrangą, 
stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, pas ėlių valdymas, pasitelkiant 
selekcinius augal ų veisimo, augal ų sveikatos ir optimizuotos gamybos sistemas, gerinant 
žuvininkyst ės valdymo mokslin ę ir technin ę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų 
(žemės ūkio ir miškininkyst ės, žuvininkyst ės ir akvakult ūros) tarpusavio s ąveiką, taikant 
bendros ekosistemos metod ą. Bus vykdomi moksliniai tyrimai autochtonini ų ekosistem ų 
priežiūros, biokontrol ės medžiag ų kūrimo ir biologin ės įvairovės mikrobiologinio lygio ir 
metagenomikos srityje. 
                                                 
1 Papildomi moksliniai tyrimai, susij ę su tvariu valdymu ir išsaugojimu, aprašomi dalyje 
„Aplinka, įskaitant klimato kait ą“. Kitų priemoni ų ir technologij ų, remiančių tvarią gamybą 
ir valdym ą, moksliniai tyrimai bus atliek ami pagal atitinkamas temas. 
L 400/134 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Iš žemės gaunam ų biologini ų išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos 
sąnaudos (pavyzdžiui, pesticidai ir tr ąšos) ir organiškos gamybos sistemos, pagerintas 
išteklių valdymas ir naujas maistas ir pašarai, taip pa t pagerintos sud ėties nauji augalai 
(pasėliai ir medžiai), atsparumas stresui, ekologinis efektas, maisto medžiag ų ir vandens 
panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam pad ės biologin ės saugos, samb ūvio ir 
naujų augalų sistemų ir produkt ų atsekamumo moksliniai tyrimai ir genetiškai 
modifikuot ų pasėlių poveikio aplinkai ir žmoni ų sveikatai steb ėsena ir vertinimas, taip 
pat jų galimybės duoti daugiau naudos visuomenei vertinimas. 
• Augalų sveikata ir pas ėlių apsauga bus gerinama geriau perpratus ekologij ą, kenkėjų 
biologiją, ligas, piktžoles ir kitus fitosanitarinio pob ūdžio pavojus ir padedant 
kontroliuoti lig ų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenk ėjų ir piktžoli ų kontrolės 
priemones ir technologijas. Bus kuriami  tobulesni dirvožemio derlingumo steb ėsenos, 
išsaugojimo ir didinimo metodai. 
• Biologini ų išteklių, gaunamų iš vanden ų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esmin ės 
biologinės funkcijos, saugios ir apli nkai nekenksmingos auginam ų rūšių gamybos 
sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkyst ės biologija, mišri ų žvejybos plot ų dinamika, 
žuvininkyst ės veiklos ir j ūros ekosistemos tarpusavio s ąveika, ir laivuose įrengtos, 
regioninės bei daugiamet ės valdymo sistemos. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/135 
 – Optimizuota gyv ūnų sveikata, gyvulininkyst ė ir gerovė žemės ūkio, žuvininkyst ės ir 
akvakultūros sektoriuose inter alia:  
• pritaikant genetikos žini as, naujus selekcijos met odus, geriau perprantant gyv ūnų 
fiziologiją ir elgseną; ir 
• geriau suprantant, kaip kontroliuoti kenk ėjus, parazitus ir užkre čiamąsias gyvūnų ligas 
bei kitus pavojus maisto pramon ės tvarumui ir saugumui, įskaitant zoonozes.  
Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant steb ėsenos, prevencijos ir kontrol ės 
priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcin ų ir diagnostikos 
mokslinius tyrimus, tiriant žinom ų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant 
piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistem ų ir klimato poveik į.  
Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saug ų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerint ą 
šalutinių produktų tvarkymą. 
L 400/136 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Rengti politik ą formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, 
remiant atitinkam ų strategijų, politikos kryp čių ir teisės aktų įgyvendinim ą, ypač remiant 
Europos žiniomis paremtos bioekonomikos (ŽPBE) k ūrimą bei kaimo ir pakrant ės zonų 
vystymosi poreikius. Bendra žuvininkyst ės politika bus remiama kuriant pritaikomus 
projektus, remian čius bendros ekosistemos metod ą, taikomą išgaunant j ūrų išteklius. 
Moksliniai tyrimai visose politikos srityse, įskaitant bendr ą žemės ūkio politik ą, apims 
socialinius ir ekonominius tyrimus, ekonomiškumo analiz ę, lyginamuosius skirting ų 
ūkininkavimo sistem ų, įskaitant daugiafunkcines sistemas, tyrimus, rentabili ų 
žuvininkyst ės valdymo sistem ų, ne maistui skirt ų gyvūnų auginimo, s ąveikos su 
miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrant ės zonų pragyvenimo šaltini ų gerinimo tyrimus. 
• „Nuo šakut ės iki ūkio“: maistas ( įskaitant j ūros produktus), sveikata ir gerov ė 
– Suprasti vartotoj ų elgseną ir jų prioritetus, nes tai yr a vienas iš pagrindini ų maisto 
pramonės konkurencingumo veiksni ų, ir maisto įtaką Europos pilie čių sveikatai ir gerovei. 
Pagrindinis d ėmesys bus skiriamas tam, kaip vartotojas suvokia maist ą ir kokių nuostatų 
dėl jo, įskaitant tradicin į maistą, laikosi, taip pat bus siekiama perprasti socialines ir 
kultūrines tendencijas nustat yti maisto pasirinkimo ir vartotojo galimybi ų gauti maisto 
veiksnius. Moksliniai tyrimai apim s maisto ir mitybos srityje vykdom ų mokslini ų tyrimų 
duomenų bazių sukūrimą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/137 
 – Suprasti naudingus ir žalingus raciono veiksnius ir gyventoj ų grupių specialius poreikius 
bei mitybos įpročius, nes tai yra vienas iš pagrindini ų kontroliuojam ų veiksnių, dėl kurių 
didėja ar mažėja su mityba susijusi ų ligų ir sutrikim ų skaičius, įskaitant nutukim ą ir 
alergijas. Tam reik ės tirti naujas mitybos strategijas, pl ėtoti ir taikyti nutrigenomik ą ir 
sistemų biologiją bei tirti mitybos, fizi ologijos ir fiziologini ų funkcijų tarpusavio s ąveiką. 
Dėl to gali prireikti keisti perdirbt ų maisto produkt ų receptus ir kurti naujus maisto 
produktus ir ingredientus, dietinius maisto  produktus bei produktus su pagerintomis 
maistinėmis ir sveikatai palankiomis savyb ėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir 
sezoninius maisto produktus ir  racionus, akcentuojant tam tikr ų maisto produkt ų ir racionų 
įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas. 
– Optimizuoti inovacijas Europos maisto pramon ėje į tradicinio maisto, įskaitant fermentuot ą 
maistą, gamybos procesus įtraukiant pažangias technol ogijas; naudoti pritaikytas 
perdirbimo technologijas, skirtas pagerinti maisto naudingum ą, kokybę ir maistin ę vertę, 
įskaitant maisto gamybos organoleptinius aspekt us ir naujas maistines medžiagas. Kurti ir 
demonstruoti aukšto technologini o lygio ir ekologiškai našias  perdirbimo ir pakavimo 
sistemas, taikom ąją pažangią kontrolę ir našesn į šalutinių produktų, atliekų, vandens ir 
energijos valorizacij ą ir valdym ą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos 
tvarios ir naujoviškos gyv ūnų šėrimo technologijos, įskaitant saugaus pašar ų perdirbimo ir 
pašarų kokybės kontrolės formas. 
L 400/138 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Užtikrinti Europos maisto pasi ūlos chemin į ir mikrobiologin į saugumą bei pagerinti jo 
kokybę. Ši veikla apims mikrob ų ekologijos ir maisto saugos ryši ų perpratim ą, maisto 
tiekimo grandini ų vientisumo metod ų ir modeli ų sukūrimą, naujus aptikimo metodus, 
atsekamum ą ir jo tolesn į vystymą, rizikos, įskaitant nauj ą riziką, vertinimo, valdymo bei 
informacijos teikimo technologijas ir priemones, taip pat rizikos suvokimo išpl ėtimą. Ši 
veikla taip pat apims mokslu grindžiamus me todus rizikai maisto sa ugos srityje nustatyti. 
– Saugoti žmoni ų sveikatą ir aplinką geriau suvokiant aplinkos ir maisto ar pašar ų grandinių 
tarpusavio įtaką. Tam reik ės tirti maisto teršalus ir poveik į sveikatai, vykdyti poveikio 
aplinkai steb ėseną, kurti pagerintas poveikio maisto ir pašar ų grandinėms ir jų atsparumo 
globaliniams poky čiams, visų pirma aplinkai, vertinimo ir valdymo priemones bei 
metodus. Norint užtikrinti maisto grandin ės kokybę ir vientisum ą, reikia nauj ų prekių 
grandinės analizės modelių ir visos maisto grandin ės valdymo koncepcij ų, atsižvelgiant ir į 
su vartotojais susijusius aspektus. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/139 
 • Gyvosios gamtos mokslai, biot echnologijos ir biochemija ekologiškiems ne maisto 
produktams ir procesams 
– Stiprinti žini ų bazę ir kurti pažangias iš žem ės ar jūros gaunamos biomas ės gamybos 
technologijas, taikomas pramoniniuose pro cesuose ir energijos gamyboje. Tam reik ės tirti 
augalų, gyvūnų ir mikrob ų genomik ą ir metabolomik ą siekiant pagerinti žaliav ų ir 
biomasės pašarų produktyvum ą ir sudėtį optimizuotam j ų perdirbimui į aukštos prid ėtinės 
vertės produktus, įskaitant farmacijos pramon ėje ir medicinoje naudojamus biologinius 
išteklius, tuo pa čiu metu tiriant nat ūralius ar patobulintus žem ės ir vandens organizmus 
kaip naujus šaltinius. Tam reik ės atlikti biomas ės gamybos b ūdų, biologini ų produktų 
transportavimo, sand ėliavimo ir pateikimo į rinką viso ciklo analiz ę. 
– Nagrinėti pramonini ų biotechnologij ų taikymą visose pas ėlių ir miško biomas ės 
grandinėse, siekiant suvokti vis ą biologinio perdirbimo metodo potencial ą (pavyzdžiui, 
žaliųjų chemikal ų), įskaitant socialinius ir ekonominius,  agronominius, e kologinius ir su 
vartotojais susijusius  aspektus. Tam pad ės geresnis augal ų ir mikrob ų metabolizmo l ąstelių 
ir poląsteliniu lygi ų supratimas ir kontrol ė, ir kaip tai bus integruojama į visą vykdymo 
sistemą gaminant vertingas pr ekes, pasitelkus didesn ę išeigą, kokybę ir perdirbt ų produktų 
švarumą užtikrinan čius biologinius procesus, įskaitant biologin ės katalizės proceso 
schemą. 
L 400/140 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Naudoti ar kurti nauj ų ar pagerint ų aukštos kokyb ės, aukštos prid ėtinės vertės ir 
atsinaujinan čiųjų miško produkt ų ir procesų biotechnologijas, siekiant padidinti miško ir 
miško produkcijos, įskaitant medienos, atsinaujinan čiųjų medžiagų ir bioenergijos 
atsargas, tvarum ą. 
– Nagrinėti biotechnologij ų galimybes aptikti ir steb ėti taršą, užkirsti jai keli ą, kovoti su ja ir 
ją šalinti. 
– Maksimaliai padidinti ekonomin ę atliekų ir šalutini ų produktų vertę pasitelkus naujus ir 
potencialiai energij ą taupančius biologinius procesus, pavieniu i ar derinant juos su augal ų 
sistemomis ir (arba) cheminiais katalizatoriais. 
Tarptautinis bendradarbiavimas 
Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žem ės ūkio ir biotechnologij ų mokslini ų 
tyrimų aspektas, tod ėl jis bus ypa č skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystan čias šalis ir 
naujai atsirandan čias ekonomikos sistemas ypa č dominantys moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į 
Tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekam ą veiklą. Bus imtasi specialios veiklos skatinant 
bendradarbiavim ą su prioritetiniais regionais-partneriais ir šalimis-partner ėmis, ypač tais, kurie 
dalyvauja dviej ų regionų dialoguose ir dvišaliuose  mokslo ir technologij ų susitarimuose, taip pat su 
kaimynin ėmis šalimis ir naujomis ekonomikos sistemomis bei besivystan čiomis šalimis. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/141 
 Be to, bus vykdomas daugiašalis be ndradarbiavimas sprendžiant pla čių tarptautini ų pastangų 
reikalaujan čius uždavinius, pavyzdžiui, augal ų ir mikroorganizm ų sistemų biologijos apimties ir 
sudėtingumo srityje, arba sprendžiant visuotiniu s uždavinius ir laikantis tarptautini ų ES 
įsipareigojim ų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyv ūnų ligų paplitimas, 
teisingas biologin ės įvairovės naudojimas, bendradarbiaujant su JT Maisto ir žem ės ūkio 
organizacija maksimalaus ilgalaikio žuv ų kiekio atk ūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m. 
ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka). 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Naujų poreikių mokslinių tyrimų metu, pavyzdžiui, gali b ūti kuriamos naujos id ėjos ir 
technologijos, skirtos krizi ų valdymo sistemoms ir maisto grandin ės vientisumui. 
Lanksčiai reaguojant į nenumatytus politinius poreikius ypatingas d ėmesys bus atkreipiamas į 
atitinkam ą Europos žiniomis paremtos biologin ės ekonomikos k ūrimo politik ą. 
L 400/142 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 3. Informacijos ir komunikacij ų technologijos 
Tikslas 
Padidinti Europos pramon ės konkurencingum ą ir suteikti Europai galimyb ę įvaldyti ir formuoti 
būsimą informacijos ir ryši ų technologij ų (IRT) raid ą taip, kad b ūtų patenkinti jos visuomen ės ir 
ūkio poreikiai. IRT yra žini ų visuomen ės pagrindas. Veikla sustiprins Europos mokslo ir 
technologij ų bazę ir užtikrins jos pasaulin į pirmavim ą IRT srityje, pad ės valdyti ir skatinti produkt ų, 
paslaugų ir procesų inovacijas ir k ūrybiškum ą pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga b ūtų 
greitai paver čiama nauda Europos pilie čiams, įmonėms, pramonei ir valdžios institucijoms. Ši 
veikla taip pat pad ės sumažinti skaitmenin į atotrūkį ir socialin ę atskirtį. 
Požiūris 
Informacijos ir ryši ų technologijoms (IRT) tenka  išskirtinis ir nusistov ėjęs vaidmuo skatinant 
inovacijas, k ūrybingum ą ir visų pramonės ir paslaug ų sektorių konkurencingum ą. Jų svarba esmin ė 
sprendžiant pagrindinius socialiniu s uždavinius ir modernizuojant vieš ąsias paslaugas, jos yra 
pažangos visuose mokslo ir technologij ų srityse pagrindas. Tod ėl Europa turi valdyti ir formuoti 
būsimą IRT raidą ir užtikrinti, kad IRT pare mtos paslaugos ir produktai b ūtų pritaikomi ir 
naudojami teikiant kuo didesn ę naudą piliečiams ir verslo įmonėms. 
Tai iniciatyvoje i2010 apibr ėžti Bendrijos informacin ės visuomen ės politikos tikslai, kuriais 
Europoje siekiama sukurti konkurencing ą konverguojan čios informacijos ekonomik ą, žymiai 
padidinti Europos investicijas į IRT mokslinius tyrimus ir in ovacijas bei sukurti labai pla čias 
prieigos galimybes informacin ėje visuomen ėje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/143 
 Naujos IRT technologijos atvers daug nauj ų galimybi ų gauti vertingesni ų produktų ir paslaug ų, 
daugelis j ų priklauso sritims, kuriose Europa jau užima pirmaujan čias pramon ės ir technologij ų 
pozicijas. Partneri ų paieška Europos lygiu – tai optimalus investavimo į IRT būdas. IRT mokslini ų 
tyrimų veikla, grindžiama „atviro šaltinio “ vystymo modeliu, yr a naudingo inovacij ų šaltinio ir 
augančio bendradarbiavimo pavyzdys. Labiau nei kada nors anks čiau tokių pastangų reikia siekiant 
šiais visuotin ės konkurencijos laikais neat silikti nuo vis brangstan čių mokslini ų tyrimų ir vis 
sudėtingesnių ir tarpusavyje susiet ų technologij ų. 
IRT temoje pirmenyb ė suteikiama strateginiams svarbiausi ų technologij ų moksliniams tyrimams, 
užtikrinamas visa apimantis technologij ų integravimas ir žinios bei priemon ės patiems įvairiausiems 
naujoviškiems IRT taikym ams. Tokia veikla tur ės įtakos pramon ės ir technologij ų pažangai IRT 
sektoriuje ir padidins svarbi ų sektorių, kuriuose pla čiai taikomos IRT, konkurencin į pranašum ą, 
kadangi d ėl jos bus sukurta naujovišk ų didelės vertės IRT paremt ų produktų ir paslaug ų bei nauji ar 
pagerinti verslo ir administravimo  organizaciniai procesai. Pagal ši ą temą bus remiamos ir kitos 
Bendrijos politikos sritys, pavyzdžiui sv eikatos ir aplinkos apsauga, visuomen ės ir socialiniams 
poreikiams, vis ų pirma žmoni ų su specialiais poreikiais, įskaitant sen ėjančių gyventojų ir neįgaliųjų 
poreikius, tenkinti pasitelkus IRT. 
Veikla apims bendradarbiavim ą ir tinklų kūrimo veikl ą bei galėtų paremti bendras technologij ų 
iniciatyvas 1 ir nacionalines programos  koordinavimo iniciatyvas 2. Veiklos prioritetams bus 
priskirtos temos, nagrin ėjamos, be kit ų šaltinių, remiantis Europos technologij ų platformų darbu. 
Taip pat bus pl ėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su  kitomis specialiosiomis programomis. 
                                                 
1 Jos galėtų apimti rinktinius Nanoe lektronikos technologij ų, Įterptųjų kompiuterini ų sistemų 
sričių mokslinių tyrimų aspektus.  
2 Tai gal ėtų apimti bendr ą programų įgyvendinim ą kasdienį gyvenimą palengvinan čios 
aplinkos srityje. 
L 400/144 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Iš esmės yra svarbus maž ųjų ir vidutini ų įmonių bei kitų smulkių subjektų dalyvavimas šioje 
veikloje, atsižvelgiant į jų vaidmenį skatinant inovacijas. J ų vaidmuo gyvybiškai svarbus kuriant ir 
puoselėjant naujas IRT ir j ų taikymo vizijas ir paver čiant jas vertingomis verslo priemon ėmis. 
Veikla 
• IRT technologij ų ramsčiai: 
– Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: proces ų, prietaisų, dizaino 
ir testavimo technologij ų ir metodik ų, siekiant geriau suplanuoti sud ėtinių dalių, lustuose 
sumontuot ų sistemų, paketinių sistemų ir integruot ų sistemų, įvairiam taikymui skirt ų, 
įskaitant ultra greitus komponentus, bazini ų fotoninių sudėtinių dalių, radijo dažnio (RD) 
sistemas, ger ų eksploatacini ų savybių ir talpių duomenų saugojimo sistem ų, labai didelio 
ploto ar labai integruoto vaizdavimo sprendim ų, jutimo, sužadinimo, vizualizavimo ir 
vaizdų gavimo įrenginių, labai mažai energijos naudojan čių sistemų, aktyviųjų sandų, 
alternatyvi ų energijos šaltini ų ar akumuliatori ų, integruot ų heterogenini ų technologij ų ar 
sistemų, protingų sistemų, daugiafunkcini ų integruot ų mikro-nano-bio-infosistem ų, didelio 
ploto elektronini ų sistemų, integravimo į įvairias medžiagas ar objektus, s ąsajų su gyvais 
organizmais, savaiminio molekuli ų ar atomų susijungimo į stabilias strukt ūras dydį ir 
tankumą, patobulinti j ų veikimą, energijos suvartojimo našum ą, sumažinti gamybos 
sąnaudas ir išlaidas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/145 
 – Visur esantys ir neriboti ryši ų tinklų pajėgumai: ekonomiškos, perkonfig ūruojamos ir 
lanksčios mobilaus ryšio ir pla čiajuosčių tinklų technologijos, sistemos ir strukt ūros, 
įskaitant antžeminius ir pal ydovinius tinklus bei optinio pe rjungimo ir kitas technologijas 
didelės spartos sujungimui; įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinkl ų 
ir paslaug ų, aprėpiančių asmeninę zoną, regionus ir vis ą pasaulį, susiliejimas; laidini ų ir 
bevielių ryšių paslaugų ir taikym ų tarpusavio s ąveika, tinklo ištekli ų valdymas, paslaug ų 
perkonfig ūravimo galimyb ė; pavienių pažangių daugialyp ės terpės įrenginių kompleksinis 
prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos. 
– Įterptosios sistemos, skai čiavimas ir kontrol ė: galingesn ės, saugesn ės, labiau išskirstytos, 
patikimesn ės ir našesn ės aparatin ės ir programin ės įrangos sistemos, paj ėgiančios suvokti 
savo aplink ą, ją kontroliuoti ir prie jos pris itaikyti, optimizuodamos ištekli ų panaudojim ą, 
sistemų modeliavimo, analiz ės, projektavimo, inžinerijos ir patvirtinimo metodai ir 
priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti, atvira iš paruošt ų komponent ų surenkama 
konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpin ė įranga ir išskirstytos 
operacinės sistemos, užtikrinan čios iš tiesų sklandžiai s ąveikaujan čią ir prie aplinkos 
prisitaikan čią terpę jutimo, sužadinimo, skai čiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaug ų 
teikimo funkcijoms; kompiuterini ų įrenginių konstrukcijos su heterogenin ėmis, tinklin ėmis 
ir perkonfig ūruojamomis sud ėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavim ą, programavim ą ir 
paramą eksploatacijos laikotarpiu; didelio paj ėgumo sistemos ir paslaugos; didelio masto, 
paskirstyt ų, neapibrėžtų sistemų kontrolė. 
L 400/146 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Programin ė įranga, energetin ės sistemos ir patikimuma s: technologijos, priemon ės ir 
metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpin ės įrangos 
sistemoms, kuriomis paremtos daug žini ų reikalaujan čios paslaugos, įskaitant jų, kaip 
viešųjų paslaugų, teikimą; paslaugoms teikti pritaikytos, s ąveikaujan čios ir nuo mastelio 
nepriklausan čios infrastrukt ūros, ištekli ų virtualizavimas tinkleliuose, įskaitant domenams 
priskirtas platformas, tinklo operacin ės sistemos; atviro šaltinio programin ė įranga; atviros 
standartų platformos ir bendradarbiavimo metodai,  skirti kurti ir pa tvirtinti programin ę 
įrangą, paslaugas ir sistemas; surinkimo priemon ės, įskaitant programavimo kalbas; naujos 
sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas; didelio masto išskirstyt ų ir tarpusavyje sujungt ų 
sistemų ir paslaug ų patikimumo ir lankstumo gerinimas, saugios ir patikimos sistemos ir 
paslaugos, įskaitant privatum ą saugančios prieigos kontrol ės ir autentikavimo, dinamiško 
saugumo ir pasitik ėjimo metodus, patikimumo ir pasitik ėjimo metamodelius.  
– Žinių, pažinimo ir besimokan čios sistemos: žmon ėms ir mašinoms skirti metodai ir b ūdai 
žinioms įgyti, kurti ir interpretuoti, pateikti ir pers onalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir 
siųsti, atpažįstant turinio semantinius ryšius; dirbtin ės sistemos, kurios suvokia, 
interpretuoja ir įvertina informacij ą, ir kurios gali bendradarbiau ti, veikti savarankiškai ir 
mokytis; teorijos ir eksperimen tai, pranokstantys laipsnišk ą pažangą ir pasinaudojantys 
natūralia įžvalga, vis ų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmon ėms skirtų mokymosi 
sistemų tobulinimo tikslams. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/147 
 – Imitavimas, vizualizacija, s ąveika ir mišrios tikrov ės: modeliavimo, imitavimo, 
vizualizavimo, s ąveikos, virtualios, papild ytos ir mišrios realyb ės ir jų integravimo į 
aplinkas „nuo galinio taško iki galinio taško“ priemon ės; produkt ų, paslaugų ir 
skaitmenin ės vaizdo ir garso terp ės naujoviško projektavimo ir k ūrybiškumo priemon ės; 
natūralesnės, intuityvesn ės ir lengviau naudojamos s ąsajos bei nauji s ąveikos su 
technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais b ūdai; kalbin ė technologija, 
įskaitant daugiakalbes ir automatin es mašininio vertimo sistemas.  
– Naujos IRT perspektyvos, paremtos  kitomis mokslo ir technologij ų disciplinomis 
(matematika ir fizika, medžiagomis, biotechnologijomis, gyvosios gamtos mokslais, chemija, pažinimo ir socialiniais mokslais, humanitariniais mokslais ir t.t.), numatytos 
visoje IRT temoje. Jos yra pažanga, leisianti padaryti atradimus, kur ie užtikrins IRT ir 
visiškai nauj ų pramonės ir paslaug ų sektorių inovacijas. Joms priskiriamas ir miniati ūrinių 
IRT prietais ų kūrimas, kurie yra suderinami su gyvais  organizmais ir gali su jais s ąveikauti 
(pavyzdžiui, naujoviškos IRT sud ėtinės dalys ir kompiuterin ės sistemos, paremtos 
sintetinėmis biomolekulin ėmis strukt
ūromis), ir nauji kompiuteri ų ir ryšių mokslai, 
besisemiantys id ėjų iš gyvojo pasaulio, visiškai  ekologiškai suderinami IRT įrenginiai, 
sukonstruoti nat ūralių sistemų pavyzdžiu, ir gyvojo pasaulio  modeliavimas ir imitavimas 
(pavyzdžiui, žmogaus fiziologijos imitavi mas keliais biologiniais lygmenimis). 
• Technologij ų integravimas: 
– Asmeninės aplinkos: daugiarežimi ų sąsajų, jutimo b ūdų ir mikrosistem ų, asmenini ų ryšio 
ir kompiuterini ų įrenginių, į asmeninius daiktus įmontuotų IRT sistem ų, nešiojam ų sistemų 
ir implant ų integravimas ir j ų prijungimas prie paslaug ų ir išteklių, akcentuojant vis ų 
asmens buvimo ir tapatyb ės aspektų integravim ą. 
L 400/148 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Namų aplinkos: nam ų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, steb ėsena, kontrol ė ir pagalbin ės 
sistemos; sklandi vis ų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į ekonomiškum ą, 
įperkamum ą, naudojimo galimybes ir saug ą; naujos paslaugos ir naujos interaktyvaus 
skaitmeninio turinio ir paslaug ų, įskaitant pramogas, formos; galimyb ė naudotis 
informacija ir žini ų valdymas. 
– Robotų sistemos: lanks čios ir patikimos robot ų sistemos, veikian čios žmoni ų bei 
nesusistemintoje aplinkose ir bendradarbiaujan čios su žmon ėmis; į tinklą sujungti ir 
bendradarbiaujantys robotai; miniati ūriniai robotai, humanoidin ės technologijos; modulinis 
dizainas ir integruot ų robotų sistemų modeliavimas. 
– Sumani infrastrukt ūra: IRT priemon ės, dėl kurių svarbiausios infrastrukt ūros tampa 
našesnės ir lengviau naudojamos , pritaikomos ir priži ūrimos, atsparesn ės nusidėvėjimui ir 
gedimams; duomen ų integravimo priemon ės; sistemin ės rizikos įvertinimo, ankstyvo 
įspėjimo ir automatizuoto pavojaus signalo skelbimo, planavimo ir sprendim ų priėmimo 
IRT. 
• Taikymų moksliniai tyrimai: 
– Socialinius uždavinius sprendžian čios IRT: užtikrinti, kad visi Europos pilie čiai galėtų 
gauti didžiausi ą naudą iš IRT produkt ų ir paslaug ų, padidinti įtrauktį, sklandži ą prieigą ir 
viešojo intereso paslaug ų interaktyvum ą, bei padidinti viešojo sektoriaus paslaug ų 
vaidmenį diegiant naujoves, pagerinant t ų paslaugų našumą ir veiksmingum ą; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/149 
 – sveikatos prieži ūros sistemai: asmenin ės nekrentan čios į akis sistemos, suteikian čios 
piliečiams galimyb ę tvarkyti savo gerov ę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami 
kontroliniai įtaisai ir autonomin ės geros sveikatos b ūklės palaikymo sistemos; nauji b ūdai, 
pavyzdžiui, molekulinis vaizd ų gavimas patobulintai preven cijai ir individualizuotai 
medicinai; žini ų apie sveikat ą atradimas, valdymas ir taikymas klinikin ėje praktikoje; 
organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas; mikr oskopiniai ir nanos kopiniai robotai 
mažiausiai invazinei chirurgi nei ir gydomajai praktikai; 
– visų lygių valdžioms institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo 
tarpdisciplininiam metodui ka rtu su organizaciniais poky čiais ir naujais įgūdžiais, siekiant 
visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas; pažang ūs IRT paremti moksliniai 
tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratin ius ir dalyvavimo pr ocesus bei viešojo 
sektoriaus paslaug ų našumą ir kokybę; sąveika su administracijos ir  valdžios institucijomis 
ir tarp jų, taip pat parama teis ėkūros ir politikos pl ėtros procesams visose demokratijos 
stadijose;  
– įtraukčiai: suteikti asmenims ir j ų bendruomen ėms galimybes ir pagerinti lygiateis į visų 
piliečių dalyvavim ą informacin ėje visuomen ėje, užkertant keli ą skaitmeninei atskir čiai dėl 
negalios, menk ų įgūdžių, skurdo, geografin ės izoliacijos, kult ūros, lyties ar amžiaus inter 
alia remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišk ą gyvenimą, didinant 
elektronin ės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skir tus produktus ir paslaugas; 
L 400/150 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemon ėms, 
sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas strukt ūras ir sąsajas; sąveikaujan čios 
ir bendradarbiaujan čios sistemos, skirtos transporto našumui, saugai ir ekologiškumui, 
paremtos ryšiu tarp transporto priemoni ų ir su transporto infrastrukt ūra, su pritaikytomis 
tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo ir navigacijos technologijomis; personalizuotos, 
atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežim ės paslaugos, 
įskaitant pažangius paslaug ų sprendimus turizmui; 
– remiant aplink ą, rizikos valdym ą ir tvarų vystymąsi: rizikos ir avarini ų situacijų valdymas; 
rizikos ir avarini ų situacijų valdymas, pažangi ų daviklių tinklai pavoj ų numatymo 
tobulinimui, gamtini ų išteklių valdymas, įskaitant teršal ų kiekio mažinimo sistemas; 
energijos vartojimo efektyvumo didinimas; žmogaus reagavimo į sudėtingą aplinkos pad ėtį 
ir biologin ės įvairovės išsaugojimo veiklos valdymas; įspėjimo apie pavoj ų sistemos ir 
laiku atliekamas bei patikimas viešojo saugumo informacijos perdavimas, pagalbin ės 
technologijos ir sistemos darbui atšiau riomis, pavojingomis ar rizikingomis s ąlygomis; 
ekologiška ir tvari IRT, įskaitant elektronikos prietais us, gamyba; pažangus aplinkos 
stebėjimo ir rizikos vertinimo duomen ų ir informacijos tvarkymas prisidedant prie 
INSPIRE, GMES ir GEOSS. 
– IRT skirtos turiniui, k ūrybingumui ir asmeniniam tobul ėjimui: 
• naujoviškos interaktyvaus, neties inio ir savaime prisitaikan čio turinio formos, įskaitant 
pramogoms ir dizainui; k ūrybiškumas ir gilesnis vartotojo patiriamas įspūdis; mišrios 
terpės turinio pritaikymas pagal k liento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio 
turinio gamyba ir tvarkymas įtraukiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją 
orientuotas naudojimas, galimyb ė naudotis turiniu ir jo k ūrimas;  
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/151 
 • patobulint ų technologij ų besimokan čios sistemos, priemon ės ir paslaugos, pritaikytos 
skirtingiems besimokantiesiems ir esant skirtingoms aplinkyb ėms; žmogaus mokymosi, 
įskaitant pedagogikos teorijas, pamatiniai klau simai, kai procesas vyksta padedant IRT; 
žmonių gebėjimų tapti aktyviais besimokan čiaisiais tobulinimas;  
• pažangios paslaugos sudarant galimyb ę naudotis skaitmenin ės formos kult ūriniu 
paveldu; galimyb ė pasinaudoti moksliniais ištekliais; priemon ės, leidžian čios 
bendruomen ėms sukurti naujus kult ūrinius atsiminimus, pa remtus gyvuoju paveldu; 
skaitmeninio turinio išsaugojimo metodai ir priemon ės; galimyb ės naudotis 
skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant j ų originalų ir 
naudojimo aplinkybi ų autentiškum ą ir vientisum ą. 
– Verslą ir pramon ę remiančios IRT: 
• dinamiškos, darbui tinkluose pr itaikytos verslo sistemos, įskaitant jų stebėseną realiu 
laiku, produktams ir paslaugom s kurti ir teikti; moderni ų objektų decentralizuota 
kontrolė ir valdymas; skaitmenin ės verslo ekosistemos, vis ų pirma programin ės įrangos 
sprendimai (taip pat pagr įsti tinkleliais), pritaikomi maž ųjų ir vidutini ų organizacij ų 
poreikiams; bendros paslaugos, padedan čios dirbti bendrus da rbus viena nuo kitos 
nutolusiose darbo vietose,  kuriose atsižvelgiama į kontekstą; padidintas grupinis 
dalyvavimas, grup ės valdymas ir dalijimasis parama; dalijimasis žiniomis ir 
interaktyvios paslaugos; 
L 400/152 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • gamyba, įskaitant tradicin ę pramonę: pažangios tinklin ės kontrolės priemon ės tikslumo 
reikalaujan čiai gamybai ir mažoms ištekli ų sąnaudoms; beviel ė automatizacija ir 
logistika greitam įrenginių pertvarkymui; integruotos modeliavimo, imitavimo, 
optimizavimo, pristatymo ir virt ualios gamybos aplinkos, miniati ūrizuotų IRT sistem ų ir 
sistemų, susietų su visokiausi ų rūšių medžiagomis ir objektais , gamybos technologijos; 
– IRT pasitik ėjimui užtikrinti: 
• pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remian čios priemon ės; daugybin ės ir jungtin ės 
tapatybės tvarkymo sistemos; autentifikavimo ir įgaliojimo b ūdai; sistemos, 
atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologij ų naujienomis; teisi ų ir turto 
valdymas; apsaugos nuo kibernetin ės erdvės pavojų priemonės, derinant su kitomis 
temomis, vis ų pirma tema „Saugumas“. 
Tarptautinis bendradarbiavimas  
IRT temoje bus skatinamas tarptautinis bendrada rbiavimas sprendžiant bendro intereso klausimus, 
siekiant su strategini ais partneriais suderint ų sprendim ų, turinčių didelės abipusės naudos ir 
prisidedant prie informacin ės visuomen ės plėtros naujose ekonomikos sistemose ir besivystan čiose 
šalyse. Šalims ir regionams, į kuriuos Europa turi sutelkti bendradarbiavim ą, ypatingą dėmesį 
skiriant bendradarbiavimui su naujomis ekonomikos sistemomis, besivystan čiomis šalimis ir 
kaimynin ėmis šalimis, bus apibr ėžta speciali veikla. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/153 
 Kartu su 1 tema „Sveikata“ bus galima užsirašyti į tarptautin ę žmogiškųjų ribų mokslo program ą 
(HFSP), skatinant tarpdisciplininius  mokslinius tyrimus ir novatorišk ą įvairių sričių mokslinink ų 
bendradarbiavim ą bei suteikiant G8 grupei nepriklausan čioms šalims galimyb ę iš šios programos 
gauti didžiausi ą naudą. 
Veikla pagal ši ą temą remia Pažangi ų gamybos sistem ų (PGS) schem ą, kuri jos nariams regionams 
sudaro MTTP bendradarbiavimo galimyb ę 1. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius  
Veikla Būsimų ir naujų technologij ų srityje pritrauks ir skatins daugiadisciplinin ę mokslinių tyrimų 
kompetencij ą naujose su IRT susijusi ų mokslini ų tyrimų srityse. D ėmesys bus telkiamas į naujų, 
netirtų miniatiūrinių prietaisų gamybos ir kompiuterini ų galimybi ų tyrimą, įtraukiant, pavyzdžiui, 
kvantinių efektų panaudojim ą; sudėtingų tinklinių kompiuterini ų ir ryšių sistemų, įskaitant 
programin ę įrangą, įvaldymą; naujų idėjų dėl pažangių sistemų naujiems personalizuotiems 
produktams ir paslaugoms tyrimus ir eksperimentus su jomis. 
Mokslinių tyrimų, kuriais siekiama geriau suprasti IRT tendencijas ir poveik į visuomenei ir 
ekonomikai, metu gali b ūti tiriama, pavyzdžiui: IRT įtaka produktyvumui, užimtumui, įgūdžiams ir 
atlyginimams; IRT, kaip varomoji vieš ųjų ir verslo paslaug ų inovacijų jėga; kliūtys didesnio masto 
ir greitesn ėms IRT naujov ėms ir taikymui; nauji verslo modeliai ir eksploatavimo keliai derinant su 
kitomis temomis, pagal kurias IRT teks svarbus vaidmuo kei čiant požiūrį į gamybą ir paslaugas; 
IRT paremt ų sprendim ų panaudojimo galimyb ės, naudingumas ir priimtinumas; IRT infrastrukt ūrų 
privatumas, saugumas ir pasitik ėjimas jomis; IRT pl ėtros etiniai klausimai; ryšiai su pagrindin ėmis 
teisinėmis, reglamentavimo ir valdymo nuostatomis, susijusiomis su IRT; IRT paramos Bendrijos 
politikai ir tos paramos pove ikio šiai politikai analiz ės. 
                                                 
1 Mokslinio ir techninio bendradarbiavimo IGS srityse susitarimas numatytas tarp Europos 
bendrijos ir Jungtini ų Amerikos Valstij ų, Japonijos, Australijos, Kanados, Kor ėjos ir ELPA 
priklausan čių Norvegijos ir Šveicarijos. 
L 400/154 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 4. Nanomokslai, nanotechnologijos, medž iagos ir naujos gamybos technologijos 
Tikslas 
Pagerinti Europos pramon ės konkurencingum ą ir generuoti žinias siekiant  užtikrinti, kad intensyviai 
išteklius naudojanti pramon ė taptų intensyviai žinias naudojan čia pramone, skatinant laipsniškus 
pokyčius žinių srityje ir įdiegiant tvirtas žinias naujose ta ikomosiose programose, atsirandant 
įvairioms technologijoms ir disciplinom s. Tai bus naudinga naujoms moderni ųjų technologij ų 
pramonės įmonėms ir didesn ės vertės žiniomis grindžiamoms tradicin ės pramonės įmonėms, 
ypatingą dėmesį skiriant tinkamam MTTP rezultat ų skleidimui MV Į. Ši veikla vis ų pirmasiejama su 
įgalinančiomis technologijomis, kurios daro poveik į visiems pramon ės sektoriams ir daugeliui kit ų 
Septintosios bendrosios programos tem ų. 
Požiūris 
Tam, kad pagerint ų savo konkurencingum ą, Europos pramonei reikia esmini ų inovacijų. Ji turi 
sutelkti savo paj ėgumus į didelės pridėtinės vertės produktus, susijusius proc esus ir technologijas, 
kad patenkint ų klientų reikalavimus, taip pat pateisint ų aplinkosauginius, sveikatos prieži ūros ir 
kitus socialinius l ūkesčius. Moksliniai tyrimai neatsiejami nuo ši ų konkurencijos uždavini ų 
sprendimo. Ateities pramon ės konkurencingumas labai prik lausys nuo nanotechnologij ų ir jų 
pritaikymo b ūdų. MTTP keliose nanomoksl ų ir nanotechnologij ų srityse gali pasp artinti Europos 
pramonės įmonių transformacij ą. ES yra pripažinta lyder ė nanomoksl ų, nanotechnologij ų, medžiag ų 
ir gamybos technologij ų srityse, kurios turi b ūti sustiprintos, kad b ūtų užtikrinta ir sutvirt ėtų ES 
padėtis ypač konkurencingoje pasaulio rinkoje. Labiau išvystyt ų pramonės rūšių konkurencingumas 
taip pat labai priklauso nuo j ų pajėgumų integruoti naujas technologijas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/155 
 Vienas iš svarbiausi ų šios temos element ų – tai efektyvus nanotechnologij ų, medžiagos moksl ų, 
dizaino ir nauj ų gamybos metod ų integravimas, kad b ūtų pasiektas ir kuo labiau  padidintas poveikis 
pramonės transformacijai ir, tuo pa čiu, paremta ekologiška gamyba ir vartojimas. Šiuo atžvilgiu 
medžiagos su naujomis savyb ėmis yra ypatingai svarbios Europos pramon ės konkurencingumui 
ateityje ir yra technologij ų pažangos daugelyje sri čių pagrindas. Pagal ši ą temą bus remiama visa 
pramonin ė veikla, kuri ą vykdant yra sinergija su kitomis temo mis. Bus remiama taikomoji veikla 
visuose sektoriuose ir srityse, įskaitant medžiag ų mokslus ir technologijas, našios gamybos ir 
procesų technologijas, nanobiotechno logijas ir nanoelektronik ą. 
Vidutinės trukmės laikotarpio uždavinys – pagrindin į dėmesį skirti žini ų ir įgūdžių, įgytų įvairiose 
disciplinose pasitelkus į taikymus nukreipt ą mokslinį ir technin į bendradarbiavim ą, susiliejimui. 
Ilgalaikis šios temos tikslas – pasinaudoti milžiniškomis nanomoksl ų ir nanotechnologij ų 
perspektyvomis kuriant tikr ą žiniomis paremt ą pramonę ir ekonomik ą. Abiem atvejais bus 
nepaprastai svarbu užtikrin ti, kad sukurtos žinios b ūtų įsisavintos, veiksmingai skleidžiant ir 
pritaikant rezultatus. 
Didelis įnašas tenkinant pramon ės poreikius ir papildomas iniciatyv ų ir finansuojam ų projektų 
indėlis bus užtikrintas vis ų pirma pasitelkus toki ą veiklą, kaip Europos technologijos platformos 
(pavyzdžiui, potencialiose aplink ą tausojančios chemijos, energetikos, naujos gamybos, energijos 
generavimo, pramonin ės saugos, nanomedicinos, plieno, tekstil ės, keramikos, miško pramon ės 
sektoriaus srityse ir pan.) ir, esant galimybei, remiant bendras technologij ų inciatyvas. 
L 400/156 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Ši tema yra ypa č svarbi MV Į dėl jų poreikių ir vaidmens technologinei pažangai ir panaudojimui. 
Ypatingai svarbios sritys: nanoinstrumentai, nanopriemon ės ir nanoįrenginiai, taip pat kosmin ės 
erdvės sistemos (d ėl greitai augan čių intensyviai žinias naudojan čių MVĮ koncentracijos šiuose 
sektoriuose); tech niniai audiniai, įskaitant jų padengim ą (būdinga tradiciniam sektoriui, kuriame 
vyksta greita transformacija, turinti įtakos daugeliui MV Į); mechanikos pramon ė (pavyzdžiui, 
apdirbimo stakl ės − Europos MV Į yra šios srities lyder ės); didelę pridėtinę vertę turinčios chemin ės 
medžiagos, taip pat kiti sektoriai, kuriuose yra daug MV Į, gausiančių naudos, kai bus prad ėti taikyti 
nauji verslo modeliai, medžiagos ir produktai. 
Speciali veikla, skirta koordinuot i nacionaliniu ir regioniniu lygiu vykdomas programas ir bendr ą 
veiklą bus vykdoma pasitelkus schema s ERA-NET ir ERA-NET+, kad b ūtų skatinama mokslini ų 
tyrimų programų konvergencija ir stiprina ma Europos technologij ų platformų kritinė masė ir 
tarpusavio bendradarbiavimas. Pramoniniams moks liniams tyrimams taip pat duos naudos veiklos 
metrologijos, toksikologijos, standart ų ir nomenklat ūros srityse koordinavimas. 
Veikla 
• Nanomokslai ir nanotechnologijos 
Tikslas yra sukurti iš anksto nustatyt ų savybių ir elgsenos medžiagas ir sistemas, paremtas 
didesnėmis darbo su medžiagomis nanoskopin ėje skalėje žiniomis ir patirtimi. D ėl to bus sukurti 
naujos kartos, didel ės pridėtinės vertės, konkurencingi aukštos kokyb ės produktai ir paslaugos 
įvairiausiuose taikymuose, iki minimumo sumažinant bet kok į galimą žalingą poveikį aplinkai ir 
sveikatai. Bus skatinama kelioms disciplinoms bendra veikla, kurioje pritaikomi teoriniai ir 
eksperimentiniai metodai. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/157 
 Pagrindinis d ėmesys bus skiriamas: 
– naujoms žinioms apie atom ų, molekuli ų tarpusavio s ąveiką ir jų konglomeratus su 
natūraliais ir dirbtiniais objektais; 
– nanostrukt ūrų, šias žinias ar medžiagas naudojan čių sistemų įgyvendinimui; 
– veiklai, kuria siekiama suprasti ar  imituoti nanometrinio mastelio nat ūralius procesus; 
– nano-gamybai, pavirši ų funkcionalizavimui, ploniems sluoksniams, save surenkan čių 
sistemų savybėms; 
– matavimo ir charakteristik ų nustatymo metodams ir procesams. 
Mokslinių tyrimų metu taip pat bus kuriami a titinkami instrumentai, priemon ės, nustatomos 
eksperimentin ės kryptys ir atli ekama demonstracin ė veikla, reikalinga visiškai naujiems 
nanotechnologijomis paremtos gamybos metodams daugiausiai žadan čiuose pramon ės sektoriuose. 
Be to, ši veikla bus sutelkta į atitinkamus uždavinius ir social ines aplinkybes bei nanotechnologij ų 
pripažinim ą. Tuo tikslu bus atliekami moksliniai tyrimai, nagrin ėjantys visus rizikos įvertinimo 
aspektus (pavyzdžiui, nanotoksikologija ir nanoekotoksikologija), ta ip pat saugos, nomenklat ūros, 
metrologijos ir standart ų klausimus, kurie tampa vi s svarbesni grindžiant keli ą pramoniniams 
taikymams. Taip pat gali b ūti pradėta speciali veikla kuriant specialius žini ų ir patirties centrus, taip 
pat centrą Komisijos integruotam ir  atsakingam nanotechnologij ų metodui taikyti, kaip numatyta 
atitinkamame veiksm ų plane. 1 
                                                 
1 Komisijos komunikatas, Nanom okslai ir nanotechnologijos: 2005 −2009 m. Europos 
veiksmų planas, COM(2005) 243. 
L 400/158 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Medžiagos 
Vis didesn ę svarbą pramonės konkurencingumui ir tvariam vystym uisi turi naujos pažangios 
medžiagos ir paviršiai, kuriems pagaminti reikia daugiau žini ų, kurie turi nauj ų funkcinių savybių, 
ir kurių savybės yra patobulintos. Pagal naujus gamybos pramon ės modelius svarbiausiu dalyku 
didinant produkt ų vertę ir eksploatacines savybes tampa medžiagos, o ne apdorojimo etapai. 
Moksliniai tyrimai bus nukreipiami kurti naujus žini omis grindžiamus daugiaf unkcinius paviršius ir 
medžiagas, turin čias pritaikyt ų savybių, taip pat – nusp ėjamam nauj ų gaminių ir procesų 
eksploatavimui bei j ų remontui. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas geras eksploatavimo savybes 
turinčioms daugiafunkcin ėms medžiagoms, kuri ų taikymo sritis yra plati. 
Tam reikia b ūdingų savybių ir veiklos, apdorojimo ir gamybos kontrol ės, taip pat reikia atsižvelgti į 
galimą poveikį sveikatai ir aplinkai per vis ą jų eksploatacijos laikotarp į. Ypatingas d ėmesys bus 
skiriamas naujoms pažangioms medžiagoms ir si stemoms, gautoms išnaudojant nanotechnologij ų ir 
biotechnologij ų potencial ą ir (arba) „mokantis iš gamtos“, ypa č geresnių savybių nanomedžiagoms, 
biologinėms medžiagoms, hibridin ėms medžiagoms ir dirbtin ėms medžiagoms su 
elektromagnetin ėmis savyb ėmis, kurių gamtoje n ėra. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/159 
 Bus skatinamas daugiadisciplininis metodas, įskaitant chemij ą, fiziką, inžinerinius mokslus, 
įskaitant informacin į modeliavim ą, ir, vis didesniu mastu, biologijos mokslus. Medžiag ų savybių 
aprašymas, projektavimas ir imitavimas taip pat labai svarb ūs siekiant geriau suprasti medžiag ų 
reiškinius, vis ų pirma įvairių mastelių sandaros ir savybi ų ryšius; gerinti medžiag ų įvertinimą ir 
patikimum ą, įskaitant atsparum ą senėjimui, ir išpl ėtoti medžiag ų projektavimui skirt ą virtualių 
medžiagų koncepcij ą. Bus remiamas nano-molekulini ų-makro lygmen ų įtraukimas į chemijos ir 
medžiagų technologijas, siekiant sukurti nauj ų koncepcij ų ir procesų, pavyzdžiui, kataliz ėje, bei 
suintensyvinti ir optimizuoti procesus . Taip bus sprendžiami su proces ų kūrimu ir nauj ų medžiagų 
pramoninio pritaikymo pl ėtra susiję klausimai.  
• Nauja gamyba 
Siekiant transformuoti ES pramon ę iš ištekliais paremtos į tvarią žiniomis paremt ą pramonės 
aplinką, reikalingas naujas gamybos metodas, priklausysiantis nuo priimt ų visiškai nauj ų požiūrių į 
nuolatinį naujų žinių įgijimą, pritaikym ą, apsaugą, finansavim ą bei panaudojim ą, be kita ko, kuriant 
tvarios gamybos ir vartojimo modelius. Tam reikia tinkam ų sąlygų, kad pramon ė nuolat diegt ų 
naujoves (pramonin ėje veikloje ir gamybos sistemose, įskaitant dizain ą, statybą, įrenginius ir 
paslaugas) ir kurt ų bendrą gamybos „turt ą“ (technologijoms, organizacin ėms ir gamybos 
priemonėms bei žmogiškiesiems ištekliams) laikan tis saugos ir aplinkos apsaugos reikalavim ų. 
L 400/160 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla bus nukreipta į: 
– naujų pramonės modelių ir strategij ų kūrimą, kurie apima visus produkto ir proceso ciklo 
aspektus; 
– pritaikomas gamybos sistemas, galin čias įveikti esamus proceso tr ūkumus ir sudaran čias 
galimybes taikyti naujus gamybos ir apdorojimo metodus, 
– tinklinę gamybą, kuria siekiama sukurti pasaulinio  masto bendradarbiavimo ir prid ėtinės 
vertės operacij ų priemones ir metodus; 
– priemones, kuriomis greitai pe rkeliamos naujos žinios ir į gamybos proces ų modeliavim ą 
integruojamos naujos technologijos; 
– daugiadisciplinini ų mokslini ų tyrimų tinklų ir nano-, mikro-, bio-,geo-, info-, optini ų ir 
pažinimo technologij ų suartėjimo naudojim ą, siekiant sukurti naujas prid ėtinę vertę 
turinčias hibridines technologijas, gamini us ir inžinerines koncepcijas bei į naujų pramonės 
šakų galimybi ų atvėrimą. 
Ypatingas d ėmesys bus skiriamas propaguoti veikl ą, kuria remiamas MV Į pritaikymas ir 
integravimas į naujus tiekimo grandin ės poreikius, taip pat skatinamas aukšto lygio technologijas 
turinčių MVĮ kūrimas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/161 
 • Technologij ų integravimas taikymui pramon ėje 
Labai svarbu integruoti trij ų minėtų mokslini ų tyrimų sričių žinias ir tech nologijas, kad b ūtų 
pagreitinta Europos pramon ės ir ekonomikos transf ormacija, taikant saug ų, socialiniu poži ūriu 
patikimą ir tvarų metodą. 
Pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys bus skiriamas naujiems taikymams ir naujoviškiems, iš 
esmės kitokiems sprendimams, atitinkantiems pagr indinius uždavinius ir MTTP poreikius, įskaitant 
tuos, kuriuos nustat ė įvairios Europo s technologij ų platformos. Bus remiamas nauj ų žinių, įgytų 
nanotechnologij ų, medžiag ų technologij ų ir gamybos technologij ų srityse, integravimas taikymui 
viename sektoriuje ar tarp sektori ų, pavyzdžiui, sveikatos prieži ūros, maisto, konstravimo ir 
statybos, įskaitant kult ūros paveld ą, kosminės erdvės pramonės, transporto, energetikos, chemijos, 
aplinkos, informacijos ir ryši ų, tekstilės, aprangos ir avalyn ės, miškininkyst ės pramonės, plieno, 
mechanin ės ir chemin ės inžinerijos, taip pat pramonin ės saugos bendr ų klausimų ir matavimo bei 
testavimo srityse. 
Tarptautinis bendradarbiavimas 
Dėl augančios pramonini ų mokslinių tyrimų tarptautin ės dimensijos reikia ge rai koordinuoto darbo 
su trečiosiomis šalimis metodo. Tod ėl tarptautinis bendradarbiavimas bus svarbus visoje šioje 
temoje. 
L 400/162 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Specialūs veiksmai gali b ūti: veikla su pramonin ėmis šalimis ir šalimis, pasirašiusiomis mokslinio ir 
techninio bendradarbiavimo susitarimus šios te mos srityse; specialios in iciatyvos su naujai 
atsirandan čiomis ekonomikomis ir besivystan čiomis šalimis, siekiant sudaryti joms galimyb ę 
naudotis žiniomis; dialogas su pagrindin ėmis šalimis d ėl „elgesio kodekso“, siek iant atsakingai ir 
saugiai kurti nanotechno logijas; ir pažangi ų gamybos sistem ų (PGS) schema, kuri jos nariams 
sudaro galimyb ę bendradarbiauti MTTP srityje 1. Bus skatinamos iniciatyvos derinti mokslini ų 
tyrimų duomenis ir jais keistis (pav yzdžiui, aplinkos apsaugos ir sveikatos apsaugos klausimais 
nanotechnologij ų srityje), praskinant keli ą bendram reguliavimo poreiki ų supratimui tarp politik ą 
formuojan čių asmenų visame pasaulyje. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Moksliniai nauj ų poreikių tyrimai bus atliekami vis ų pirma siekiant sukurti ir konsoliduoti Europos 
pajėgumus tam tikrose naujose ir tarpdisciplinini ų mokslini ų tyrimų srityse, kuriose yra dideli ų 
ateities galimybi ų. Į visus nenumatytus politinius poreikius bus reaguojama lanks čiai, jie gali b ūti 
susiję, pavyzdžiui, su standa rtizavimu, su parama saugiai transformacijai į žiniomis paremt ą 
pramonę ar su galimu nanotechnologij ų keliamu poveikiu aplinkai ir sveikatai. 
                                                 
1 Mokslinio ir techninio bendrad arbiavimo IGS srityse susitarim ą sudarė Europos bendrija ir 
Jungtinės Amerikos Valstijos, Japonija, Australija, Kanada, Kor ėja ir ELPA priklausan čios 
Norvegija ir Šveicarija. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/163 
 5. Energetika 
Tikslas 
Dabartinės energetikos sistemos pakeitimas tvaresne sistema, kuri mažiau priklausyt ų nuo 
importuojamo kuro, b ūtų pagrįsta įvairiomis energijos šaltini ų rūšimis, vis ų pirma 
atsinaujinan čiaisiais energijos ištekliais, energijos transportavimo sistemomis ir aplinkos 
neteršiančiais šaltiniais; energijos efektyvumo didinimas, įskaitant energijos vartojimo ir saugojimo 
racionalizavim ą; neatidėliotinų uždavinių, susijusių su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, 
sprendimas, tuo pat metu padidinant Europos pramon ės įmonių konkurencingum ą. 
Požiūris 
Iš dabartini ų vertinimų ES ir pasaulyje matyti, kad svarbiau si energetikos rodikliai (pavyzdžiui, 
energijos suvartojimas, priklausomyb ė nuo iškastinio kuro, tradicini ų naftos bei gamtini ų dujų 
atsargų baigtinis pob ūdis, priklausomyb ė nuo importo, CO2 emisijos, energijos kainos) tolsta nuo 
tvarios ir patikimos energetikos sistemos. Moksliniai tyrimai energetikos srityje pad ės lengviau 
pakeisti šias tendencijas, nustatant esam ų technologij ų ir energijos šaltini ų efektyvumo, 
prieinamumo, priimtinumo ir patikimumo didi nimo ir tuo pat metu siekio per ilg ą laiką pakeisti 
Europoje energijos gam ybos ir vartojimo b ūdus pusiausvyr ą. Todėl moksliniai tyrimai energetikos 
srityje tiesiogiai prisid ės prie Bendrijos politikos s ėkmės ir visų pirma pad ės pasiekti dabartinius ir 
būsimus ES energetikos ir šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų mažinimo tikslus. 
L 400/164 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Vadovaujantis plataus technologij ų rinkinio metodu, remiantis 2000 m. Žaliosios knygos „Pl ėtojant 
patikimo Europos energi jos tiekimo strategij ą“ 1, 2005 m. Žaliosios knygos d ėl energijos 
efektyvumo 2 ir 2006 m. Žaliosios knygos d ėl Europos tvaraus, konkurenci ngo ir patikimo energijos 
tiekimo strategijos 3 išvadomis, pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys bus skiriamas rentabilioms 
technologijoms nustatyti ir kurti siekiant Europoje (ir pasaulyje) sukurti tvaresn ę energetikos 
ekonomik ą, grindžiam ą piliečiams ir pramonei prieinamomis energijos kainomis, ir Europos 
pramonei sudaryti s ąlygas sėkmingai konkuruoti pasaulyje. Ve ikloje bus atsižvelgiama į įvairios 
trukmės perspektyvas atskirai ir kartu, ji apims f undamentaliuosius ir taikomuosius mokslinius 
tyrimus bei technologin ę plėtrą pasitelkiant dide lio masto technologij ų demonstravim ą, paremtą 
kelias sritis apiman čiais socialiniais ir ekonominiais moks liniais tyrimais, siekiant patvirtinti 
mokslinių tyrimų rezultatus ir suteikti racional ų pagrindą politiniams sprendimams bei pagrindini ų 
rinkos nuostat ų plėtotei. 
Jei įmanoma, bus priimtas integruot as metodas, skatinantis b ūtinus įvairių susijusių subjektų 
grįžtamąją reakciją ir jų tarpusavio bendradarbiavim ą. Bus skatinama integruota veikla, apimanti 
arba nagrin ėjanti įvairių mokslinių tyrimų sričių sinergiją. 
Stiprinti Europos energeti kos sektoriaus konkurencingum ą susidūrus su didžiule pasauline 
konkurencija yra svarbus šios temos tiksl as, sudarant Europos pramonei galimyb ę išlaikyti ir didinti 
pirmaujan čias pozicijas pasaulyje svarbiausi ų energijos gamybos ir energetikos efektyvumo 
technologij ų ir medžiag ų srityje. Tam reik ės didelių MTTP pastang ų ir tarptautinio 
bendradarbiavimo. Vis ų pirma MV Į yra energetikos sektor iaus svarbios dalyv ės, kurioms tenka 
svarbus vaidmuo energijos grandin ėje, ir jos bus svarbios ska tinant inovacijas. Aktyvus j ų 
dalyvavimas mokslini ų tyrimų ir demonstracin ėje veikloje yra esminis ir  bus aktyviai skatinamas. 
                                                 
1 COM (2000) 769, 2000 11 29. 
2 COM (2005) 265 galutinis. 
3 COM (2006) 105 galutinis. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/165 
 Europos technologij ų platformų parengtos strategin ės mokslini ų tyrimų darbotvark ės ir įdiegimo 
strategijos yra svarbus ind ėlis į šios temos mokslini ų tyrimų prioritetus. Tokios platformos 
kuriamos tyrimams vandenilio ir kuro element ų bei fotogalvanin ės elektros srityje atlikti, o pati 
idėja plėtojama kitose srityse, pavyzdžiui, bi okuro, energijos generavimo be žaling ų dujų emisijos ir 
ateities elektros tinkl ų ir kitose su energetika susiju siose srityse. Prireikus bus vykdoma 
nacionalini ų programų koordinavimo gerinimo veikla. 
Visos energetikos sistemos nuo energijos šaltini ų iki vartotoj ų efektyvumo didinimas yra b ūtinas ir 
remiamas šioje temoje. Pripaž įstant atsinaujinan čiųjų energijos šaltini ų ir energijos galutinio 
vartojimo efektyvumo svarb ą būsimoms tvarioms energijos sistemom s, šie aspektai yra svarbiausia 
šios temos dalis. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas šios srities mokslini ų tyrimų, technologin ės 
plėtros ir demonstracin ės veiklos skatinimui ir geb ėjimų stiprinimui. Šiuo atžvilgiu bus visapusiškai 
išnaudota sinergija su pažangios energetikos Euro pai programa, įtraukta į konkurencingumo ir 
inovacijų programą. Taip pat bus pasinaudota b ūsimų didelio masto iniciatyv ų potencialu įtraukiant 
finansavim ą iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, BTI. 
Siekiant geriau platinti ir panaudoti mokslini ų tyrimų rezultatus, visose srityse bus remiamas žini ų 
skleidimas ir rezultat ų perdavimas, įskaitant už politikos formavim ą atsakingus asmenis. 
L 400/166 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla 
• Vandenilis ir kuro elementai 
Europos vandenilio ir kuro element ų technologij ų platformos sukurta integruota mokslini ų tyrimų ir 
įdiegimo platforma suteikia pagrind ą strateginei, integruotai transportavimo, stacionari ų ir mobilių 
pritaikym ų programai, kurios tikslas – užtikrinti tvirt ą technologin į pagrindą konkurencingai ES 
kuro element ų ir vandenilio tiekimo bei įrangos pramonei. Program ą sudarys: fundamentalieji ir 
taikomieji moksliniai tyrimai ir technologin ė plėtra; atitinkamos masto demonstraciniai projektai 
mokslinių tyrimų rezultatams patvirtinti ir racionaliam pagrindui tolesniems moksliniams tyrimams 
sukurti; kelias sri tis apimanti socialin ė ir ekonomin ė mokslini ų tyrimų veikla, įskaitant 
infrastrukt ūros klausimus, kuriais siekiama paremti pagr įstas pereinamojo pro ceso strategijas ir 
sukurti racional ų pagrindą politiniams sprendimams bei pagrindini ų rinkos nuostat ų plėtotei. 
Pramoniniai taikomieji moksliniai tyrimai, demonstracin ė ir kelias sritis apimanti programos veikla 
galėtų būti įgyvendinama pasitelkus bendr ą technologij ų iniciatyvą. Šią strategiškai valdom ą, į 
tikslą orientuota veikl ą papildys ir glaudžiai koo rdinuos kitos bendros nauj ų krypčių mokslinių 
tyrimų pastangos, kuriomis siekiama padaryti dideli ų atradimų esminių medžiagų, procesų ir naujai 
atsirandan čių technologij ų srityje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/167 
 • Atsinaujinan čiosios elektros energijos generavimas 
Integruotų elektros energijos gamybos iš atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų technologij ų, pritaikyt ų 
įvairioms regionin ėms sąlygoms, galint nustatyti pakankam ą ekonomin į ir technin į potencial ą, 
moksliniai tyrimai, k ūrimas ir demonstravimas siekiant sukurti priemones, kurios iš esm ės 
padidintų iš atsinaujinan čiųjų išteklių pagaminamos elektros energijos dal į ES. Moksliniai tyrimai 
turėtų padidinti bendr ą konversijos efektyvum ą, rentabilum ą, iš esmės sumažinti elektros energijos 
gamybos iš vietini ų atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų, įskaitant biologiškai skaidomas atliek ų 
dalis, sąnaudas, sustiprin ti proceso patikimum ą ir toliau mažinti poveik į aplinkai bei panaikinti 
esamas kli ūtis. Dėmesys bus skiriamas fotogalvaninei, v ėjo ir biomas ės, įskaitant kogeneracij ą, 
energijai. Be to, moksliniais tyrimais  bus siekiama visapusiškai išnaudoti kit ų atsinaujinan čiųjų 
energijos ištekli ų – geotermini ų, saulės šilumos, vandenyno (pavyzdžiui, bang ų, potvynio ir 
atoslūgio jėgą) ir hidroenergijos potencial ą. 
• Atsinaujinan čio kuro gamyba 
Kietojo, skystojo ir dujinio kuro tvarios gamybos iš biomas ės (įskaitant biologiškai skaidomas 
atliekų dalis) ir tiekimo grandin ėms skirtų patobulint ų kuro gamybos sistem ų ir konversijos 
technologij ų moksliniai tyrimai, k ūrimas ir demonstravimas. Tur ėtų būti skiriamas d ėmesys nauj ų 
rūšių biokurui, pirmiausia skirtam transportui ir el ektros energijos gamybai, taip pat naujiems 
esamų biokuro r ūšių gamybos, saugojimo ir paskirstymo keliams, įskaitant integruot ą energijos ir 
kitų pridėtinės vertės produktų gamybą biologinio perdirbimo įrenginiuose. Siekiant sumažinti 
anglies išskyrim ą grandinėje „nuo šaltinio iki vartotojo“, mokslini ų tyrimų metu pagrindinis 
dėmesys bus skiriamas energijos efektyvumo didinimui, technologij ų integravimo ir pramon ės 
žaliavų naudojimo tobulinimui. Taip pat bus įtraukti pramon ės žaliavų logistikos, ikinormatyvini ų 
mokslinių tyrimų ir standartizavimo klausimai saugiam ir patikimam naudojimui transporto srityje 
ir stacionariuose pritaikymuose. Siekiant išnaudoti atsinaujinan čio vandenilio gamybos potencial ą, 
bus remiami procesai, kuriuose naudojama biomas ės, atsinaujinanti elektr os energija ir saul ės 
energija. 
L 400/168 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Atsinaujinanti energija šildymui ir aušinimui 
Technologij ų rinkinio ir prietais ų, įskaitant saugojimo technologijas, skirt ų aktyvaus ir pasyvaus 
šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinan čiuosius energijos išteklius potencialui padidinti, 
moksliniai tyrimai, k ūrimas ir demonstravimas siekiant prisid ėti prie tvarios energetikos. Siekiama 
iš esmės sumažinti išlaidas, padidinti našum ą, dar labiau sumažinti poveik į aplinkai ir optimizuoti 
technologij ų panaudojim ą įvairiomis regionin ėmis sąlygomis, kai galima nustatyti pakankam ą 
ekonomin į ir technin į potencial ą. Moksliniai tyrimai ir demonstracin ė veikla tur ėtų apimti naujas 
sistemas ir sud ėtines dalis, skirtas pritaikymams pramon ėje (įskaitant termin į jūros vandens 
gėlinimą), rajono ir (arba) tam tikros erdv ės šildymą ir aušinim ą, pastatų integravim ą ir energijos 
saugyklas. 
• CO2 pagavos ir saugojimo technologijo s užtikrinant energijos generavim ą be žaling ų dujų 
emisijos 
Iškastinis kuras per ateinan čius dešimtme čius neišvengiamai ir toliau bus svarbi suvartojamos 
energijos dalis. Siekiant suderinti š į variantą su aplinkos apsauga, ypa č, kiek tai susij ę su klimato 
kaita, būtina iš esm ės sumažinti iškastinio kuro naudojimo neigiam ą poveikį aplinkai, siekiant ypa č 
efektyvaus ir rentabilaus energijos ir (a rba) šilumos generavimo beveik be žaling ų dujų emisijos. 
Efektyvių, rentabili ų ir patikim ų CO2 pagavos ir saugojimo technologij ų, visų pirma požeminio 
saugojimo technologij ų, moksliniai tyrimai, k ūrimas ir demonstravimas yra labai svarb ūs įvairių 
rūšių CO2 geologin ėms saugykloms, siekiant sumažinti CO 2 pagavos ir saugojimo išlaidas iki 
mažiau kaip 20 EUR/t, siekiant 90 % viršijan čių pagavos norm ų, taip pat įrodant ilgalaik į CO2 
saugojimo stabilum ą, saugą ir patikimum ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/169 
 • Švarios anglies technologijos 
Anglimi k ūrenamos elektrin ės visame pasaulyje išlieka pagrindi niu elektros energijos generavimo 
komponentu, ta čiau turi žym ų potencial ą ateityje padidinti efektyvum ą ir sumažinti emisijas, vis ų 
pirma CO2. Siekiant išlaikyti konkurencingum ą ir prisidėti prie ištekli ų išsaugojimo ir CO2 emisij ų 
valdymo bus remiami esamoms ir b ūsimoms elektrin ėms skirtos švarios anglies ir kit ų kietųjų 
hidrovandenili ų konversijos technologij ų moksliniai tyrimai, k ūrimas ir demonstravimas. Taip pat 
bus remiamos konversijos technologijos, įskaitant cheminius procesus, gaminan čius antrin ės 
energijos nešiklius ( įskaitant vandenil į) ir skystasis bei du jinis kuras. Tai labai padidins elektrini ų 
našumą ir patikimum ą, sumažins išmetamus teršalus ir sumažins bendras išlaidas įvairiomis 
eksploatavimo s ąlygomis. Siekiant energijos generavimo be žaling ų dujų emisijos ateityje, ši veikla 
bus susieta su CO2 pagavos ir saugo jimo technologijomis bei bendru biomas ės naudojimu ir pad ės 
tam pasirengti. 
L 400/170 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Modernūs energetikos tinklai 
Siekiant palengvinti per ėjimą prie tvaresn ės energetikos sistemos, reikia pa čių įvairiausių MTTP 
pastangų, kad būtų padidintas Europo s elektros ir duj ų sistemų ir tinklų efektyvumas, lankstumas, 
sauga, patikimumas ir kokyb ė, pirmiausia labiau integruotoje Eu ropos energetikos rinkoje. Siekiant 
pertvarkyti dabartiniu s elektros tinklus į atsikurian čius ir interaktyvius (vartotojai – operatoriai) 
paslaugų tinklus, kontroliuoti realaus la iko srautus ir pašalinti kli ūtis atsinaujinan čiųjų energijos 
išteklių diegimui dideliu mastu, veiksmingam j ų integravimui ir paskirstytam generavimui 
(pavyzdžiui, kuro elementai, mikroturbinos, st ūmokliniai varikliai), taip pat reik ės atlikti mokslinius 
tyrimus, kurti ir demonstruoti svarbiausias įgalinančias technologijas (pavyzdžiui. naujoviškus 
IRT sprendimus, atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų saugojimo technologija s, energetikos sistem ų 
elektronik ą ir superlaidžius įrenginius), įskaitant nauj ų elektros sistem ų kontrolės ir patikimumo 
priemonių kūrimą. Dujų tinklų srityje siekiama demonstruo ti pažangesnius ir našesnius duj ų 
transportavimo ir paskirstymo procesus ir sistemas, įskaitant veiksming ą atsinaujinan čiųjų energijos 
išteklių ir veiksming ą integravim ą ir biologini ų dujų naudojim ą esamuose tinkluose. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/171 
 • Energijos efektyvumas ir taupymas 
Didelis galutinio ir pirminio energijos vartojimo taupymo ir energijos efektyvumo gerinimo 
potencialas 1 turi būti išnaudotas a tliekant nauj ų koncepcij ų mokslinius tyrimus, jas optimizuojant, 
patvirtinant ir demonstruojant, optimizuojant įrodytas ir naujas pastat ų, paslaugų ir pramon ės 
koncepcijas bei technolog ijas. Tai apima tvari ų strategijų ir technologij ų derinį siekiant padidinti 
energijos efektyvum ą, atsinaujinan čiųjų energijos ištekli ų naudojim ą, paskirstyt ą generavim ą ir 
dideliu mastu miestuose ir bendruomen ėse integruoti paklausos valdym o priemones ir mechanizmus 
bei demonstruoti minimal ų pastatų poveikį klimatui (ekologiški pastatai ). Ši didelio masto veikla 
gali būti remiama pasitelkus naujovišk ą MTTP, nukreipt ą į konkrečias dalis ar technologijas, 
pavyzdžiui skirtas paskirstytam genera vimui ir ekologiškiems pastatams ( įskaitant apšvietim ą). 
Pagrindinis tikslas – vietos bendruomen ės energetikos sistemos optimizavimas, didelio energijos 
paklausos sumažinimo ir prieinamiausio be i tvaraus tiekimo sprendimo suderinimas, įskaitant nauj ų 
rūšių kuro naudojim ą specializuot ų transporto priemoni ų parkuose 2. 
• Žinios energetikos politikai formuoti 
Sukurti priemones, metodus ir modelius, skirtu s pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams 
klausimams, susijusiems su en ergetikos technologijomis, įvertinti. Vykdant ši ą veiklą bus kuriamos 
duomenų bazės ir scenarijai, skirti išpl ėstai ES ir energetikos bei su energetika susijusios politikos 
poveikio tiekimo patikimumui, aplinka i, visuomenei, energetikos pramon ės konkurencingumui ir 
priimtinumo visuomenei klausim ų įvertinimui. Technologin ės pažangos poveikis Bendrijos 
politikai yra ypa č svarbus. Veikla apims mokslin ę paramą politikos vystymui. 
                                                 
1 Kaip pripažinta Žaliojoje knygoje d ėl energijos efektyvumo arba „Padaryti daugiau 
mažesnėmis sąnaudomis“ – COM (2005) 265, 2005 6 22. 
2 Remiantis pagal 6- ąją bendrąją programą remiamų CONCERTO ir CIVITAS iniciatyv ų 
patirtimi. 
L 400/172 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tarptautinis bendradarbiavimas 
Atsižvelgiant į visuotinį uždavinių, grėsmių ir galimybi ų pobūdį, tarptautinis bendr adarbiavimas yra 
vis svarbesnis mokslini ų tyrimų energetikos srityje elementas. Specialia veikla bus remiamos 
strategiškai svarbios daugiašalio bendradarb iavimo iniciatyvos, pavyzdžiui, Tarptautin ė vandenilio 
ekonomikos partneryst ė (TVEP), Anglies izoliavimo va dovaujantis forumas (AIVF) ir 
Johanesburgo atsinaujinan čiosios energijos koalicija (JAEK). Bus remiama kita speciali veikla, 
nagrinėjanti tokius klausimus, kaip energetikos politikos padariniai  aplinkai, energijos tiekimo 
tarpusavio priklausomyb ė, technologij ų perdavimas ir geb ėjimų stiprinimas bei ji bus vykdoma 
naujai atsirandan čiose ekonomikos sistemose, turin čiose dideli ų energijos poreiki ų. 
Tarptautinis mokslinis bendradarbiavimas energe tikos srityje taip pat rems ES energetikos 
iniciatyvos, skirtos skur do panaikinimui ir tvariam vystymuisi (ESEI), prad ėtos Pasaulio 
aukščiausio lygio susitikime d ėl tvaraus vystymosi (WSSD), tiksl ą padėti siekti T ūkstantmečio 
plėtros tikslų (TPT) sudarant patikimas ir prieinamas galimybes neturtingiesiems naudoti tvaria 
energiją. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Moksliniai nauj ų poreikių tyrimai pad ės nustatyti ir ištirti naujas  mokslo ir technologij ų galimybes 
energijos tiekimo, konversijos, vartojimo ir tvarumo sr ityse, dažnai derinant jas su kitomis sritimis 
ir disciplinomis, pavyzdžiui, biotechnologijomis ir  naujomis medžiagomis bei gamybos procesais. 
Nenumatytiems politiniams poreikiams, į kuriuos gali reik ėti skubiai atsižvelgti, priskiriami, 
pavyzdžiui, tarptautin ės veiklos d ėl klimato kaitos poky čiai ir reagavimas į didelius energijos 
tiekimo ar kain ų sutrikimus ar svyravimus. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/173 
 6. Aplinka ( įskaitant klimato kait ą) 
Tikslas 
Tvarus aplinkos ir jos ištekli ų valdymas ple čiant mūsų žinias apie klimato, biosferos, ekosistem ų ir 
žmogaus veiklos s ąveiką ir naujų technologij ų, priemoni ų ir paslaug ų kūrimas siekiant integruotai 
spręsti visuotinius aplinkosaugos klausimu s. Bus akcentuojamas klimato, ekologini ų, žemės ir 
vandenyn ų sistemų pokyčių prognozavimas, priemon ės ir technologijos, skirtos aplinkai keliam ų 
pavojų ir rizikos, įskaitant sveikatai, steb ėsenai, prevencijai, padarini ų sušvelninimui ir pritaikymui, 
taip pat priemon ės ir technologijos, skirtos nat ūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos tvarumui. 
L 400/174 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Požiūris 
Saugoti gamt ą yra labai svarbu siekia nt užtikrinti dabartin ės ir būsimų kartų gyvenimo kokyb ę ir 
ekonomin į augimą. Atsižvelgiant į tai, kad Žem ės gamtiniams ištekliams ir žmogaus sukurtai 
aplinkai nuolat kyla gr ėsmė dėl didėjančio gyventoj ų skaičiaus, urbanizacijos, statyb ų, nuolatin ės 
žemės ūkio, akvakult ūros ir žuvininkyst ės, transporto ir energetikos sektori ų plėtros, žemėnaudos, 
taip pat klimato nepastovumo ir  atšilimo vietos, regioniniu ir  pasauliniu mastu, ES iškil ęs uždavinys 
yra užtikrinti nuolatin į ir tvarų augimą, tuo pat metu sumažinant neigiam ą poveikį aplinkai. 
Bendradarbiavim ą visos ES mastu skatina tai, kad šalims, regionams ir miestams yra iškilusios 
bendros aplinkosaugos problemos, ir kad b ūtinos ypač didelės pastangos, atsižvelgiant į aplinkos 
mokslinių tyrimų mastą, apimtį ir didelį sudėtingumą. Toks bendradarbiavimas taip pat palengvina 
bendrą planavim ą, sujungtų ir tarpusavyje suderinam ų duomenų bazių naudojim ą ir bendrų rodiklių, 
vertinimo metodik ų ir suderint ų didelio masto steb ėjimo ir prognozavimo sistem ų kūrimą. Be to, 
tarptautinis bendradarbiavimas b ūtinas siekiant papildyti ži nias ir propaguoti geresn į valdymą 
pasaulio mastu. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/175 
 Šios srities 1 moksliniai tyrimai pad ės įgyvendinti tarptautinius ES ir valstybi ų narių 
įsipareigojimus, pavyzdžiui, Jungtini ų Tautų bendrąją klimato kaitos konvencij ą, Kioto ir 
Monrealio protokolus, po Kioto protokolo prad ėtas iniciatyvas, JT biologin ės įvairovės konvencij ą, 
JT konvencij ą dėl kovos su dykum ėjimu, Stokholmo konvencij ą dėl patvariųjų organinių teršalų ir 
2002 m. Pasaulio aukš čiausio lygio susitikime d ėl tvaraus vystymosi prisiimtus įsipareigojimus, 
įskaitant ES vandens iniciatyv ą (taip pat įsipareigojim ą skatinti tvari ą gamybą ir vartojim ą). Jie taip 
pat prisid ės prie Tarpvyriausybin ės klimato kaitos komisijos veiklos, Žem ės stebėjimo grup ės 
(ŽSG) iniciatyvos, juos a tliekant bus atsižvelgiama į Tūkstantmečio ekosistemos įvertinimą. Be to, 
jie tenkins mokslini ų tyrimų poreikius, atsirandan čius dėl esamų ir naujų ES teisės aktų ir politikos 
(pavyzdžiui, Natura 2000, REAC H), 6-osios aplinkosaugos veiksm ų programos įgyvendinimo, 
atitinkam ų teminių strategijų (pavyzdžiui, j ūrų, dirvos strategijos) ir kit ų naujų strategijų 
(pavyzdžiui, gyvsidabrio strategijos) , taip pat aplinkosaugos technologij ų bei aplinkos ir sveikatos 
veiksmų planų. 
Naujovišk ų aplinkosaugos technologij ų propagavimas pad ės pasiekti, kad b ūtų tvariai naudojami 
ištekliai, sušvelninta klimato kaita ir prie jos prisiderinta, taip pat kad b ūtų saugomos ekosistemos ir 
žmogaus sukurta aplinka. Moksliniai tyrimai taip pat prisid ės prie technologini ų pokyčių, kurie 
pagerins Europos įmonių, visų pirma MV Į, padėtį tokiose rinkos sritys e, kaip aplinkosaugos 
technologijos. Europos technologij ų platformos – vandens tiekimo ir sanitarijos, tvarios chemijos, 
statybų ir miškininkyst ės – patvirtina, kad reikia  veiklos ES lygiu, o j ų mokslini ų tyrimų 
darbotvarki ų atitinkamos dalys bus remiamos vykdant toliau nurodyt ą veiklą. 
                                                 
1 Apie papildomus mokslinius ty rimus, susijusius su biologini ų išteklių gamyba ir naudojimu, 
kalbama temoje „Maistas, žem ės ūkis ir biotechnologijos“. 
L 400/176 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Nacionalini ų programų koordinavimas bus padidintas išpl ėtus ir padidinus dabartini ų aplinkosaugos 
mokslinių tyrimų tinklų ERA-NET apimt į aplinkosaugos moksliniuose tyrimuose 1. 
Ypatingas d ėmesys bus skiriamas Bendrijos mokslini ų tyrimų rezultatų skleidimo intensyvinimui, 
be kita ko pasinaudojant papildom ų finansavimo mechanizm ų Bendrijos ir valstybi ų narių lygiu 
sudaromomis galimyb ėmis, ir skatinimui, kad atitinkami galutiniai vartotojai  juos pritaikyt ų savo 
veikloje, ypa č orientuojantis į už politikos formavim ą atsakingus asmenis. 
Atitinkamais atvejais vykdant toliau nurodyt ą veiklą bus kuriamos integruotos koncepcijos, 
priemonės ir valdymo strategijos. Bus užtikri ntas derinimas su kelias sritis apiman čiais klausimais 2. 
Veikloje bus atitinkamai atsižvelgiama į politikos ir technologij ų socialinius ir ekonominius 
aspektus. 
                                                 
1 Tai gal ėtų apimti bendr ą Baltijos j ūros mokslini ų tyrimų ir naujų ERA-NET program ų 
įgyvendinim ą. 
2 Aplinkosaugos technologijoms ypa č svarbus derinimas su Bendr ąja inovacij ų programa. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/177 
 Veikla 
• Klimato kaita, tarša ir pavojai 
– Pavojai aplinkai ir klimatui 
Būtini integruoti klimato ir žem ės bei jūros sistem ų funkcionavimo, įskaitant poliarinius regionus, 
moksliniai tyrimai, kad b ūtų galima steb ėti ir analizuoti, kaip  šios sistemos vyst ėsi praeityje ir 
numatyti j ų būsimą vystymąsi, įskaitant steb ėjimus, eksperimentinius tyrimus ir pažang ų 
modeliavim ą bei atsižvelgim ą į antropogenines j ėgas. Tai pad ės sukurti veiksmingas prisitaikymo 
prie klimato kaitos bei jos padarini ų sušvelninimo priemones. Bus sukurti ir patvirtinti pažang ūs 
klimato kaitos modeliai, taikytini pasaulio ir vietos mastu. Šie modeliai bus taikomi poky čiams, 
galimam poveikiu ir kritin ėms riboms (pavyzdžiui, vandenyn ų rūgštingumui) įvertinti. Bus tiriami 
atmosferos sud ėties ir vandens ciklo poky čiai ir sukurti rizika grindžia mi modeliai, atsižvelgiant į 
sausrų, audrų ir potvyni ų ciklų pokyčius. Bus nustatomas ir tiriamas anglies ir šiltnamio efekt ą 
sukeliančių dujų (įskaitant aerozolius) ištekli ų kiekis. Bus tiriami aplinkos kokybei ir klimatui d ėl 
oro, vandens ir dirvožemio nat ūralios ir antropogenin ės taršos kylantys pavojai, taip pat atmosferos, 
stratosferos ozono sluoksnio, žem ės paviršiaus, ledyn ų ir vandenyno tarpusavio s ąveika. Bus 
nagrinėjami grįžtamojo ryšio mechanizmai ir staig ūs pokyčiai (pavyzdžiui, vandens apytaka 
vandenyne) bei poveikis biologinei įvairovei ir ekosistemoms, įskaitant jūros lygio kilimo poveik į 
pakrančių zonoms ir poveik į pažeidžiamoms teritorijoms, pavyzdžiui kaln ų regionams. 
L 400/178 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Aplinka ir sveikata 
Daugiadisciplininiai aplinkos ir klimato rizikos veiksni ų ir žmogaus sveikatos s ąveikos moksliniai 
tyrimai reikalingi remiant Aplinkos ir sveikatos veiksm ų planą ir atsižvelgiant į susirūpinimą dėl 
visuomen ės sveikatos ir į ligų charakteristikas, susijusias su atsirandan čia rizika aplinkai. 
Pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys bus sutelktas į globalini ų pasikeitim ų (klimato kaita, žem ės 
naudojimas, globalizacija) poveik į, daugybin į poveikį skirtingais poveikio ke liais, taršos šaltini ų 
nustatymą ir naujus ar atsirandan čius rizikos aplinkai veiksnius ir vektorius (pavyzdžiui, patalp ų ir 
lauko aplink ą, su miest ų aplinka susijusius klausimus, oro tarš ą, elektromagnetinius laukus, 
triukšmą ir toksini ų medžiagų poveikį, įskaitant pavojing ų medžiagų integruoto rizikos įvertinimo ir 
metodikų kūrimą), ir galimus j ų padarinius sveikatai.  Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama 
integruoti žmogaus biologin ės stebėsenos mokslini ų tyrimų veiklą, susijusią su moksliniais 
aspektais, metodikomis ir priemon ėmis, skirtomis koordinuotam ir tvariam metodui sukurti. Jie 
apims Europos grup ės tyrimus, atkreipiant d ėmesį į pažeidžiamas gyventoj ų grupes, ir patobulinto 
rizikos apib ūdinimo, įvertinimo bei rizikos ir pov eikio sveikatai palyginimo metodus ir priemones. 
Mokslinių tyrimų metu bus sukurti biologiniai žymenys ir modeliavimo priemon ės, atsižvelgiant į 
bendrą poveikį, pažeidžiamumo variacijas ir neapibr ėžtumą. Jie taip pat pad ės sukurti pažangius 
metodus ir sprendimus pagrindžian čias priemones (rodikliai, duomen ų bazės, ekonomin ės naudos ir 
daugelio kriterij ų analizės, poveikio sveikatai įvertinimas, ligos naštos ir tvarumo analiz ės), skirtas 
rizikos analizei, modeli ų ir sistemų patvirtinimui ir susiejimui bei valdymui ir informavimui, kurie 
prisideda prie politikos k ūrimo, įvertinimo ir steb ėsenos. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/179 
 – Gamtiniai pavojai 
Gamtinių pavojų valdymui b ūtinas daugel į rizikos veiksni ų apimantis poži ūris, jungiantis rizikai 
pritaikytus poreikius ir išsam ų planavim ą. Pavojams, pažeidžiamumui ir rizikai įvertinti reikia 
geresnių žinių, metodų ir integruotos baz ės. Be to, reikia sukurti ka rtografavimo, prevencijos, 
nustatymo ir padarini ų sušvelninimo strategijas, taip pat apsvarstyti ekonominius ir socialinius 
veiksnius. Bus tiriamos su klimatu susijusios nelaim ės (pavyzdžiui, audros, sausros, mišk ų gaisrai, 
nuošliaužos, sniego lavinos, pot vyniai ir kiti ekstremal ūs reiškiniai) ir geologiniai pavojai 
(pavyzdžiui, žem ės drebėjimai, ugnikalniai ir cunamiai) bei j ų poveikis. Šie moksliniai tyrimai 
padės geriau suprasti pagrindinius  procesus. Jie taip pat pad ės patobulinti nustatymo, numatymo ir 
prognozavimo metodus, remiantis deterministiniais ir tikimybi ų apskaičiavimo metodais. Jie pad ės 
sukurti išankstinio persp ėjimo ir informavimo bei greitojo reag avimo sistemas, kuriomis be kita ko 
siekiama sumažinti žmoni ų gyvenvie čių pažeidžiamum ą. Bus kiekybiškai įvertinti didžiausi ų 
gamtinių pavojų atgarsiai visuomen ėje, įskaitant poveik į ekosistemoms. 
L 400/180 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Tvarus ištekli ų valdymas 
– Gamtinių ir žmogaus sukurt ų išteklių ir biologin ės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas 
Moksliniais tyrimais bus tobulinama žini ų bazė ir kuriami pažang ūs modeliai ir priemon ės, 
reikalingi užtikrinti tvar ų išteklių valdymą ir kurti tvaraus vartojimo modelius. Tai leis prognozuoti 
ekosistem ų funkcionavim ą ir jas atkurti, taip pat sušvelninti svarbi ų struktūrinių ir funkcini ų 
ekosistem ų elementų blogėjimo ir praradimo pada rinius (biologinei įvairovei, vandeniui, 
dirvožemiui ir j ūros ištekliams). Atliekant ekosistem ų modeliavimo mokslinius tyrimus bus 
atsižvelgiama į apsaugos ir išsaugojimo praktik ą. Bus propaguojami naujoviški ekonomin ės veiklos 
vystymo iš ekosistem ų paslaugų metodai. Bus sukurti integruoti metodai, skirti dykum ėjimo, žem ės 
blogėjimo ir erozijos ( įskaitant racional ų vandens naudojim ą) prevencijai ir kovai su šiais 
reiškiniais, biologin ės įvairovės praradimo sustabdymui ir žmogaus veiklos neigiam ų padarinių 
sušvelninimui. Moksliniai tyrimai taip pat bus skirti tvariam mišk ų, kraštovaizdžio bei kaimo ir 
miesto aplinkos, įskaitant postindustrines zonas, naudojimui  ir valdymui, pirmiausia sprendžiant 
planavimo ir tvaraus atliek ų valdymo klausimus. Moksliniams  tyrimams bus naudingas atvir ų, 
paskirstyt ų, sąveikaujan čių duomenų tvarkymo ir informacini ų sistemų kūrimas ir jie prie jo 
prisidės, taip pat suteiks pagrind ą įvertinimams, prognoz ėms ir paslaugoms, susijusioms su 
gamtiniais ištekliais ir j ų naudojimu. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/181 
 – Jūros aplinkos vadyba 
Specialūs moksliniai tyrimai turi pagerinti m ūsų supratimą apie žmogaus veiklos poveik į 
vandenynui ir j ūroms bei j ūros aplinkos ištekliams, įskaitant regionini ų jūrų ir pakrant ės zonų taršą 
ir eutrofikacij ą. Vandenų aplinkos, įskaitant pakran čių, regionų ir giliavandenes ekosistemas ir j ūros 
dugną, mokslini ų tyrimų veikla bus vykdo ma siekiant steb ėti, kontroliuoti ir nusp ėti šios aplinkos 
funkcionavim ą ir pagilinti supratim ą apie jūrą ir tvarų vandenyno ištekli ų naudojim ą. Žmogaus 
veiklos poveikis vandenynui bus vertinamas pa sitelkus integruotus metodus, atsižvelgiant į jūros 
biologinę įvairovę, ekosistem ų procesus ir paslaugas, vandens apytak ą vandenyne ir j ūros dugno 
geologiją. Bus kuriamos koncepcijos ir priemon ės, skirtos tvaraus vandenyno ir jo ištekli ų 
naudojimo strategijoms remti. Tai apims metodikas, informacines sistemas ir duomen ų bazes, 
politikos ir priemoni ų vertinimo b ūdus. 
L 400/182 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Aplinkosaugos technologijos 
– Aplinkosaugos technologijos nat ūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos steb ėjimui, 
imitavimui, prevencijai, padarini ų sušvelninimui, pritaikymui, taisymui ir atk ūrimui: 
Siekiant sumažinti žmogaus veiklos poveik į aplinkai, apsaugoti aplink ą ir efektyviau valdyti 
išteklius, kurti naujus produktus, pro cesus ir paslaugas, kurie aplinkai b ūtų naudingesni nei 
dabartiniai alternatyv ūs variantai, reikalingos naujos ar pa tobulintos aplinkosaugos technologijos. 
Mokslinai tyrimai pirmiausia bus atliekami: ri zikos aplinkai prevencijos ar sumažinimo, pavoj ų ir 
nelaimių padarinių sušvelninimo, klimato kaitos sušvelninimo ir biologin ės įvairovės praradimo 
technologij ų srityse; tvari ą gamybą ir vartojim ą skatinančių technologij ų srityse; gamtini ų išteklių 
valdymo ar vandens, dirvožemio, oro, j ūros ir kitų išteklių, įskaitant miest ų aplinką taršos ar atliek ų 
(įskaitant atliek ų perdirbim ą) problemos veiksmingesnio sprendimo technologij ų srityse. Bus 
užtikrintas kelias sritis apimantis kit ų susijusių temų koordinavimas. 
– Kultūros paveldo, įskaitant žmoni ų gyvenam ąsias erdves, apsauga, išsaugojimas ir 
stiprinimas 
Technologijos, skirtos aplink ą tausojančiam ir tvariam žmogaus aplinkos valdymui, įskaitant 
užstatytą aplinką, miesto teritorijas, kraštovaizd į, bei kultūros paveldo apsaugai nuo aplinkos taršos, 
išsaugojimui ir atstatymui, įskaitant poveikio aplinkai vertinim ą, rizikos įvertinimo modelius ir 
priemones, pažangias ir nedestruktyvias žalos diagnozavimo technologijas, naujus produktus ir 
metodikas, skirtas su tvariu ki lnojamojo ir nekilnojamojo kult ūros turto valdymu susijusio 
atstatymo, padarini ų sušvelninimo ir pritaikymo strategijoms. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/183 
 – Technologij ų įvertinimas, patikrinimas ir bandymai 
Pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys bus skiriamas technologij ų rizikos ir eksploatacini ų 
parametrų, įskaitant procesus, produktus ir paslaugas, vertinimui ir tolesniam atitinkam ų metodų, 
pvz., eksploatacijos ciklo analiz ės, kūrimui. Be to, bus akcentuojama: aplinkosaugos technologij ų 
ilgalaikės perspektyvos galimyb ės, rinkos potencialas ir social iniai bei ekonominiai aspektai; 
miškininkyst ės sektoriaus technologijos, vandentiekio ir sanitarijos platforma, tvarios chemijos 
pramonės platforma; chemini ų medžiagų rizikos įvertinimas skiriant d ėmesį modernių bandymų 
strategijomis ir metodais, siekiant sumažinti bandym ų su gyvūnais skaičių, rizikos kiekybinio 
įvertinimo metodai; ir moksliniai tyrimai,  skirti Europos aplinkosaugos technologij ų patvirtinimo ir 
bandymo sistemai sukurti, papildantys tre čiosios šalies įvertinimo instrumentus. 
• Žemės stebėjimo ir tvaraus vystymosi įvertinimo priemon ės: 
– Žemės ir vandenyn ų stebėjimo sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi steb ėsenos 
metodai: 
Moksliniai tyrimai bus skirti Pasaulinei žem ės stebėjimo sistem ų sistemai (GEOSS) sukurti ir 
integruoti siekiant spr ęsti aplinkos ir tvarus vystymosi  klausimus pagal GEO iniciatyv ą 1, kurią 
papildo Pasaulin ė aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistema (GMES). Bus sprendžiami steb ėjimų 
sistemos s ąveikos, informacijos valdymo ir keitimosi duomenimis bei informacijos optimizavimo 
geresniam aplinkos reiškini ų ir susijusios žmogaus veiklos supratimui, modeliavimui ir 
prognozavimui klausimai. Ši veikla daugiausia bus sutelkta į stichijos pavojus, klimato kait ą, orus, 
ekosistemas, gamtinius išteklius, vanden į, žemės panaudojim ą, aplinką ir sveikat ą bei biologin ę 
įvairovę (įskaitant rizikos vertinimo, prognozavimo metod ų ir vertinimo priemoni ų aspektus), 
siekiant pažangos tose srityse, kuriose GEOSS teikia naud ą visuomenei, taip pat siekiant įnešti 
indėlį į GMES. 
                                                 
1 Įskaitant finansin ę paramą GEO sekretoriatui. 
L 400/184 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Tvaraus vystymosi prognoz ės metodai ir įvertinimo priemon ės atsižvelgiant į skirtingus 
stebėjimo mastus 
Priemonės, reikalingos tam, kad galima b ūtų kiekybiškai įvertinti aplinkos ir mokslini ų tyrimų 
politikos ind ėlį į konkurencingum ą ir tvarų vystymąsi, įskaitant rinka paremt ų ir reglamentavimo 
metodų įvertinimą, taip pat dabartini ų gamybos ir vartojimo tendencij ų poveikį. Tokios priemon ės 
bus ir modeliai, kuriuose atsižvelgiama į ekonomikos, aplinkos ir visuomen ės tarpusavio ryšius, 
taigi bus sukurtos naudingos ir veiksmingos prisitaikymo ir prevencijos strategijos. Ši ų 
tarpdisciplinini ų mokslinių tyrimų dalį sudarys bendras visuotin ės aplinkos kaitos įvertinimas, 
įskaitant ekosistem ų bei socialini ų ir ekonomini ų sistemų sąveiką. Moksliniais tyrimais taip pat bus 
stengiamasi patobulinti esamus rodikliu s ir sukurti naujus, kurie sudaryt ų galimybę įvertinti tvaraus 
vystymosi politikos prioritetus ir analizuoti j ų tarpusavio ryšius, atsižvelgiant į esamus ES tvaraus 
vystymosi rodiklius. Taip pat bus atliekama technologij ų, socialini ų ir ekonomini ų varomųjų jėgų, 
išorinių veiksnių ir valdymo analiz ė, tvarumo poveikio įvertinimas ir numatymo tyrimai. Rezultatai 
bus taikomi žem ėnaudos ir j ūros politikos, miest ų plėtros, biologin ės įvairovės srityse bei 
sprendžiant su klimato kaita susijusias e konomines, politines ir socialines problemas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/185 
 Tarptautinis bendradarbiavimas 
Aplinkos problemos neišvengiamai yra tarpvalst ybinio, regioninio ar pasaulinio masto, tod ėl 
tarptautinis bendradarbiavimas bus svarbus šios te mos aspektas. Tam tikros sritys yra susijusios su 
tarptautiniais ES įsipareigojimais, pavyzdžiui, Klimato kaitos, Biologin ės įvairovės, Dykum ėjimo, 
Vandens ištekli ų valdymo ir Chemini ų medžiagų bei atliek ų konvencijomis, taip pat su 
Johanesburgo aukš čiausio lygio susitikimo sprendimais d ėl tvaraus vystymosi ir kitomis 
regioninėmis konvencijomis. Taip pat bus skiriamas d ėmesys atitinkamai mokslini ų tyrimų veiklai 
pagal ES aplinkosaugos strategijas ir veiksm ų planus 1. 
Mokslo ir technologij ų partneryst ės su besivystan čiomis šalimis ir naujomis ekonomikos 
sistemomis pad ės siekti Tūkstantmečio plėtros tikslų keliose srityse (pvz., išvengti klimato kaitos ir 
stichinių nelaimių poveikio bei j į sušvelninti, pakeisti aplinkos ištekli ų praradimo tendencij ą, 
pagerinti vandens valdym ą, tiekimą ir sanitarij ą, išvengti dykum ėjimo ir su juo kovoti, skatinti 
tvarią gamybą ir vartojim ą, spręsti urbanizacijos keliamus aplinkosaugos uždavinius), įskaitant 
sritis, kuriose svarbus vaidmuo gal ėtų tekti MV Į. Ypatingas d ėmesys bus skirtas pasaulini ų 
aplinkosaugos problem ų ir regionini ų bei vietos vystymosi problem ų, susijusių su gamtiniais 
ištekliais, biologine įvairove, ekosistemomis, žem ėnauda, gamtiniais ir žmoga us sukeltais pavojais 
ir rizika, klimato kaita, aplinkosaugos technologijomis,  aplinka ir sveikata, tarpusavio ryšiams, taip 
pat politikos analiz ės priemon ėms. Bendradarbiavimas su pramonin ėmis valstyb ėmis pagerins 
galimybes pasitelkti visuotin ę mokslinių tyrimų kompetencij ą; besivystan čių šalių mokslininkai 
galėtų aktyviai dalyvauti, pirmiausia gere snio mokslinio tvaraus vystymosi aspekt ų suvokimo 
srityje. 
                                                 
1 Pavyzdžiui, Killarney rekomendacijos d ėl biologin ės įvairovės mokslini ų tyrimų prioritetų 
2010 m. tikslams (2004 m. Malahido konferencija), ES veiksm ų planas dėl klimato kaitos 
bendradarbiaujant vystymosi klausimais (2004 m.), JT kovos su dykum ėjimu konvencijos 
mokslo ir technologij ų komiteto nustatyta prioritetin ė veikla, ES ir visuotin ės strategijos d ėl 
saugaus chemini ų medžiagų ir pesticid ų tvarkymo ir pan. 
L 400/186 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 GEOSS įsteigimas Žem ės stebėjimams skatins tarptautin į bendradarbiavim ą, kuriuo siekiama 
suprasti Žem ės sistemų ir tvaraus vystymosi klausimu s bei koordinuotai rinkti duomenis 
moksliniams ir politiniams tikslams dalyvaujant valstyb ės ir privataus sektoriaus suinteresuotiems 
subjektams. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Šios temos moksliniai nauj ų poreikių tyrimai gali pad ėti spręsti tokius klausimus, kaip žmoni ų, 
ekosistem ų ir biosferos tarpusavio s ąveika arba nauja rizika, susijusi su stichin ėmis, žmogaus ar 
technologij ų sukeltomis nelaim ėmis. 
Parama reaguojant į nenumatytus aplinkos politikos poreikius gali b ūti susijusi, pavyzdžiui, su 
naujos politikos aplinkos, j ūrų politikos, standart ų ir reglament ų klausimais poveikio tvariam 
vystymuisi įvertinimu. 
7. Transportas ( įskaitant aeronautik ą) 
Tikslas 
Remiantis technologij ų ir veiklos pažanga bei Europos tran sporto politika, sukurti integruotas, 
saugesnes, ekologiškesnes ir modernesnes paneur opines transporto sistemas, naudingas visiems 
piliečiams, visuomenei ir klimato politikai, saugan čias aplink ą ir gamtinius išteklius; ir užtikrinti bei 
toliau stiprinti Europos pramon ės įmonių konkurencingum ą pasaulio rinkoje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/187 
 Požiūris 
Europos transporto sistema yra gyvybiškai svar bus Europos ekonominio ir socialinio klest ėjimo 
elementas. Ji atlieka pagrindi nius vaidmenis vežant žmones ir  prekes vietos, regioniniu, 
nacionaliniu, europiniu ir ta rptautiniu mastu. Pagal ši ą temą bus sprendžiami keli iš aktuali ų 
uždavinių, kaip nustatyta Transporto baltojoje knygoje 1, tobulinant ind ėlį, kurį transporto sistemos 
įneša į visuomen ės ir pramon ės konkurencingum ą išplėstoje ES, ir iki minimumo sumažinant 
neigiamą transporto poveik į ir padarinius aplinkai, energ ijos naudojimui, saugumui ir visuomen ės 
sveikatai. 
Bus imtas taikyti naujas integruotas metodas, susiejantis visas transporto r ūšis, padedantis spr ęsti 
mokslinių tyrimų ir žinių plėtros socialinius ir ekonominius bei technologinius klausimus ir 
apimantis inovacij ų diegimą ir pagrindines politines nuostatas. 
Įvairios šioje srityje įsteigtos technologij ų platformos (ACARE – aeronautikos ir oro transporto, 
ERRAC – geležinkeli ų transporto, ERTRAC – keli ų transporto, WATERBORNE – vandens keli ų 
transporto, taip pat vandenilio ir kuro element ų) parengė ilgalaikes vizijas ir strategines mokslini ų 
tyrimų darbotvarkes (SMTD), kurios yra naudingas ind ėlis apibrėžiant šią temą ir papildomai 
tenkina politik ą formuojan čių asmenų poreikius ir pildo visuomen ės lūkesčius. Atrinkti SMTD 
klausimai gali b ūti pakankamai svarb ūs, kad jais remiantis b ūtų steigiamos bendros technologij ų 
iniciatyvos. ERA-NET veikla atveria galimybi ų palengvinti tolesn į tarptautin į tam tikros 
problematikos transporto  sektoriuje koordinavim ą, ji bus vykdoma visais atvejais, kai bus 
reikalinga. 
                                                 
1 „Europos transporto politika 2010 m.: laikas spr ęsti“, COM (2001) 370. 
L 400/188 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Ypatingai svarbi MV Į veikla apims pastangas užtikrinti tvirtas, technologijomis paremtas tiekimo 
grandines įvairiuose sektoriuose, bus sudarytos s ąlygos MV Į pasinaudoti mokslini ų tyrimų 
iniciatyvomis; ir palengvintos s ąlygos aukšt ųjų technologij ų MVĮ ir jų veiklos pradžiai, ypa č 
pritaikant pažangias transporto tech nologijas ir imantis transportui b ūdingos su paslaugomis 
susijusios veiklos, taip pat kuriamo s sistemos ir pritaikymai palydovin ės navigacijos srityse. 
Dabartiniai politiniai poreikiai, ta ip pat naujos politikos (pvz., j ūrų politika ir Europos bendros oro 
erdvės įgyvendinimas) k ūrimas, vertinimas ir įgyvendinimas bus nagrin ėjami pagal atskiras veiklos 
kryptis ir bendrai. Darbas apims tyrimus, m odelius ir priemones, skirtas strateginei steb ėsenai ir 
prognozavimui, bei integruos žinias, susijusias su pagrindiniais transporto srities ekonominiais, 
socialiniais, saugos, saugumo ir aplin kosaugos klausimais. Veikla, remianti įvairias sritis apiman čią 
teminę problematik ą bus sutelkta į transporto specifik ą, pavyzdžiui, saugumo aspektus, kaip 
sudėtinę transporto sistemos reikalavim ų dalį, alternatyvi ų energijos šaltini ų panaudojim ą taikant 
transportą; ir transporto poveikio aplinkai, įskaitant klimato kait ą, stebėseną; ir priemones 
ekonominei integracijai gerinti. Aplinkos moksliniai tyrimai tur ėtų apimti būdus, skirtus neigiamam 
transporto poveikiui mažinti ir eismui optimizuoti, įskaitant transporto efektyvumo didinim ą. 
Taip pat bus teikiama parama informacijos skleidimo ir eksploatavimo veikla bei poveikio 
vertinimui, ypating ą dėmesį skiriant konkretiems naudotoj ų, įskaitant nepalankioje pad ėtyje 
esančius asmenis, poreikiams ir politiniams reikalavimams transporto sektoriuje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/189 
 Veikla 
• Aeronautika ir oro transportas 
Veikla bus prisidedama prie pagrindini ų Bendrijos politikos kryp čių, taip pat prie ACARE 
strateginių mokslinių tyrimų darbotvark ės. Kiekybiniai tikslai at itinka šios darbotvark ės 2020 m. 
programą. Moksliniai tyrimai apima visus oro transporto sistemos aspektus, susijusius su orlaiviais, 
keleivių vežimu ir oro uosto infrastrukt ūros skrydži ų dalimi. 
– Oro transporto ekologišku mo didinimas: technologij ų, skirtų aviacijos poveikiui aplinkai 
sumažinti, k ūrimas siekiant perpus sumažin ti išmetamo anglies dioksido (CO 2) kiekį, 
sumažinti specifin ę azoto oksid ų (NOx) emisij ą 80 % ir perpus sumažinti girdim ąjį 
triukšmą. Pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys bus skirtas tolesniam ekologišk ų variklių 
technologij ų tyrimui, įskaitant kuro technol ogijas ir pagerint ą fiksuotųjų sparnų orlaivių ir 
sukasparni ų (įskaitant sraigtasparnius ir orlaiv ius su pasviruoju sraigtu) našum ą, naujas 
pažangias lengvas konstrukcijas ir pagerintas  aerodinamines savybes. Bus taip pat įtraukti 
su patobulintomis orlaivi ų operacijomis oro uostuose (oro uosto infrastrukt ūros skrydži ų ir 
antžeminėse dalyse), oro eismo valdymu, gamyba, prieži ūra ir perdirbimo procesais susij ę 
klausimai.. 
L 400/190 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Našesnis laiko panaudojimas: esminio poky čio realizavimas aviacijoje siekiant susitvarkyti 
su prognozuojamu orlaivi ų skrydžių skaičiaus patrigub ėjimu pagerinant punktualum ą 
visomis oro s ąlygomis ir ypa č sutrumpinant oro uostuose su kelion ėmis susijusioms 
procedūroms sugaištam ą laiką kartu išlaikant saugum ą. Atliekant mokslinius tyrimus pagal 
SESAR iniciatyv ą 1 bus sukurta ir įdiegta naujoviška oro eismo valdymo (ATM) sistema, 
sujungiant oro, antžeminius ir erdv ės komponentus bei eismo srauto valdym ą ir didesnį 
orlaivių savarankiškum ą. Taip pat bus sprendžiami orlaivi ų projektavimo uždaviniai, 
siekiant geriau tvarkyti keleivi ų ir krovini ų srautus, rasti nauj ų našaus oro uost ų 
eksploatavimo sprendim ų ir sujungti oro transport ą su bendra transporto sistema. 
Produktyviausias ATM sistem ų kūrimo Europoje koordinavimas bus  užtikrintas pasitelkus 
SESAR iniciatyv ą 2. 
– Vartotojų pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: iš esm ės pagerinti keleivi ų pasirinkimo 
galimybes ir tvarkaraš čio lankstum ą, penkis kartus sumažinant avarij ų skaičių. Naujos 
technologijos atvers didesnio orlaivi ų ir variklių konfigūracijų pasirinkimo galimybes nuo 
plataus korpuso iki mažesnio dydžio transporto priemoni ų, įskaitant sukasparnius, padidins 
visų sistemos element ų, įskaitant pilotavim ą, automatizavim ą. Didelis d ėmesys taip pat bus 
skiriamas keleivi ų komforto, gerov ės padidinimui ir naujoms paslaugoms, keleivi ų salono 
logistikos sistemoms bei aktyvioms ir pasyvioms saugumo priemon ėms, ypatingai 
pabrėžiant žmogišk ąjį elementą. Moksliniai tyrimai taip pat nagrin ės oro uost ų ir eismo 
operacijų pritaikym ą skirtingų rūšių transporto priemon ėms ir eksploatacijai vis ą parą esant 
visuomenei priimtiniems triukšmo lygiams. 
                                                 
1 SESAR (Europos bendros oro erdv ės ATM moksliniai tyrimai) – Europos oro eismo 
kontrolės infrastrukt ūros modernizavimas, susij ęs su Europos bendros oro erdv ės 
įgyvendinimu. 
2 Šiam tikslui numatoma įsteigti bendr ą įmonę ATM veiklai koordinuoti. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/191 
 – Rentabilumo didinimas: skatinti konkurencing ą tiekimo grandin ę, galinčią perpus 
sumažinti patekimo į rinką laiką, taip pat sumažinti produkto k ūrimo ir eksploatacijos 
išlaidas, taip užtikrinant pilie čiams pigesn į transport ą. Pagrindinis mokslini ų tyrimų 
dėmesys bus skiriamas visam verslo procesui – nuo konceptualaus projekto iki produkto 
kūrimo, gaminimo ir operacij ų eksploatacijos metu, įtraukiant ir tiekimo grandin ę. Taip pat 
bus tiriamos tobulesn ės imitavimo galimyb ės bei automatizacija, technologijos ir metodai 
novatoriškiems ir prieži ūros, įskaitant remont ą ir kapitalin į remontą, nereikalaujantiems 
orlaiviams kurti bei taupios orlaivi ų, oro uostų ir oro eismo valdymo operacijos. 
– Orlaivių ir keleivi ų apsauga: bet kokios r ūšies priešišk ų veiksmų, kuriais siekiama sužaloti 
keleivius ar pilie čius, padaryti jiems nuosto lio, žalos ar suardyti j ų planus netinkamai 
naudojant orlaivius, prevencija. Pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys bus skiriamas 
atitinkamiems oro transporto sistemos elementams, įskaitant saugumo priemones salono ir 
pilotų kabinos konstrukcijoje, automatinio vald ymo ir nusileidimo priemones neteis ėto 
orlaivio panaudojimo atveju, apsaug ą nuo užpuolimo iš išor ės, taip pat oro erdv ės valdymo 
ir oro uost ų operacijų saugumo aspektus. 
– Ateities oro transporto k ūrimas: tirti labiau esmines, ekol ogiškai našias, prieinamas ir 
naujoviškas technologija s, kurios gali pad ėti atlikti esminius poky čius, kurių oro 
transportui reik ės antrojoje šio amžiaus pus ėje ir vėliau. Moksliniai tyrimai nagrin ės naujas 
varomųjų ir keliam ųjų jėgų koncepcijas, naujas oro susisiekimo priemoni ų vidaus erdv ės, 
įskaitant dizain ą, idėjas, naujas oro uost ų koncepcijas, naujus orlaivi ų valdymo ir kontrol ės 
metodus, alternatyvius oro transporto sistem os funkcionavimo metodus ir jos sujungim ą su 
kitų rūšių transportu. 
L 400/192 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Tvarus antžeminis tr ansportas (geležinkeli ų, kelių ir vandens keli ų transportas) 
– Antžeminio transporto ekologiškumo didinima s: kurti technologijas ir žinias, siekiant 
sumažinti tarš ą (oro, įskaitant šiltnamio efekt ą sukeliančias dujas, vandens ir dirvožemio) 
ir poveikį aplinkai tokiose srityse: kl imato kaita, sveikata, biologin ė įvairovė ir triukšmas. 
Moksliniai tyrimai pagerins varom ųjų sistemų (pvz., hibridini ų sprendim ų) ekologiškum ą 
ir energetin į efektyvum ą bei kaip vidutin ės trukmės ir ilgalaikes galimybes skatins naudoti 
alternatyvias kuro r ūšis, įskaitant vandenilio ir kuro elementus, atsižvelgiant į ekonominio 
efektyvumo ir energijos efektyvumo su metimus. Veikla apims infrastrukt ūros, transporto 
priemonių, laivų ir sudėtinių dalių technologijas, įskaitant bendr ą sistemų optimizavim ą. 
Transportui b ūdingų pokyčių moksliniai tyrimai apims gamybos, konstravimo, operacij ų, 
priežiūros, diagnostikos, remonto, apži ūrų, išmontavimo, sunaikinimo, perdirbimo ir 
eksploatacijos nutraukimo strategijas bei įsikišimą jūroje avarijos atveju. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/193 
 – Transporto r ūšių keitimo skatinimas ir intensyvinima s bei eismo intensyvumo transporto 
koridoriuose mažinimas 1. kurti ir demonstruoti keleiviams ir prek ėms skirtą sklandų 
transportą „nuo dur ų iki durų“, taip pat technologijas ir sistemas, siekiant užtikrinti 
veiksming ą transporto r ūšių derinimą, be kita ko atsižvelgiant į geležinkeli ų ir vandens 
transporto konkurencingum ą. Tam priskiriama veikla, susi jusi su vietos, regionini ų, 
nacionalini ų ir Europos transporto tinkl ų, sistemų ir paslaug ų sąveika ir eksploatacijos 
optimizavimu bei j ų skirtingų rūšių transporto įtraukimu į integruot ą požiūrį. Veikla 
siekiama sukurti Europos masto stra tegijas, optimizuoti infrastrukt ūros naudojim ą, 
įskaitant terminalus ir specializuotus tinklus, pagerinti transporto, eismo ir informacijos 
valdymą, patobulinti krovini ų logistiką, keleivinio transporto r ūšių intermodalum ą ir 
transporto r ūšių keitimo strategija siekiant sk atinti naudoti ekono miškai energij ą 
naudojančias transporto priemones. Bus kuriamos pažangios sistemos, naujos transporto 
priemonių ir laivų koncepcijos bei technologijos, įskaitant pakrovimo ir iškrovimo 
operacijas taip pat vartotoj ų sąsajos. Politikai formuoti re ikalingos žinios apims kain ų ir 
mokesčių už infrastrukt ūrą nustatym ą, Bendrijos transporto  politikos priemoni ų ir 
transeuropini ų tinklų politikos ir projekt ų įvertinimą. 
                                                 
1 Siekiant atkurti 1998 m. transporto r ūšių suskaidym ą, veikla, susijusi su vienos r ūšies 
transportu bus sutelkta į geležinkeli ų ir vandens transport ą. 
L 400/194 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Tvaraus mobilumo miestuose užtikrinimas visiems pilie čiams, įskaitant nepalankioje 
padėtyje esančius asmenis: d ėmesio sutelkimas į asmenų ir prekių mobilum ą, atliekant 
„kitos kartos transporto priemon ės“ ir jos įsisavinimo rinkoje mokslinius tyrimus, 
sujungiant visus švaraus, energetiška i našaus, saugaus ir pažangaus keli ų transporto 
sistemos elementus. Nauj ų transporto ir mobilumo koncepcij ų, naujovišk ų organizacini ų ir 
mobilumo valdymo schem ų bei aukštos kokyb ės viešojo transporto mokslini ų tyrimų 
tikslas bus užtikrinti visa pusiškos ir aukšto lygio įvairių transporto r ūšių integravimo 
galimybes. Bus kuriamos ir išbandomos na ujoviškos švaraus miesto transporto 
strategijos 1. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas neteršian čioms transporto r ūšims, paklausos 
valdymui, privataus transporto racionalizacijai ir informacijos bei pranešim ų strategijoms, 
paslaugoms ir infrastrukt ūrai. Politikos k ūrimą ir įgyvendinim ą remiančios priemon ės ir 
modeliai apims transporto ir žem ėnaudos planavim ą, įskaitant ryš į su augimu ir užimtumu. 
                                                 
1 Remiantis iniciatyvos CIVITAS patirtimi. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/195 
 – Saugos ir saugumo gerinimas: technologij ų ir pažangi ų sistemų, skirtų pažeidžiamiems 
asmenims, įskaitant vairuotojus, va žiuotojus, keleivius, įgulą ir pėsčiuosius, apsaugoti, 
kūrimas. Bus kuriamos pažangios inžinerin ės sistemos ir rizikos analiz ės metodikos, 
skirtos transporto priemoni ų, laivų ir infrastrukt ūrai projektuoti ir eksploatuoti. Bus 
akcentuojami integruojantys metodai, suj ungiantys žmogiškuosius elementus, strukt ūrinį 
vientisum ą, prevencin ę, pasyviąją ir aktyviąją saugą, įskaitant steb ėsenos sistemas, 
gelbėjimą ir krizių valdymą. Sauga bus laikoma visos transporto sistemos, apiman čios 
infrastrukt ūrą, krovinius (prekes ir kont einerius), transporto naudotojus ir operatorius, 
transporto priemones ir laivus bei politines bei teis ėkūros priemones, įskaitant pagalbines 
sprendimų priėmimo ir patvirtinimo priemones, sud ėtine dalimi; į saugumą bus 
atsižvelgiama visada, kai jis bus sud ėtinė transporto sistem ų reikalavim ų dalis. 
– Konkurencingumo stiprinimas: transporto pramon ės įmonių konkurencingumo stiprinimas 
užtikrinant tvarias, veiksmingas ir prieinam as transporto pasla ugas ir sukuriant nauj ų 
įgūdžių bei darbo viet ų pasitelkus mokslinius tyrimus bei poky čius. Pažangi ų pramonini ų 
procesų technologijoms bus priskiriami projektavi mas, gamyba, surinkimas, konstrukcija ir 
priežiūra, jomis bus siekiama sumažinti eksploatacijos išlaidas ir sutrumpinti k ūrimui 
reikalingą laiką. Bus akcentuojamos naujovi škos ir patobulintos produkt ų bei sistem ų 
koncepcijos ir transporto  paslaugos, užtikrinan čios didesn į klientų pasitenkinim ą. Bus 
sukurtas naujas gamybos organizavimas, įskaitant tiekimo grandin ės valdymą ir platinimo 
sistemas. 
L 400/196 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Parama Europos pasaulinei palydovin ės navigacijos sistemai (Galileo ir EGNOS) 
Europos pasaulin ė palydovin ės navigacijos sistema apima Galile o ir EGNOS bei užtikrina pasaulin ę 
vietos ir laiko nustatymo infrastrukt ūrą 1. 
– Viso potencialo išnaudojimas: skatinti pla čiau naudotis paslaugomis, apiman čiomis tiek 
atvirą, tiek komercin ę prieigą, gyvybės apsaugą ir „paieškos bei gelb ėjimo“ ir viešai 
reguliuojamas paslaugas; pritaikym ai transporto valdymo srityje, įskaitant krovini ų ir 
pavojingų medžiagų transportavim ą, plėtojant šalutines paslaugas; palydovin ės navigacijos 
naudos ir pranašum ų demonstravimas. 
– Priemonių parengimas ir tinkamos aplinkos suk ūrimas: saugaus ir patikimo naudojimosi 
paslaugomis užtikrinimas daugiausia pasitelkus sertifikavim ą pagrindin ėse pritaikym ų 
srityse; naujoms politikos kryptims ir teis ės aktams skirt ų paslaugų parengimas ir j ų 
tinkamumo patvirtinimas, įskaitant jų įgyvendinim ą; užtikrinimas, kad viešai 
reguliuojamos paslaugos atitikt ų patvirtint ą naudojimosi galimybi ų politiką, sukurti 
esminius skaitmenin ės topologijos, kartografijos, geodezi jos duomenis ir sistemas, skirtas 
naudoti pritaikymuose navigacijos srityje; te nkinti saugos ir patikimumo poreikius bei 
reikalavimus. 
– Imtuvų pritaikymas reikalavimams ir pagrindini ų technologij ų atnaujinimas: patobulinti 
imtuvų parametrus, integruoti mažo en ergijos suvartojimo ir miniati ūrizacijos 
technologijas, papildyti na vigacijos patalpose apr ėptį, susieti su radijo dažni ų nustatymo 
prietaisais, panaudoti imtuv ų programin ės įrangos technologijas derinant su kitomis 
funkcijomis, pvz., telekomunikacija, re mti pagrindines navigacijos antžemin ės 
infrastrukt ūros technologijas, užtikrinant patikimum ą ir lankstum ą. 
                                                 
1 Mokslini ų tyrimų veiklą valdys visuotin ės Europos pasaulin ės palydovin ės navigacijos 
sistemos prieži ūros institucija. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/197 
 – Parama infrastrukt ūros raidai: parengti antrosios kartos sistem ą, prisitaikyti prie kintan čių 
vartotojų poreikių ir rinkos prognozi ų, pasinaudoti augan čia infrastrukt ūros 
internacionalizacija, siekiant patekti į pasaulines rinkas, ir kurti pasaulinio lygio standartus. 
Tarptautinis bendradarbiavimas 
Tarptautinis bendradarbiavimas yra sv arbi šios srities MTTP veiklos sud ėtinė dalis, jis bus 
skatinamas visada, kai t uo bus suinteresuota pramon ė ir politiką formuojantys asmenys. Pla čiomis 
specialios veiklos problematikos sritimis bus laikomos sritys, kurios yra patrauklios rinkai 
(pavyzdžiui, pasaulin ės prekybos pl ėtra ir tinkl ų bei paslaug ų sujungimas žemyniniu ir 
tarpžemyniniu lygiu); kuriose yra galimybi ų naudotis ir įgyti mokslo žini ų ir technologij ų, kurios 
papildo dabartines Europos žinias ir teikia abipus ės naudos; ir kuriose Europa reaguoja į visuotinius 
poreikius (pvz., d ėl klimato kaitos) ar prisideda prie tarptautini ų standartų ar pasaulini ų sistemų 
(pvz., taikomosios logistikos ir palydovin ės navigacijos infrastrukt ūra). 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Naujų poreikių iniciatyvos rems mokslinius tyrimus, kuriuose atsižvelgiama į ypač svarbius įvykius 
ir ateities transporto sistem ų uždavinius, pavyzdžiui, d ėl novatorišk ų transporto ir transporto 
priemonių koncepcij ų, automatizavimo, mobilumo ar organizavimo. 
Nenumatyti politiniai poreikiai, d ėl kurių gali reikėti speciali ų su transportu susijusi ų mokslinių 
tyrimų, gali apimti pla čius visuomeninius klausimus, pavyzdžiui, demografinius, gyvenimo b ūdo ir 
su transporto sistemomis susijusi ų visuomen ės lūkesčių pokyčius, taip pat nauj ą riziką ar Europos 
visuomenei ypatingai svarbias problemas. 
L 400/198 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 8. Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai 
Tikslas 
Siekti, kad b ūtų iš esmės ir bendrai suprasti Europai iškil ę sudėtingi ir tarpusavyje susij ę socialiniai 
ir ekonominiai uždaviniai: augimas, užimtumas ir konkurencingumas, socialin ė sanglauda, 
socialinės, kultūrinės ir švietimo problemos išpl ėstoje ES, tvarumas, su aplinkosauga susij ę 
uždaviniai, demografiniai poky čiai, migracija ir in tegracija, gyvenimo kokyb ė ir visuotinis 
tarpusavio priklausomumas, ypa č siekiant atitinkamose srityse sudaryti tobulesn ę žinių bazę, 
reikalingą politikai formuoti atitinkamose srityse. 
Požiūris 
Mokslinių tyrimų prioritetai – tai esminiai so cialiniai, ekonominiai ir kult ūriniai uždaviniai, iškil ę 
Europai ir pasauliui dabar ir iškilsiantys ateityje. Pasi ūlyta mokslini ų tyrimų darbotvark ė sudaro 
darnų šių uždavinių sprendimo metod ą. Socialini ų ir ekonomini ų bei humanitarini ų žinių apie šiuos 
pagrindinius uždavinius baz ė bus reikšmingas ind ėlis skatinant Europoje bendr ą supratimą ir 
sprendžiant platesnes tarptautines problemas. Mokslini ų tyrimų prioritetai pad ės patobulinti 
politikos formavim ą, įgyvendinim ą, poveikį ir vertinim ą, įskaitant reguliavimo priemones, 
daugelyje Bendrijos politikos sri čių Europos, nacionaliniu, regioni niu ir vietos lygiu, o į didžiąją 
dalį mokslinių tyrimų taip pat įtraukta esmin ė tarptautin ė perspektyva. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/199 
 Be socialini ų ir ekonomini ų bei socialini ų ir kultūrinių mokslinių tyrimų ir numatymo bus 
akcentuojami humanitariniai moksliniai tyrimai, kur ie atvers skirtingas pe rspektyvas ir iš esm ės 
prisidės prie visos temos pl ėtojimo, pavyzdžiui, istoriniais, kult ūriniais ir filosofiniais aspektais, 
įskaitant atitinkamus kalbos , identiteto ir vertybi ų klausimus. 
Darbas taip pat gal ėtų remtis atitinkamomis nacionalin ėmis mokslini ų tyrimų programomis, 
papildant toliau nurodyt ą mokslini ų tyrimų veiklą ir pasinaudojant ERA-NET schema ir, galb ūt, 
169 straipsniu. Sprendžiant tam tikrus b ūsimų mokslini ų tyrimų darbotvarki ų klausimus taip pat 
gali būti pasinaudota socialin ėmis platformomis; į jas galėtų būti įtraukta mokslini ų tyrimų 
bendruomen ė ir visuomen ės suinteresuoti subjektai. 
Atlikti mokslinius tyrimus pad ės mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros, generuojan čios naujus mokslini ų 
tyrimų duomenis, įskaitant apžvalgas (kiekybines ir kokybines), skelbian čios turimus duomenis 
tarptautiniams lyginamiesiems moksliniams tyrimams ir suteikian čios galimyb ę naudotis žaliavomis 
ir pažangiomis mokslini ų tyrimų priemonėmis, taip pat esamais daugelio sri čių mokslinių tyrimų 
rezultatais. Kai kuri šios veiklos dalis bus vykdoma pagal programos „Paj ėgumai“ dal į 
„Infrastrukt ūra“, o kita dalis – pagal šios temos proj ektus. Moksliniai tyrimai remsis galimybe 
naudotis oficialiais statistiniais duomenimis ir j ų naudojimu. 
Bus imtasi specialios informacijo s skleidimo veiklos, nukreiptos į tam tikras grupes ir pla čiąją 
visuomen ę, įskaitant seminarus ir konferencijas mokslo darbuotojams, kuriose b ūtų pasikeista 
nuomonėmis su politik ą formuojan čiais asmenimis ir kitomis suinteresuotais subjektais, ir rezultat ų 
platinimą įvairiose informavimo priemon ėse. 
Bus užtikrintas tinkamas socialini ų ir ekonomini ų bei humanitarini ų mokslinių tyrimų ir numatymo 
elementų koordinavimas programoje „Bendradarbiavimas “ ir kitose specialiosiose programose. 
L 400/200 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla 
• Augimas, užimtumas ir konkurencingumas žini ų visuomen ėje 
Bus siekiama pl ėtoti ir integruoti mokslinius tyrimus, nagrin ėjančius augimui, užimtumui ir 
konkurencingumui įtakos turin čios klausimus, kad galima b ūtu užtikrinti geresn į ir integruot ą šių 
klausimų supratimą siekiant nuolatinio žini ų visuomen ės vystymosi. Tai bus na udinga politikai ir 
padės daryti pažang ą siekiant ši ų tikslų. Moksliniai tyrimai apims šiuos klausimo aspektus: 
– kintantį žinių vaidmenį ekonomikoje, įskaitant įvairių rūšių žinių, gebėjimų ir 
kompetencijos bendru mastu, formaliojo švietimo, savišvietos ir mokymosi vis ą gyvenimą 
vaidmenį, ir nematerialias g ėrybes ir investicijas; 
– ekonomini ų struktūrų, struktūrinių pokyčių, įskaitant geografinius aspektus – regionavim ą 
ir tarptautinim ą, ir produktyvumo klausimus, įskaitant paslaug ų sektoriaus, finans ų, 
demografijos, paklausos ir ilgalaiki ų pokyčių procesų vaidmenį; 
– institucinius ir politikos klausimus, įskaitant makroekonomikos politik ą, darbo rinkas, 
globos ir r ūpybos sistemas, nacionalines  ir regionines institucin es aplinkybes ir politikos 
darną bei koordinavim ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/201 
 Moksliniai tyrimai nagrin ės svarbius naujus uždavinius ir ga limybes, susijusius su padidinta 
globalizacija, naujomis ekonomikos sistemomis, perk ėlimu ir ES pl ėtra; taip pat su socialiniu ir 
ekonominiu stabilumu, technologij ų vaidmeniu ir tarp tautiniu technologij ų perdavimu, įvairiomis 
inovacijų ir ekonominio atk ūrimo formomis, parduodamomis ir užsakomosiomis paslaugomis, 
jaunimu ir jaunimo politika, ekonomine ir so cialine verslininkyste bei Europos kult ūros paveldo ir 
kūrybinio sektoriaus ekonominiu potencialu. Į užimtumo klausimus bus įtraukti nedarbo ir 
nepakankamo užimtumo aspektai. 
• Ekonomini ų, socialini ų ir aplinkosaugos tiksl ų derinimas Europos perspektyvoje 
Siekiama pad ėti siekti visuomeninio tikslo suderinti e konominius, socialinius ir aplinkosaugos 
tikslus ir taip pagerin ti tvaraus vystymosi baz ę. Mokslini ų tyrimų veikla nagrin ės du tarpusavyje 
susijusius klausimus: 
– kaip Europos ir ne Europos socialiniams  ir ekonominiams modeliams pavyko suderinti 
šiuos tikslus, kokiomis s ąlygomis tai vyko, įskaitant dialogo, socialin ės partneryst ės, 
sektorių transformacijos, institucini ų pokyčių vaidmenį, ir ar tie modeliai paj ėgūs 
susidoroti su naujais uždaviniais; 
– išplėstos ES region ų ekonomin ė sanglauda ir miest ų bei region ų vystymasis, taip pat 
socialinė sanglauda ( įskaitant nelygyb ę, socialinę apsaugą ir socialines paslaugas, 
mokesčių politiką, etninius santykius ir migracij ą, švietimą ir socialin ę atskirtį ir sveikat ą) 
bei jos santykis su socialin ėmis problemomis: skurdu, problemomis d ėl būsto, 
nusikaltimais, smulkiais nusi žengimais ir narkotikais. 
L 400/202 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – Sprendžiant šiuos klausimus d ėmesys bus skiriamas: 
– bendroms pastangoms arba ekonomini ų, socialini ų ir aplinkosaugos tiksl ų pasaulio 
mastu sinergijai; 
– aplinkos 1, energetikos ir visuomen ės sąveikai; 
– ilgalaikiam tvarumui; 
– besivystan čių šalių klausimams; 
– geografiniams aspektams, įskaitant miest ų planavim ą, miestų, metropoli ų ir kitų 
miestų-regionų vaidmenį, ir susijusiems valdymo klausimams; 
– kultūros klausimams; ir Europos politikos bei teis ės aktų socialiniam ir ekonominiam 
poveikiui; 
Taip pat bus nagrin ėjamas gerov ę sukūrusių valstybių kaip vystymosi šaltinio ir migrant ų bei jų 
palikuoni ų įdarbinimo ir apr ūpinimo būstu klausimas. 
                                                 
1 Pasaulio aplinkos kaita iš esm ės bus nagrin ėjama aplinkos temoje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/203 
 • Pagrindin ės tendencijos visuomen ėje ir jų implikacijos 
Tikslas – suprasti ir įvertinti tam tikr ų pagrindini ų tendencij ų visuomen ėje, kurios turi esmini ų 
padarinių Europos pilie čiams, jų gyvenimo kokybei ir politikai, prie žastis ir implikacijas bei taip 
suteikti pagrind ą daugeliui politikos sri čių. Empiriniai ir teoriniai moksliniai tyrimai iš pradži ų 
nagrinės tris svarbiausi as tendencijas: 
– demografinius poky čius, įskaitant sen ėjimą, vaisingum ą ir migracij ą; bus nagrin ėjamos 
plačios socialin ės ir ekonomin ės implikacijos bei klausimai, įskaitant aktyvaus sen ėjimo 
socialinį ir ekonomin į potencial ą bei poveik į pensijų sistemoms, su migracija ir integracija 
susiję uždaviniai ir įtaka miest ų vystymuisi; 
– atitinkam ų gyvenimo b ūdo, šeimos, darbo, vartojimo ( įskaitant vartotoj ų apsaugos 
aspektus), sveikatos ir gyvenimo kokyb ės aspektų pokyčius, įskaitant vaik ų, jaunimo ir 
nedarbingumo klausimus bei darbo ir šeimos gyvenimo suderinim ą. 
– kultūrinę sąveiką tarptautin ėje perspektyvoje, įskaitant įvairių visuomeni ų tradicijas, 
gyventojų įvairovę, įskaitant su etnin ėmis grupėmis ir kult ūrų įvairove susijusius 
klausimus, identiteto, kalb ų ir religinės praktikos skirtumus, ir kitus galimus šios srities 
klausimus, įskaitant diskriminacij ą, rasizmą, ksenofobij ą ir netolerancij ą. 
Bus nagrin ėjami lyčių klausimai, nelygyb ė ir kintančios vertyb ės. Be to, bus tiriami 
nusikalstamumo ir nusikaltim ų suvokimo poky čiai, taip pat kolektyvin ės visuomenin ės 
atsakomyb ės pokyčiai. 
L 400/204 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Europa pasaulyje 
Siekiama suprasti kintan čią pasaulio region ų, įskaitant naujus ir besivystan čius regionus, tarpusavio 
sąveiką ir priklausomum ą bei jų reikšmę atitinkamiems regionams, ypa č Europai, ir su tuo susijus į 
klausimą, kaip atremti naujas gr ėsmes bei rizik ą pasauliniu mastu, bei kaip šios gr ėsmės ir rizika 
yra susiję su žmogaus teis ėmis, laisv ėmis ir gerove. Moksliniai tyrimai bus atliekami dviem 
atitinkamomis kryptimis: 
– Prekybos, finans ų, investicij ų, migracijos srautai ir j ų poveikis; nevienodas vystymasis, 
skurdas ir tvarumas, ekonomi niai ir politiniai santyki ai, pasaulinis valdymas, įskaitant 
tarptautines institucijas. Bus tiriamos kult ūrinės sąveikos, įskaitant informavimo priemones 
ir religijas bei savitus neeuropietiškus metodus. 
– Konfliktai, j ų priežastys ir sprendimas bei taikos  skatinimas; saugumo ir destabilizuojan čių 
veiksnių, pavyzdžiui, skurdo, nusikaltim ų, aplinkos blog ėjimo, ištekli ų trūkumo, 
nevienodo vystymosi, finansinio nestabilumo ir skol ų, ryšys; terorizmas ir jo priežastys bei 
padariniai; su saugumu susijusi politika ir nesaugumo suvokimas bei civili ų ir kariški ų 
santykiai. 
Abiem atvejais bus nagrin ėjamas Europos vaidmuo pasaulyje,  daugiašališkumo ir tarptautin ės teisės 
plėtojimas, demokratijos ir pagrindini ų teisių propagavimas, atsižvelgiant į skirtingą jų suvokimą, 
taip pat bus tiriama tai, kaip lik ęs pasaulis mato Europ ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/205 
 • Pilietis Europos S ąjungoje 
Atsižvelgiant į būsimą ES vystym ąsi, siekiama geriau suprasti, pirma, klausimus, susijusius su 
demokratin ės „autoryst ės“ jausmo įdiegimu ir aktyviu pilie čių dalyvavimu, taip pat su veiksmingu 
ir demokratišku valdymu visais lygiais, įskaitant novatoriškus valdym o procesus, skirtus didinti 
piliečių dalyvavim ą ir stiprinti dalyvi ų iš viešojo bei priva čiojo sektori ų bendradarbiavim ą, ir, antra, 
Europos kult ūrinius, religinius, institucinius, teisinius, istorinius, kalbinius ir vertybinius skirtumus 
ir bendrumus. Mokslini ų tyrimų metu bus nagrin ėjama: 
– dalyvavimas ( įskaitant jaunim ą, mažumas ir ly čių aspektus), atstovavimas, atskaitomyb ė ir 
teisėtumas; Europos viešoji sritis, informavimo priemon ės ir demokratija; įvairios valdymo 
formos ES, įskaitant ekonomin į ir teisinį valdymą bei viešojo ir privataus sektori ų 
vaidmenį, politinius procesus ir galimybes formuoti politik ą; pilietinės visuomen ės 
vaidmuo; pilietyb ė ir teisės; plėtros implikacijos; ir susijusios gyventoj ų vertybės. 
– Europos skirtumai ir bendrumai, įskaitant jų istorines šaknis ir raid ą, instituciniai skirtumai 
(įskaitant normas, praktik ą ir įstatymus); kult ūros paveldas; įvairios Europos integracijos ir 
plėtros vizijos bei perspektyvos, įskaitant gyventoj ų nuomonę; identitetas, įskaitant 
europinį identitetą; požiūriai į daugelį sugyvenan čių kultūrų; kalbos, meno ir religij ų 
vaidmuo; poži ūriai ir vertyb ės. 
L 400/206 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Socialiniai ir ekonominia i bei moksliniai rodikliai 
Siekiant patobulinti rodikli ų taikymą politikoje, tikslas yra pagilinti j ų taikymo pl ėtojant ir 
įgyvendinant politik ą supratimą ir pasiūlyti rodikli ų ir jų taikymo metod ų patobulinim ų. Mokslini ų 
tyrimų metu bus nagrin ėjama: 
– kaip rodikliai taikomi siekiant politikos tiksl ų, plėtojant ir įgyvendinant politik ą įvairiose 
srityse nuo makro- iki mikrolygi ų, koks esam ų rodiklių ir jų taikymo tinkamumas, j ų 
analizės metodai bei pasi ūlymai dėl naujų rodiklių ir rodikli ų rinkinių; 
– kaip įrodymais pagr įstą politiką galima paremti rodikliais ir j ų taikymo metodais; rodikliai 
daugelio tiksl ų politikai, politikos koordi navimui ir reguliavimui; toki ų rodiklių parėmimas 
oficialiais statistiniais duomenimis; toki ų rodiklių parėmimas oficialiais statistiniais 
duomenimis; 
– mokslinių tyrimų programų įvertinimo rodikli ų ir susijusi ų metodų naudojimas, įskaitant 
poveikio įvertinimą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/207 
 • Numatymo veikla 
Siekiama suteikti nacionalin ę, regionin ę ir Bendrijos politik ą formuojantiems ir kitiems asmenims 
įžvalgos žini ų, leidžiančių iš anksto nustatyti ilgalaikius uždavi nius ir bendro intereso sritis ir 
galinčių jiems pad ėti formuoti politik ą. Bus vykdoma keturi ų rūšių veikla: 
– platus socialinis ir ekonominis tam tikr ų pagrindini ų Bendrijos uždavini ų ir galimybi ų 
numatymas, tiriant tokius klausimus, kaip b ūsimas sen ėjimo, migracijos, žini ų kūrimo ir 
platinimo globalizacijos, nusikaltim ų ir pagrindini ų pavojų pokyčių poveikis; 
– labiau koncentruota temin ė įžvalga dėl naujų mokslinių tyrimų sričių ar esamoms sritims 
bendrų mokslini ų tyrimų, taip pat d ėl ateities mokslo disciplin ų; 
– mokslinių tyrimų sistemų ir politikos Europoje ir kitur bei pagrindini ų susijusių subjektų 
ateities numatymas; 
– nacionalini ų ir (arba) regionini ų numatymo iniciatyv ų abipusis mokymasis ir 
bendradarbiavimas, ES, tra čiųjų šalių ir tarptautini ų numatymo iniciatyv ų 
bendradarbiavimas. 
L 400/208 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tarptautinis bendradarbiavimas 
Atsižvelgiant į svarbų tarptautin į šių mokslinių tyrimų matmenį visose temos srityse bus pl ėtojamas 
tarptautinis bendradarbiavimas. Keliomis pasirinktomis temomis da ugiašaliu ir dvišaliu pagrindu 
bus vykdoma speciali tarptautinio bendradar biavimo veikla, nustatyta atsižvelgus į šalių partnerių ir 
Europos šali ų poreikius. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Naujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys mokslo darbuotojams galimyb ę nustatyti pirmiau 
neapibrėžtus mokslini ų tyrimų uždavinius ir juos spr ęsti. Jie paskatins novatorišk ą mąstymą apie 
Europai iškilusius uždavinius, apie kuriuos iki šiol nebuvo pla čiai diskutuota, arba apie kitus 
atitinkamus klausim ų, perspektyv ų ir disciplin ų derinius. Taip pat bus atliekami moksliniai tyrimai, 
skirti atsižvelgti į nenumatytus politinius poreikius, glaudž iai konsultuojantis su politikos veikloje 
dalyvaujan čiais subjektais. 
9. Kosmin ės erdvės tyrimai 
Tikslas 
Remti Europos kosmin ės erdvės program ą, pagrindin į dėmesį skiriant programoms, teikian čioms 
naudą piliečiams, ir Europos kosmin ės erdvės pramonės konkurencingumui, pavyzdžiui, GMES. 
Tai prisid ės prie Europos kosmin ės erdvės politikos vystymo, papildys valstybi ų narių ir kitų 
svarbių dalyvių, tarp jų ir Europos kosmoso agent ūros (EKA), pastangas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/209 
 Požiūris 
Šioje srityje Bendrija prisid ės prie bendr ų tikslų, paremtų naudotoj ų reikalavimais ir politikos 
tikslais, apibr ėžimo, veiklos koordinavimo, dubliavimo išvengimo, s ąveikos supaprastinimo ir 
rentabilumo padidinimo. Ji taip pat prisid ės prie standart ų apibrėžimo. Europos kosmin ės erdvės 
politika 1 padės siekti valdžios institucij ų ir sprendimus priiman čių asmenų nustatytų tikslų, kartu 
padidindama Europos pramon ės konkurencingum ą. Ji bus įgyvendinama vykdant Europos kosmin ės 
erdvės program ą, o Septintoji bendroji programa pad ės remti ar papildys mokslini ų tyrimų ir 
technologij ų pažangos veikl ą, kurią numatė kiti Europos vi ešojo ir priva čiojo sektoriaus 
suinteresuoti subjektai. 
Pagal šią temą vykdoma veikla pad ės siekti Bendrijos politikos tiksl ų, pavyzdžiui žem ės ūkio, 
miškininkyst ės, žuvininkyst ės, aplinkos, telekomunikacij ų, saugumo, vystymosi, sveikatos 
priežiūros, humanitarin ės pagalbos, transporto, mokslo, šviet imo srityse, tai pat užtikrinti, kad 
Europa įsitrauktų į regioninį ir tarptautin į bendradarbiavim ą. Taip pat numatomos su kosmine erdve 
susijusios priemon ės, skirtos prisid ėti prie teis ėsaugos užtikrinimo kai kuriose iš ši ų sričių. 
Ypatingą dėmesį skiriant naudojimuisi Europoje turimais paj ėgumais, pagal š į prioritetą apibrėžta 
veikla pirmiausia siekiama: veiksmingai išnaudoti kosmin ės erdvės privalumus pritaikymams 
įgyvendinti, pirmiausia GMES (Pasaulin ė aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistema), kuri kartu su 
Galileo yra Europos kosmin ės erdvės politikos bei kosmin ės erdvės išnaudojimo pastang ų geriausi 
pavyzdžiai; įdiegti technologijas, remian čias strategin į Europos S ąjungos vaidmen į. 
                                                 
1 „Europos kosmoso politika: preliminar ūs elementai“ – COM (2005) 208. 
L 400/210 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tikimasi, kad į pritaikym ą orientuota veikla papildys paga l kitas specialiosios programos 
„Bendradarbiavimas“ temas vykdom ą veiklą (pirmiausia veikl ą, vykdom ą pagal tem ą „Aplinka“, 
susijusią su žemės stebėjimu ir GEOSS, bei pagal tem ą „Informacin ės ir ryšių technologijos“). Taip 
pat bus pl ėtojama susijusios veiklos,  vykdomos pagal kitas speciali ąsias programas, sinergija. 
Papildoma veikla numatoma visoje Bendrojoje konkurencingumo ir inovacij ų programoje bei 
Švietimo ir mokymo programoje. 
Mokslinių tyrimų ir technologij ų perdavimo veikla pagal ši ą temą galėtų būti ypač patraukli 
naujoviškas technologijas kurian čioms MV Į, kurioms reikia susipažinti su nauj ų kosminės erdvės 
technologij ų galimybėmis (perėmimas), arba sukurti pritaikymus j ų pačių sukurtoms kosmin ės 
erdvės technologijoms kitose rinkose (perdavimas). 
Tam tikros su kosmine erdve susijusios veiklos valdymas gal ėtų būti pavestas esamiems išor ės 
subjektams, pvz., EKA 1 ir kitiems subjektams bei agent ūroms Europos ar nacionaliniu lygiu. 
GMES atveju mokslini ų tyrimų veikla gal ėtų būti vykdoma pagal bendr ą technologij ų iniciatyv ą 
(žr. III pried ą). 
                                                 
1 Pagal Europos bendrijos ir Europos kosmoso agent ūros bendrojo susitarimo s ąlygas 
(OL L 261, 2004 8 6, p. 64). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/211 
 Veiklos sritys 
• Pritaikymai kosmin ės erdvės srityje Europos visuomenei 
– Pasaulinės aplinkos ir saugumo steb ėjimo sistemos (GMES) 
Tikslas – sukurti tinka mas palydovines steb ėsenos ir išankstinio persp ėjimo sistemas, įskaitant 
skirtas pilie čių saugumui, kaip vienintelius ir  visuotinai prieinamus duomen ų šaltinius, ir 
konsoliduoti bei skatinti j ų operatyvinio panaudojimo raid ą. Pagal šią programą taip pat bus 
teikiama parama operatyvini ų GMES paslaug ų kūrimui, kurios sprendimus priimantiems asmenims 
suteiktų galimybę geriau numatyti kritines situacijas ir prob lemas, susijusias su aplinkos ir saugumo 
valdymu bei reagavimu stichini ų nelaimių atvejais, ir sušvelninti j ų padarinius, pradedant 
paspartintomis paslaugomis, susijusiomis su ekstremali ų situacijų likvidavimu, žem ės stebėsena ir 
jūrų paslaugomis. Mokslini ų tyrimų veikla daugiausia tur ėtų padėti kuo pla čiau panaudoti GMES 
duomenis, surinktus iš kosmin ėje erdvėje skriejan čių šaltinių, bei įtraukti juos bei kit ų stebėjimo 
sistemų duomenis į sudėtinius produktus, skirtus teikti informacij ą ir pagal poreikius sukurtas 
paslaugas galutiniams vartotojams, pasitelkus naš ų duomenų integravim ą ir informacijos valdym ą. 
Prireikus į GMES paslaug ų kūrimą bus integruotos kitos palydovin ės technologijos (pvz., ryši ų, 
navigacijos). Mokslini ų tyrimų veikla taip pat tur ėtų padėti tobulinti kontrol ės būdus ir su jais 
susijusias instrumentines technolog ijas, kai reikia, kurti naujas kosmin ės erdvės sistemas ar gerinti 
esamų sistemų sąveiką, bei sudaryti galimyb ę jas naudoti ikioperatyvin ėms paslaugoms, tenkinant 
tam tikrų rūšių paklausą. Tyrimais tur ėtų būti remiamas tvari ų kosminėje erdvėje įrengtų ir in situ 
(įskaitant antžemines ir orlaiviuose įrengtas) sistem ų kūrimas, vis ų pirma: sistem ų, skirtų žemės 
stebėsenai, vandenyn ų stebėsenai ir krizi ų valdymui, kurios užtikrint ų didelės svarbos zon ų, 
įskaitant padidintos rizikos, miest ų ir sparčiai besivystan čias zonas, dažn ą didelės skiriamosios 
gebos vaizd ą; sistemų, skirtų rizikos prevencijai ir valdymui bei visiems nenumatytiems atvejams, 
sustiprinant s ąveiką su nekosmin ėmis sistemomis. 
L 400/212 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Aplinkos srityje b ūtina gauti nepriklausom ų žinių apie atsinaujinan čiųjų išteklių 
(pvz., augmenijos ir mišk ų) būklę ir tvaraus naudojimo raid ą, šlapžemes, dykum ėjimą, žemės 
dangą, įskaitant snieg ą ir ledą, ir žemėnaudą, maisto atsargas, žem ės ūkio aplink ą ir žvejyb ą, 
anglies sorbentus ir atsargas, atmosferos procesus ir chemij ą bei jūrų būklę. Tai pat bus 
atsižvelgta į EB 6-ąjį aplinkosaugos veiksm ų planą dėl aplinkos politikos, klimato kaitos, oro, 
dirvožemio ir vandens kokyb ės stebėsenos. 
• Saugumo srityje pageidaujama be kita ko tobulinti žini ų ir informacijos, reikalingos reaguojant į 
ekstremalias situacijas ir jas valdant, įsigijimo, naudojimosi ir keitimosi jomis priemones. Turi 
būti remiama gamtini ų ir technologini ų pavojų prevencija (padarini ų sušvelninimas), steb ėsena, 
rizikos valdymas ir vertinimas, taip pat humanitarin ė pagalba tinkamam poreiki ų įvertinimui ir 
ekstremali ų padėčių planavimui stichini ų nelaimių (įskaitant mišk ų gaisrus, potvynius ir žem ės 
drebėjimus) ir humanitarini ų krizių (pabėgėliai, viduje perkelti asmenys, etc.) atveju. Taip pat 
turi būti svarstoma galimyb ė remti Bendrijos politikos įgyvendinim ą, pavyzdžiui, laisv ės, 
saugumo ir teisingumo erdv ės kūrimą, ir sienų stebėjimo srityje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/213 
 – Saugumo aspektai (papildantys saugumo mokslini ų tyrimų ir GMES veikl ą) 
EB SPASEC ataskaitoje 1 buvo pabr ėžta, kad su kosmine erdve sus ijusioms paslaugoms tenka toks 
svarbus vaidmuo užtikri nant Europos visuomen ės gerovę, kad esmin ės kosminės erdvės sektoriaus 
infrastrukt ūros apsauga yra prioritetas. Tam gali prireikti paslaug ų ir pajėgumų stebėti kosminėje 
erdvėje esančią įrangą, taip pat apsaugoti antžemin ę infrastrukt ūrą. Kosminės erdvės stebėjimo 
sistema, pavyzdžiui, gal ėtų teikti informacij ą apie pagrindines palydov ų charakteristikas (pvz., 
orbitos parametrus, veiklos duomenis), pagrindines potencialiai pavojing ų nuolaužų charakteristikas 
(pvz., trajektorij ą, fizinius duomenis) ir atitinkam ą informacij ą, susijusią su kosmin ės erdvės oru ir 
šalia Žem ės skriejan čiais objektais. Šioje srityje gali b ūti numatytos galimybi ų studijos ir 
demonstracini ų projektų finansavimas. 
– Pritaikymai palydovinio ryšio srityje 
Siekiama paremti naujoviškus pr itaikymus ir paslaugas palydovi nio ryšio srityje, sklandžiai 
integruotas į pasaulinius elektroninio ry šio tinklus, skirtas pilie čiams ir įmonėms taikomuosiuose 
sektoriuose, apiman čiuose civilin ę saugą, saugumą, elektronin ę vyriausyb ę, nuotolin ę mediciną, 
nuotolinį švietimą, paiešką ir gelbėjimą, turizmą ir laisvalaik į, transport ą, įskaitant transporto 
priemonių parko valdym ą, asmenin ę navigacij ą, žemės ūkį, miškininkyst ę ir meteorologij ą. 
Pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys bus sutelktas į naujų pritaikym ų kūrimą ir demonstracini ų 
užduočių atlikimą bei ikioperatyvini ų sistemų diegimą, kai palydovinis ryšys gali efektyviai 
patenkinti tokius poreikius GMES teikiant papildomas paslaugas. 
                                                 
1 Kosmin ės erdvės ir saugumo ekspert ų komisijos ataskaita (2005 m. kovo m ėn.). 
L 400/214 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Kosminės erdvės tyrimai 
– Tikslas – teikti MTTP param ą ir maksimaliai padidinti mokslin ę pridėtinę vertę užtikrinant 
sinergiją su EKA ir kit ų subjektų ar agentūrų Europos ar nacionaliniu  lygiu iniciatyvomis 
kosminės erdvės tyrimų srityje, įskaitant susijusias technologij ų perdavimo implikacijas, ir 
palengvinti mokslo bendruomenei galimybes na udotis rezultatais (duomenimis), gautais 
atliekant tyrim ų užduotis pagal Europos kosmin ės erdvės program ą. Mokslini ų tyrimų 
veikla vis ų pirma bus vykdoma pasitelkus pagalbin ę veiklą, galimybi ų studijas ir 
ikioperatyvinius projektus. Bus ap svarstyti ir papildomi aspektai: b ūdingos tarptautinio 
bendradarbiavimo galimyb ės ir nuolatinio informavimo ir rezultat ų skleidimo reikšm ė. 
– Paramos veiksmai ir galimybi ų studijos taip pat numatomos kaip priemon ės, skirtos geriau 
koordinuoti pastangas siekiant kurti kosmin ėje erdvėje esančius teleskopus ir detektorius 
bei analizuoti kosmin ės erdvės mokslų duomenis. Veiksmai šioje srityje papildys 
atitinkamas nacionalines ir tarptautines progr amas (daugiausia EKA), jais bus siekiama 
tirti tarptautinio bendradarbiavimo galimybes. 
• MTTP kosmin ės erdvės bazei stiprinti 
– Kosminės erdvės technologijos 
Bendras tikslas – remti viso Europos kosmin ės erdvės technologij ų sektoriaus 
konkurencingumo, rentabilumo ir nepriklausomos prieigos stiprinim ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/215 
 Visų pirma šio tikslo gal ėtų būti siekiama atliekant mokslinius tyrimus kosmin ės erdvės 
srityje ir užtikrinant ilgalaikiams poreikiams skirt ą vystymąsi, įskaitant kosmin ės erdvės 
transportą, pavyzdžiui, įvertinant ilgalaikius poreikius, pr isidedant prie sistemos tyrim ų 
atsižvelgiant į galutinių vartotojų reikalavimus; prisidedant prie nauj ų krypčių 
technologini ų mokslini ų tyrimų kosminės erdvės transporto ir varom ųjų sistemų būsimai 
kartai. 
– Kosminės erdvės mokslai 
Siekiama pad ėti plėtoti pažangias technologijas, kurios bus naudojamos kosmin ės erdvės 
moksluose. Kosmin ės erdvės mokslai ne tik leidžia giliai pažvelgti į visatos sandar ą, geriau 
suprasti Žem ės planetą ir Saulės sistemą, įdiegti nauj ą požiūrį į biomedicinos, gyvosios 
gamtos ir fizinius mokslus, jie taip pat yra stipri nauj ų technologij ų, kurios visuomen ės 
labui bus pritaikytos daugelyje sri čių, pokyčių varomoji j ėga. Septintoji bendroji programa 
turėtų užpildyti nustatytas vykdom ų mokslini ų programų spragas ir remti mokslin ę veiklą, 
įskaitant vykdom ą Tarptautin ėje kosmin ėje stotyje (TKS). Taip pat numatoma r ėmimo 
veikla, kuria bus siekiama supaprastinti galimybes naudotis moksliniais duomenimis, 
įskaitant duomenis, gautus ankstesni ų užduočių metu. 
Tarptautinis bendradarbiavimas 
Kosminės erdvės išnaudojimas ir tyrimai pagal savo pob ūdį yra pasaulinio masto žingsnis. 
Veiksmingas tarptautinis bendradarbiavimas pad ės sustiprinti S ąjungos politines pozicijas 
pasaulyje, padidinti jos ekonomin į konkurencingum ą ir pagerinti mokslin ės kompetencijos 
reputaciją. Bendradarbiavimas kosmin ės erdvės sektoriuje taip pat pad ės siekti Bendrijos išor ės 
politikos tiksl ų (pvz., parama besivystan čioms šalims, kaimynin ėms šalims). 
L 400/216 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Todėl dėmesys bus skiriamas bendros strategijos vykda nt tarptautin į bendradarbiavim ą kosminės 
erdvės srityje, bei veiksmingo koordinavi mo mechanizmo, kuriame dalyvaut ų visi atitinkami 
Europos veik ėjai, sukūrimui. 
Kosminės erdvės sektorius turi b ūti laikomas privilegijuotu sektoriumi tarptautinei veiklai pl ėtoti, 
pirmiausia bendradarbiaujant su pagrindin ėmis ir naujomis kosmin ės erdvės užkariavimo 
valstybėmis: Rusija, Jungtin ėmis Valstijomis, Kinija, Indija, Ka nada, Japonija, Ukraina ir kitomis 
veiklą kosminės erdvės srityje vykdan čiomis šalimis. 
Bus dedamos pastangos, kad su kosmine erdve susij ę sprendimai b ūtų naudojami tvariam 
vystymuisi remti ir rizikos prevencijai stichini ų ir humanitarini ų krizių atvejais, ypa č Afrikoje. Tai 
atitinka GMES visuotin į metodą, taikomą aplinkos 1 ir saugumo steb ėsenai. 
Siekiant sudaryti geresnes produktyvaus be ndradarbiavimo galimybes ir užtikrinti, kad į Europos 
kosminės erdvės program ą būtų įtraukta geriausia tarptautin ė kosminės erdvės srities patirtis, bus 
atliekama speciali bendradarbiavimo veikla rengiant dvišalius ar daugiašalius pr ojektus, tarptautines 
ir pasaulines iniciat yvas bei bendradarbi aujant su naujomis ekonomikos sistemomis ir 
besivystan čiomis šalimis. Veikla apims tarptautini ų įsipareigojim ų vertinimą ir stebėseną. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Naujų poreikių moksliniai tyrimai sudarys galimyb ę rasti nauj ų kosminės erdvės mokslini ų tyrimų 
srities technologij ų raidos sprendim ų ir galimų pritaikym ų bei taikym ų kitose srityse (pvz., ištekli ų 
valdymo, biologini ų procesų ir naujų medžiagų). Nenumatytiems politiniams poreikiams tenkinti 
skirti moksliniai tyrimai gali nagrin ėti įvairią problematik ą, pavyzdžiui, kosmin ės erdvės 
sprendimus, skirtus paramai besivystan čioms šalimis, nauj ų kosminės erdvės stebėjimo ir ryši ų 
priemonių ir metodų, susijusių su atitinkama Be ndrijos politika, k ūrimą, taip pat ind ėlį į socialinę 
įtrauktį. 
                                                 
1 Pavyzdžiui, Kioto protokolas, Jungtini ų Tautų konvencija d ėl kovos su dykum ėjimu, 
JT biologin ės įvairovės konvencija, 2002 m. Pasaulio aukš čiausio lygio susitikimo d ėl 
tvaraus vystymosi išvados ir 2005 m. G–8 aukš čiausio lygio susitikimo išvados. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/217 
 10. Saugumas 
Tikslas 
Technologij ų ir žinių, skirtų sukurti paj ėgumus, kuri ų reikia pilie čiams apsaugoti nuo terorizmo, 
stichinių nelaimių ir nusikalstamumo, nepažeidžiant pagrindini ų žmogaus teisi ų, įskaitant teis ę į 
privatų gyvenimą, plėtotė; užtikrinti optimal ų ir suderint ą Europos civilinei saugai skirt ų turimų ir 
naujų technologij ų naudojim ą, skatinti civilin ės saugos sprendimus priiman čių ir jais 
besinaudojan čių asmenų bendradarbiavim ą stiprinant Europos saugumo pramon ės 
konkurencingum ą ir teikiant tikslinius mokslini ų tyrimų rezultatus saugumo spragoms sumažinti. 
Požiūris 
Saugumas Europoje yra išankstin ė klestėjimo ir laisv ės sąlyga. Saugumo mokslini ų tyrimų temos 
pagrindinis d ėmesys išimtinai tenka civiliams pritaikymams ir pagal j ą remiamas Bendrijos 
politikos ir iniciatyv ų, susijusių su saugumu, įgyvendinimas, įskaitant laisv ės, saugumo ir 
teisingumo erdv ės sukūrimą, transporto, sveikatos ( įskaitant ES sveikatos saugumo program ą 1), 
civilinės saugos ( įskaitant stichines nelaimes ir pramonine s avarijas), energetikos, aplinkos ir išor ės 
politiką. Dedant šias pastangas šioj e srityje taip pat bus prisid ėta prie augimo, užimtumo ir Europos 
saugumo pramon ės konkurencingumo. Bus palengvintas įvairių nacionalini ų ir tarptautini ų veikėjų 
bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas, kad b ūtų išvengta nereikalingo dubliavimo ir kaskart 
išnaudotos bendras pastangos. Bus siekiama užpildyti geb ėjimų spragas ir bus suteikta aiškios 
pridėtinės vertės Europos saugumo poreikiams . Privatumo ir pilietini ų laisvių užtikrinimas bus 
visos šios temos pagrindinis principas. Nebus dirbam a su jokiomis su mirtinais ir (arba) naikinimo 
ginklais susijusiomis technologijomis. 
                                                 
1 Jos tikslas – pa gerinti pasirengim ą ir atsakomuosius veiksmus ty činio biologini ų ir (arba) 
cheminių medžiagų paskleidimo atvejais. 
L 400/218 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Turi būti įgyvendinti ypatingi su konfidencialumu susij ę reikalavimai, ta čiau mokslini ų tyrimų 
rezultatų skaidrumas neturi b ūti be reikalo apribotas. Be to, reik ia nustatyti sritis, kuriose šiuo metu 
garantuojamas mokslini ų tyrimų rezultatų skaidrumas. 
Ši negynybin ė veikla Bendrijos lygio veikla apims keturias civilin ės saugos užduo čių sritis, 
nustatytas reaguojant į konkrečius politiniu poži ūriu labai svarbius uždavinius ir Europos prid ėtinę 
vertę sprendžiant gr ėsmių ir galimų saugumo incident ų problemas bei tris įvairius interesus 
apimančias sritis. Kiekvien ą užduočių sritį sudaro šeši įvairios trukm ės skirtingais akcentais 
pasižymintys etapai. Šie šeši etapai: nustatymas (susij ęs su incidentu), prevencija (susij ęs su 
grėsme), apsauga (susij ęs su taikiniu), parengtis (susij ęs su operacijomis), atsakas (susij ęs su 
krizėmis) ir atk ūrimas (susij ęs su padariniais); apib ūdinamos pastangos, dedamos atitinkamame 
etape. Pirm ųjų keturių etapų pastangomis siekiama išvengti in cidento ir sušvelninti galimus 
žalingus jo padarinius, o dviej ų paskutini ų – siekiama valdyti pad ėtį incidento metu ir kovoti su 
ilgalaikiais padariniais. 
Kiekvienam atskiros užduo čių grupės etapui tampa svarbi speciali paj ėgumų grupė, kurią 
atsakingieji už pilie čių saugumą turi turėti, kad gal ėtų veiksmingai kovoti su gr ėsmėmis ir 
sureguliuoti incidentus. Pagal tuos paj ėgumus galima spr ęsti, kaip bus atliekami veiksmai, o patys 
pajėgumai kai kuriais atvejais prisid ės prie daugiau nei vieno etapo ir (arba) vienos užduo čių srities 
pastangų. Pajėgumai įgyjami derinant žinias, technologijas ir organizacines priemones. Šioje temoje 
taip pat bus nagrin ėjami būdai, užtikrinantys veiksming ą ryšį tarp patobulint ų žinių, technologij ų, 
veiksmingesnio informacini ų ir ryšių technologij ų sistemų naudojimo skirting ų operacijų srityse ir 
sukurtų procesų bei jų faktinio įgyvendinimo įvairių galutinių vartotojų tarpe siekiant patobulinti 
Europos saugumo paj ėgumus. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/219 
 Mokslinių tyrimų dėmesys pirmiausia bus nukreiptas į pajėgumų spragų užpildym ą sukuriant 
technologijas ir geb ėjimus, būtinus konkre čiai tikslinei sri čiai ir nustatytus remiantis „iš viršaus 
žemyn“ metodu, priimtu konsultuojantis su galu tiniais vartotojais ir laikantis tiksl ų bei prioritet ų. 
Saugumo mokslini ų tyrimų rezultatų galutiniai vartotojai  – valdžios institucijos, privatus sektorius 
ir ES pilie čiai – visapusiškai dalyvaus  nustatant saugumo mokslini ų tyrimų reikalavimus. Bus 
priimtas sistemin ės analizės požiūris, kuriuo remiantis bus atliekama civilin ės saugos sprag ų ir 
MTTP reikalavim ų kiekvienai tikslinei sri čiai analizė. Veikla apims civilinio verslo saugumo 
reikalavim ų analizę. Šis mokslini ų tyrimų reikalavim ų nustatymas tur ėtų tapti nuolatiniu svarbiu 
pagal šią temą atliekamų mokslini ų tyrimų elementu. 
Šį su pajėgumų spragos užpildymu susijus į požiūrį papildys „iš apa čios į viršų“ metodas, apimantis 
ir nagrinėjantis technologijas siekiant įvertinti, kaip b ūtų galima jas panaudoti Europos saugumui 
sustiprinti. Svarbu remtis tiekimo srityje (pvz., pramon ės, universitet ų, mokslini ų tyrimų centrų) 
įgyta patirtimi siekiant priimti naujoviškus saugumo sprendimus. 
Moksliniai tyrimai bus daugiadisciplininia i ir tiksliniai, jie apims technologij ų ir metodik ų kūrimą, 
technologij ų ir sistemų integravim ą, demonstravim ą ir patvirtinim ą. Raginama, kad technologijos 
turėtų daugeriop ą paskirtį, kad būtų kuo labiau išpl ėsta jų taikymo sritis ir skatinamas produktyvus 
turimų ir naujų civilinės saugos sektoriui skirt ų technologij ų derinimas tarpusavyje. Saugumo 
mokslinių tyrimų srityje bus siekiama pasirengti priimti vidutin ės trukmės ir ilgalaikius sprendimus, 
kurie būtų pakankamai pritaikyti ir naujoviški, kad pad ėtų susidoroti su atitinkamais pavojais. Jie 
taip pat papildys ir integruos į technologijas ir daugiau į sistemas orientuotus su civiline sauga 
susijusius mokslinius tyrimus, atliekamus pagal kitas temas. 
L 400/220 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Saugumo moksliniams tyrimams b ūtinos konkre čios įgyvendinimo taisykl ės, kuriose b ūtų 
atsižvelgta į jų specialų pobūdį siekiant apsaugoti su saugumu susijusi ą jautrią informacij ą ir 
suteikti pakankamai informacijos apie rezultatus valstyb ėms narėms ir galutiniams vartotojams. 
Pagrindinis mokslini ų tyrimų dėmesys išimtinai bus sutelktas į pritaikymus civilin ės saugos srityse. 
Pripažįstant, kad yra dvigubos paskirties technologij ų sričių, svarbių pritaikymams civilin ėje ir 
karinėje srityse, bus sukurta tinkama baz ė veiklai koordinuoti su Europos gynybos agent ūros (EGA) 
vykdoma veikla. Be to, siekiant teikti abipus ę informacij ą ir išvengti nereikalingo finansavimo 
dubliavimo, bus koordinuojami saugumo moksliniai tyri mai ir kita veikla n acionaliniu ir Europos 
lygiu. 
Mažosios ir vidutin ės įmonės (MVĮ) bei už pilie čių saugumą atsakingos valdžios institucijos ir 
organizacijos ska tinamos aktyviai įsitraukti į veiklą. Europos saugumo mokslini ų tyrimų 
patariamosios tarybos (ESRAB) 1 parengta ilgesniojo laikotarpio mokslini ų tyrimų darbotvark ė 
padės apibrėžti šios temos mokslini ų tyrimų turinį ir struktūrą. 
                                                 
1 Įkurta vykdant trej ų metų parengiam ąją saugumo mokslini ų tyrimų veiklą  
(PSMTV 2004–2006 m.). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/221 
 Veiklos sritys 
Veikla apims šias užduo čių sritis: 
• Piliečių saugumas:  Veikla bus sutelkta į galimų tarpvalstybin ės reikšmės incident ų grėsmių 
aspektus: pažeid ėjus, jų naudojam ą įrangą ir išteklius arba išpuoli ų mechanizmus. Šiai užduo čių 
sričiai reikia tam tikr ų pajėgumų, kurių daugelis vis ų pirma susij ę su etapais „nustatymas“, 
„prevencija“, „parengtis“ ir „atsakas“. Siekiama  išvengti incidento ir sušvelninti galimus jo 
padarinius. Sukurti reikiamus paj ėgumus siekiant užtikrinti civilin ę saugą, įskaitant biologin ę 
saugą ir apsaug ą nuo nusikaltim ų ir teroro akt ų keliamos rizikos, d ėmesys bus skirtas šiems 
klausimams: gr ėsmės (chemin ės, biologin ės, radiologin ės ir branduolin ės, CBRB) suvokimui 
(pvz., žvalgybin ės informacijos rinkimas, gavimas, naudojimas, keitimasis informacija, 
perspėjimas), aptikimui (pvz., pavojing ų medžiagų, sprogmen ų, B ar C grup ės medžiag ų, 
asmenų ar grupių, įtartino elgesio), nustatymui ir patvirtinimui (pvz., asmen ų, medžiag ų rūšies ir 
kiekio), prevencijai (pvz., su finansiniais  ištekliais susijusi os prieigos ir jud ėjimo kontrol ė, 
finansinių struktūrų kontrolė), parengtis (pvz., rizikos įvertinimas, CBRB sauga, specialiai 
išleidžiam ų biologini ų ir chemini ų medžiagų kontrolė, strategini ų rezervų, pavyzdžiui, darbo 
jėgos, gebėjimų, įrangos, vartojimo reikmen ų, kiekio įvertinimas, susij ęs su didelio masto 
renginiais ir pan.), neut ralizavimas (pvz., raket ų, ryšių, transporto priemoni ų, neardom ųjų 
sistemų) ir teroro akt ų bei nusikaltim ų padarinių izoliavimas, teis ėsaugos duomen ų tvarkymas. 
L 400/222 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Infrastrukt ūros ir vieš ųjų paslaugų saugumas:  Veikla bus sutelkta į tarpvalstybin ės reikšmės 
incidentų ar nelaimi ų taikinius, šiai infrastrukt ūrai priskiriamos didelio masto rengini ų vietos, 
reikšmingos politin ės (pvz., parlamento pastatai) ar simbolin ės (pvz., tam tikri paminklai) vert ės 
vietos ir komunaliniai įrenginiai: energetikos ( įskaitant naftos, elektros energijos, duj ų), 
vandentiekio, transporto ( įskaitant oro, j ūrų ir antžemin į transport ą), ryšių (įskaitant 
transliavimo), finansin ė, administracin ė, visuomen ės sveikatos ir pa naši infrastrukt ūra. Šiai 
užduočių sričiai reikia tam tikr ų pajėgumų, kurių daugelis vis ų pirma susij ę su etapais „apsauga“ 
ir „parengtis“. Siekiama išvengti incidento ir  sušvelninti galimus jo  padarinius. Kuriant 
reikalingus paj ėgumus, bus akcentuojama: fizin ės infrastrukt ūros ir jos funkcionavimo 
pažeidžiam ų vietų analizė, modeliavimas ir įvertinimas, esamos ir b ūsimos viešosios ir priva čios 
gyvybiškai svarbios tinklin ės infrastrukt ūros, sistem ų ir paslaug ų fizinių, loginių ir funkcini ų 
aspektų apsauga, kontrol ės ir perspėjimo sistemos, sudaran čios galimyb ę greitai reaguoti įvykus 
incidentui, apsauga nuo pakopini ų incidento padarini ų apibrėžiant ir parengiant naujos saugumo 
infrastrukt ūros ir komunalini ų įrenginių statybos kriterijus. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/223 
 • Pažangi prieži ūra ir pasienio saugumas:  Vykdant veikl ą bus nagrin ėjami klausimai, susij ę su 
visomis Europos pasienio saugumo strategijos nuosekliomis pakopomis, įskaitant viz ų 
procedūras ambasadose ir konsulatuose  (1 lygis), tarpvalstybin į bendradarbiavim ą (2 lygis), 
priemones sienos per ėjimo punktuose prie sausumos sien ų, jūrų uostuose ir oro uostuose, taip pat 
priemones, taikomas tarp sienos per ėjimo punkt ų prie žaliųjų ir mėlynųjų sienų (3 lygis) ir veikl ą 
Europos išor ės sienų viduje (4 lygis) , pavyzdžiui, keitim ąsi informacija, kompensacines 
priemones, Šengeno informacin ę sistemą (SIS), teismin į ir policijos, muitini ų ir sienos apsaugos 
pareigūnų bendradarbiavim ą. Šiai užduo čių sričiai reikia tam tikr ų pajėgumų, kurių daugelis vis ų 
pirma susij ę su etapais „nustatymas“, „prevencija“ ir „apsauga“. Siekiama išvengti incidento ir 
sušvelninti galimus jo padarinius.  Kuriant reikalingus paj ėgumus, bus akcentuojama: vis
ų su saugumu susijusi ų sistemų, įrangos, 
priemonių ir procesų, naudojam ų sienos per ėjimo punktuose (pvz., sien ą kertančių žmonių 
tapatybės nustatymas, neintervencinis žmoni ų ir prekių aptikimas, medžiag ų susekimas, m ėginių 
ėmimas, geografinis atpažinimas, įskaitant duomen ų registravim ą ir analizę, ir pan.), 
veiksmingumo ir našumo didinimas; Europos žem ės ir jūrų sienų apsaugos gerinimas (pvz., 
pasitelkus neintervencin į ir povandenin į transporto priemoni ų aptikimą, transporto priemoni ų 
sekimą, geografin į atpažinim ą, įskaitant duomen ų registravim ą ir analizę, stebėjimą, nuotolines 
operacijas ir pan.); saugumas j ūroje; (nelegalios) migracijos sraut ų vertinimas ir valdymas. Bus 
sukurta tinkama baz ė, kad veikla b ūtų koordinuojama su Europos ope ratyvaus bendradarbiavimo 
prie valstybi ų narių išorės sienų valdymo agent ūros vykdoma veikla. 
L 400/224 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Saugumo ir saugos atk ūrimas kriz ės atveju:  Veikla bus sukoncentruota į technologijas, 
kuriomis apžvelgiamos ir remiamos įvairios ekstremali ų situacijų valdymo operacijos, 
pavyzdžiui, civilin ės saugos ( įskaitant stichines nelaimes ir pramonines avarijas), humanitarin ės 
pagalbos ir gelb ėjimo užduo čių srityse. Šiai užduo čių sričiai reikia tam tikr ų pajėgumų, kurių 
daugelis vis ų pirma susij ę su etapais „parengtis“, „atsakas“ ir „atk ūrimas“. Siekiama sušvelninti 
incidento padarinius. Kuriant reikalingus paj ėgumus, bus akcentuojama: bendras organizacinis ir 
operatyvinis pasirengimas susidoroti su saugumo incidentais (pvz., tarporganizacinis 
koordinavimas ir informavimas apie ekstremalias situacijas, strategini ų išteklių ir inventoriaus 
įvertinimas ir pan.), krizi ų valdymas (pvz., integruotos persp ėjimo ir valdymo priemon ės, 
incidento ir prioritetini ų reikalavim ų įvertinimas, įvairiarūšių veikėjų ir išteklių integravimas, 
evakuacija ir izoliavimas, teroro akt ų ir nusikaltim ų padarinių neutralizavimas ir lokalizavimas ir 
pan.), įsikišimas į priešišką aplinką, skubi humanitarin ė pagalba ir saugumo incidento padarini ų 
bei jų pakopinio poveikio valdymas (pvz., visuomen ės sveikatos prieži ūros sistemos veikimas, 
verslo nenutr ūkstamumas, pasitik ėjimo stiprinimo priemon ės, sutrikdyto ar nutraukto 
visuomen ės funkcionavimo atk ūrimas ir pan.). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/225 
 Pirmiau min ėtos sritys bus remiamos veikla, vykdoma toliau išvardytose įvairius interesus 
apimančiose srityse: 
• Saugumo sistem ų integravimas, sujungiamumas ir s ąveika: Veikla, susijusi su žvalgybos 
informacija, informacijos rinkimu ir civiliniu saugumu, sudarys s ąlygas ir (arba) prisid ės prie 
technologij ų, reikaling ų pirmiau min ėtiems pajėgumams sukurti, rezultat ų sutelkiant d ėmesį į 
įvairias sritis apiman čius klausimus, pavyzdžiui: sistem ų, įrangos, paslaug ų ir procesų, įskaitant 
teisėsaugos, gaisr ų gesinimo, civilin ės gynybos ir medicinos informacijos infrastrukt ūras, 
sąveikos ir tarpusavio ryši ų tobulinim ą, užtikrinant j ų patikimum ą, informacijos slaptumo ir 
vientisumo apsaug ą, visų operacijų ir jų tvarkymo atsekamum ą ir pan. Į veiklą taip pat bus 
įtraukti standartizavimo ir  mokymo klausimais ( įskaitant susijusius su kult ūrų, žmonių 
ir organizacij ų sąveika). 
L 400/226 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Saugumas ir visuomen ė: Veikla yra bendra visoms sritims ir tur ėtų būti atliekama 
bendradarbiaujant gamtos moksl ų, technologij ų ir kitų, visų pirma politikos, socialini ų ir 
humanitarini ų mokslų atstovams. D ėmesys bus sutelktas į kultūrines, socialines ir ekonomines 
bei sistemines rizikos analizes, scenarij ų sudarymą ir kitą mokslinių tyrimų veiklą, susijusią su: 
saugumu, kaip besivystan čia koncepcija (išsami su saugumu susijusi ų poreikių analizė, siekiant 
apibrėžti pagrindinius funkcinius reikalavimus, kad galima b ūtų spręsti kintančias saugumo 
užduotis), tarpusavio s ąveika, pažeidžiamomis vietomis, atsiradusiomis d ėl nelaimių ir naujų 
grėsmių (pvz., terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo srityse), pilie čių elgsena kritin ėmis 
situacijomis (pvz., terorizmo ir nusikaltim ų suvokimas, minios elgsena, tai, kaip visuomen ė 
supranta pilietines teises, socialines ir kult ūrines apsaugos formas ir priima saugumo (ir saugos) 
priemones, pasirengimu ir pilie čių parengtimi teroro akt ų atveju; klausimais, susijusiais su 
valdžios institucij ų ir piliečių ryšių palaikymu kritin ėmis situacijomis, pilietinio informuotumo 
apie grėsmes ugdymu, pilie čiams skirtomis gair ėmis apie vidaus saugumo patariam ąsias ir 
pagalbines sistemas valstyb ėse narėse ir ES lygiu, terorist ų elgsenos, psichologijos ir kitomis 
atitinkamomis analiz ėmis, etiniais klausimais, susijusiais su asmens duomen ų apsauga ir 
informacijos vientisumu. Mokslini ų tyrimų metu taip pat bus ste ngiamasi sukurti statistinius 
nusikalstamumo rodiklius, kurie leist ų vertinti nusikalstamumo poky čius. 
• Saugumo mokslini ų tyrimų koordinavimas ir sisteminimas:  Ši sritis suteikia pagrind ą 
nacionalinio, Europos ir ta rptautinio saugumo mokslini ų tyrimų pastangų koordinavimo ir 
sisteminimo veiklai, kad b ūtų išplėtotos bendros civilini ų, saugumo ir gynybos mokslini ų tyrimų 
pastangos ir suderinama mokslini ų saugumo tyrim ų paklausa ir pasi ūla. Veikla taip pat bus 
sutelkta į atitinkam ų teisinių sąlygų ir proced ūrų tobulinim ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/227 
 Tarptautinis bendradarbiavimas 
Tarptautinis bendradarbiavimas saugumo mokslini ų tyrimų veikloje bus vykdomas atsižvelgiant į 
vidinius ir išorinius Bend rijos politikos aspektus. D ėl ypatingo šios srit ies jautrumo, d ėl tarptautinio 
bendradarbiavimo bus sprendžiama kie kvienu atskiru su atitinkama tre čiąja šalimi susijusiu atveju. 
Darbo programoje gali b ūti apibrėžti tam tikri tarptautinio bendradarbiavimo reikalavimai ir 
kriterijai. 
Specialios tarptautinio bendradarbiavimo veiklos galimyb ė bus svarstoma, kai ji yra abipusiai 
naudinga, pvz., mokslini ų tyrimų, susijusių su saugumo veiklos visuotiniu pritaikymu – didelio 
masto nelaimi ų valdymas – atveju. 
Reagavimas į naujus poreikius ir nenum atytus politinius poreikius 
Saugumo mokslini ų tyrimų tema pagal savo pob ūdį ir sandarą yra lanksti. Veikl ą sudarys s ąlygas 
prisitaikyti prie dar nežinom ų būsimų grėsmių saugumui, įskaitant nelaimes, ir prie susijusi ų 
politinių poreikių, kurių gali atsirasti. Lankstumas papildys tikslin į pirmiau min ėtos mokslini ų 
tyrimų veiklos pob ūdį. 
 
L 400/228 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 II PRIEDAS  
ORIENTACINIS SUMOS PASKIRSTYMAS 
Orientacinis paskirstymas programoms (milijonais EUR): 
 Sveikata 6 100 
 Maistas, žem ės ūkis ir žuvininkyst ė, biotechnologijos 1 935 
 Informacijos ir ryši ų technologijos 9 050 
 Nanomokslai, nanotechnologijos,  medžiagos ir naujos gamybos 
technologijos  3 475 
 Energetika 2 350 
 Aplinka ( įskaitant klimato kait ą) 1 890 
 Transportas ( įskaitant aeronautik ą) 4 160 
 Socialiniai ir ekonomikos moks lai bei humanitar iniai mokslai 623 
 Kosminės erdvės tyrimai 1 430 
 Saugumas 1 400 
  
IŠ VISO 1 2 3 1 32 413 
                                                 
1 Įskaitant bendras technologij ų iniciatyvas (finansinis planas ir kt.) ir dal į koordinavimo bei 
tarptautinio bendradarbiavimo veik los, finansuotinos pagal temas. 
2 Bus siekiama, kad bent 15 % l ėšų, skiriamų pagal šią programą, būtų skiriama MV Į. 
3 Įskaitant ne didesn į kaip 800 mln. EUR įnašą į Europos investicij ų banką, skirtą jo rizikos 
pasidalijimo finansinei priemonei, kaip nurodyta III priede. Įnašas apskai čiuojamas 
proporcingumo pagrindu d ėl kiekvienos temos, išskyrus tem ą „Socialiniai ir ekonomikos bei 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/229 
  
                                                                                                                                                                  
humanitariniai mokslai“, d ėl kurios įnašas į rizikos pasidalijimo finansin ę priemonę 
nemokamas. 400 mln. EUR iš šios sumos bus  skirta 2007–2010 m. metiniams įnašams. 
1 Iš šios sumos ne mažiau kaip 210 milijon ų EUR ir ne daugiau kaip 250 milijon ų EUR 
skiriama COST, atsižvelgiant į laikotarpio vidurio įvertinimą. Finansin ė parama bus 
teikiama kaip subsidija, kuri bus išmokama remiantis subsidijos susitarimu, sudarytu 
Komisijos ir juridinio asmens, kur į COST paskyr ė savo vykdymo atstovu, apie kur į Tarybos 
generalinis sekretoriatas praneš ė Komisijai ir kuris nur odytas darbo programoje. 
L 400/230 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 III PRIEDAS  
Rizikos pasidalijimo finansin ė priemonė 
Pagal II pried ą Bendrija skirs įnašą (koordinavimo ir paramos veikla) Europos investicij ų bankui 
(EIB), kuris taps rizi kos pasidalijimo finansin ės priemon ės (RPFP) partneriu. RPFP, kuri ą bendrai 
finansuos Bendrija ir EIB, yra skirta priva čiojo sektoriaus investicijoms į mokslinius tyrimus, 
technologin ę plėtrą ir demonstracin ę veiklą, įskaitant inovacijas, vi soje Europoje skatinti. 
Bendrijos įnašas padidins Banko rizikos va ldymo galimybes sudarydamas s ąlygas i) suteikti 
daugiau su tam tikro lygio rizika susijusi ų EIB paskol ų ir garantij ų bei ii) finansuoti rizikingesn ę, 
nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos, europin ę MTTP veikl ą padedant pašalinti tr ūkumus 
rinkoje. Bus siekiama: 
• padidinti vert ę srityse, kuriose rinka negali sute ikti reikiamo finansavimo; ir 
• atlikti katalizatoriaus vaidmen į darant įtaką privačioms investicijoms. 
Bendrijos įnašas bus skirtas RPFP la ikantis II priede išd ėstytų nuostatų. 
EIB skolins l ėšas iš tarptautini ų finansų rinkų ir teiks garantijas savo finansiniams partneriams 
pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir proced ūras. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/231 
 Jis naudos š į įnašą remdamasis principu „pirmas at ėjai, pirmas gavai“ Banko atid ėjimams ir 
kapitalo paskirstymui  Banke ir tokiu b ūdu padengs dal į rizikos, susijusios su operacijomis, 
remiančiomis reikalavimus atitinkan čius europinius veiksmus MTTP srityje. 
Remdamasis savo finansiniu vertinimu EIB įvertins finansin ės rizikos dyd į ir nustatys atid ėjimų ir 
kapitalo paskirstymo vert ę. 
Rizikos įvertinimas ir r ūšiavimas bus atliekami bei su tuo susij ę sprendimai d ėl atidėjimų ir kapitalo 
bus priimami laikantis Banko standartini ų procedūrų pagal jo strukt ūrinę finansinę priemonę, kurias 
yra patvirtin ę ir kontroliuoja jo akcini nkai bei kurios laikui b ėgant yra atnaujinamos bei kei čiamos. 
Šios proced ūros nebus kei čiamos dėl Bendrijos įnašo. 
Rizika Bendrijos biudžetui yra susijusi tik su sumok ėtomis ar sumok ėti įsipareigotomis sumomis. 
Bendrija galim ų biudžetini ų įsipareigojim ų neturės, kadangi vis ą likusią riziką dengs EIB. 
Bendrijos įnašas bus išmokamas kasmet remiantis daugiame čiu planu ir atsižvelgiant į paklausos 
raidą. Metinė suma bus nustatyta darbo programoje atsižvelgiant į veiklos ataskait ą ir EIB pateiktas 
prognozes. 
Daugiametis planas bus finansuojamas pagal kiekvien ą temą, dėl kurios daromas įnašas, ir prireikus 
patikslintas laikantis įnašų proporcingumo principo. 
L 400/232 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Susitarime, kuris bus sudarytas su EIB po išsami ų konsultacij ų su valstyb ėmis narėmis, bus 
nustatytos Bendrijos l ėšų naudojimo atid ėjimams ir kapitalo paskirstymui s ąlygos. Į susitarim ą bus 
įtrauktos inter alia  šios sąlygos ir reikalavimai:  
• Bendrijos MTTP veiklos atitiktis reikalavimams. Bendros technologij ų iniciatyvos, Bendrai 
vykdomi projektai, Kompet encijos tinklai ir MV Į skirti moksliniai tyrimai, finansuojami 
Bendrijos, automatiškai atitinka reikalavimus, jeigu j ų tikslai priklauso Sp ecialiosios programos 
temų, dėl kurių daromas įnašas, sričiai. Trečiosiose šalyse, kurios n ėra asocijuotosios šalys, 
įsisteigę juridiniai asmenys taip pat atitinka reikalavimus, jeigu jie dalyvauja Septintosios 
bendrosios programos netiesiogin ėje veikloje ir j ų išlaidos atitinka Bendrijos finansavimo 
skyrimo reikalavimus.  Kiti europiniai veiksmai (pavyzdžiui, EURE KA) atitinka reikalavimus, jeigu jie susij ę su 
moksliniais tyrimais, technologine pl ėtra ir demonstracine veikla tem ų, dėl kurių daromas įnašas, 
srityse, atitinkan čiose Europos mokslini ų tyrimų principus ir kriterijus,  ir jeigu paskolos gav ėjai 
ar laiduojamieji yra juridiniai asmenys, įsisteigę valstybėse narėse ar asocijuotosiose šalyse. 
 
RPFP bus pasi ūlyta visoms valstyb ėms narėms ir asocijuotosioms šalims,  siekiant užtikrinti, kad 
visi juridiniai asmenys, neatsižvelgiant į jų dydį (įskaitant MV Į ir mokslini ų tyrimų 
organizacijas, įskaitant universitetus), visose valstyb ėse narėse galėtų naudotis šia priemone savo 
veiklai, vykdomai pagal reikalavimus atitinkan čius projektus, finansuoti. 
 Komercinio pob ūdžio inovacin ė veikla atitinka RPFP skyrimo reikalavimus tik naudojant EIB 
nuosavą įnašą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/233 
  
Remiantis pagal Sutarties 167 straipsn į priimtu reglamentu d ėl dalyvavimo taisykli ų, susitarime 
taip pat bus nustatyta tvarka, kurio s laikydamasi Bendrija tinkamai pagr įstais atvejais gal ės 
nesutikti, kad EIB naudot ų Bendrijos įnašą. 
 Finansinės rizikos dalies, kuri bus dengiama iš Bendrijos įnašo, nustatymo taisykl ės ir rizikos 
riba, kurią viršijęs EIB gali naudoti Bendrijos įnašą, bei atitinkam ų pajamų pasidalijimo 
taisyklės. 
 Bendrijos įnašo, skirto kiekvienai operacijai, dydis priklausys nuo EIB atlikto finansin ės rizikos 
įvertinimo. Bendra atid ėjimų ir kapitalo paskirstymo, skirto daugumai RPFP operacij ų, suma 
turėtų sudaryti 15–25 % ši ų operacijų nominalios vert ės. Bendra atid ėjimams ir kapitalo 
paskirstymui naudojama Bendrijos įnašo suma jokiu b ūdu neviršija 50 % nominalios paskolos ar 
garantuotos vert ės. Atliekant kiekvien ą operaciją bus dalijamasi rizika. 
 Susitarimai, pagal kuriuos Bendrija steb ės EIB skolinimo ir garantij ų suteikimo operacijas, 
susijusias su Bendrijos įnašu, įskaitant EIB finansini ų partnerių atliekamas operacijas. 
EIB gali naudoti Bendrijos 
įnašą tik operacijoms, kurios buvo patv irtintos nuo šios Specialiosios 
programos įsigaliojimo dienos ik i 2013 m. gruodžio 31 d. 
L 400/234 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Apie šio laikotarpio metu už Bendrijos įnašą sukauptas pal ūkanas ir pajamas EIB kasmet praneša 
Komisijai, kuri informuoja Europos Parlament ą ir Tarybą. Pagal Finansinio reglamento 
18 straipsnio 2 dal į jos laikomos RPFP asignuotomis pajamomis ir įtraukiamos į biudžetą. 
Priimdama darbo program ą, Komisija gali nuspr ęsti RPFP nepanaudotas ir tod ėl iš EIB 
susigrąžintas lėšas perskirstyti kitos netiesiogin ės veiklos, vykdomos pagal šios Specialiosios 
programos temas, d ėl kurių mokamas įnašas, tikslais, atlikus Be ndrosios programos II priede 
nurodytą tarpinį įvertinimą. Atliekant tarpin į įvertinimą bus atliktas RPFP poveikio išor ės 
įvertinimas. 
Komisija aktyviai vykdys aktyv ų Bendrijos įnašo veiksmingo panaudojimo monitoring ą, įskaitant 
veiksmų sėkmingumo aspekt ų ex-post įvertinimus, ir reguliariai teiks pranešimus Programos 
komitetui. Be to, svarbiausius šios srities įvertinimo rezultatus Komisija įtrauks į metinį mokslinių 
tyrimų ir technologin ės plėtros veiklos pranešim ą, kurį jį pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai 
pagal Sutarties 173 straipsn į. 
 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/235 
 IV PRIEDAS  
Ne Bendrijos mokslini ų tyrimų programų bendros technologij ų iniciatyvos ir koordinavimas 
Bendros technologij ų iniciatyvos 1 
Į orientacin į sąrašą įrauktinos mokslini ų tyrimų, atliekam ų pagal bendras technologij ų iniciatyvas, 
sritys nurodomos toliau remiantis I priede nustatytais kriterijai s. Šios bendros technologij ų 
iniciatyvos sprendžia pa čius įvairiausius uždavinius. Atitinkamai kiekvienu konkre čiu atveju turi 
būti sukurtos strukt ūros, kad galima b ūtų atsižvelgti į ypatingas konkre čios mokslini ų tyrimų srities 
charakteristikas. Kiekvienu atveju tur ėtų būti nustatoma konkreti strukt ūra, skirta pagal bendr ą 
technologij ų iniciatyv ą atliekamų mokslini ų tyrimų sutartai darbotvarkei įgyvendinti, reikalingoms 
viešojo ir privataus sektori ų investicijoms sutelkti bei europin ėms pastangoms koordinuoti. Bendrija 
galėtų skirti lėšų mokslinių tyrimų darbotvarkei įgyvendinti remiantis atskirais pasi ūlymais. 
Įgyvendinant Septint ąją bendrąją programą, remiantis I priede nur odytais kriterijais gali b ūti 
nustatytos b ūsimos bendros technologij ų iniciatyvos. 
• Naujovišk ų vaistų iniciatyva 
Naujovišk ų vaistų bendros technologij ų iniciatyvos tikslas yra didin ti Europos farmacijos sektoriaus 
konkurencingum ą numatant koordinuot ą metodą, skirtą vaistų kūrimo proceso mokslini ų tyrimų 
kliūtims įveikti, sumažinti vaist ų sukūrimo laiką ir sumažinti klinikini ų bandymų metu nepatvirtint ų 
naujų vaistų dalį. Tai sudarys galimyb ę greičiau gauti kryptingesnio poveikio vaist ų ir užtikrins 
greitesnę investicij ų moksliniams tyrimams gr ąžą, taip pritraukiant daugiau privataus sektoriaus 
investicijų tolesniems moksliniams tyrimams. 
                                                 
1 Siūlomų bendrų technologij ų iniciatyvų sąrašas yra tik orientacinis ir gal ėtų būti tikslinamas 
atsižvelgiant į būsimus poky čius. Dėl kiekvienos bendros technologij ų iniciatyvos bus 
nusprendžiama atskirai (žr. I priedo skyri ų „Moksliniai ir technologi niai tikslai, pagrindin ės 
temų ir veiklos kryptys“). 
L 400/236 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Naujovišk ų vaistų iniciatyvos strategini ų mokslinių tyrimų darbotvark ėje (SMTD) apibr ėžti 
ikikonkurenciniai moksliniai tyri mai apims: geresnio vaist ų tinkamumo, saugos ir veiksmingumo 
numatymo priemoni ų ir metodų, duomenų integravimo ir žini ų valdymo pažangios infrastrukt ūros 
kūrimą visuose reikalinguose etapuose ar timai bendradarbiaujant su pramon ės įmonėmis, 
akademinio sluoksnio atstovais ir klinik ų centrais. Jie taip pat užpildys  švietimo ir mokymo spragas, 
užtikrindami, kad Europa tur ėtų įgūdžių mokslinių tyrimų rezultatus paversti nauda pacientams. 
Bus užtikrintas glaudus Eu ropos bendrijos ir pramon ės įmonių bei kitų suinteresuot ų subjektų – 
reglamentavimo tarnyb ų, pacientų, akademinio sluoksnio atstov ų, klinikų darbuotoj ų ir pan. – 
bendradarbiavimas, taip pat bus mobilizuot os viešojo ir privataus sektoriaus l ėšos. SMTD bus 
įgyvendinama pasitelkus nauj ų vaistų iniciatyv ą (NVI) ir atitinkam ą viešojo ir priva čiojo sektoriaus 
partneryst ės struktūrą, kuri bus sukurta specialiai šiam tikslui. 
• Nanoelektronikos te chnologijos 2020 
Nanoelektronika Europos konkurencingumui yra nepa prastai svarbi strate giškai, kadangi jos 
produktai atveria esmini ų inovacijos galimybi ų kituose sektoriuose (multimedijos, 
telekomunikacij ų, transporto, sveikatos prieži ūros, aplinkos, pramoninio perdirbimo ir pan.). Tam 
reikia, kad MTTP ir inovacij ų pastangos b ūtų geriau susistemintos, optimizuotos ir integruotos į 
platesnius procesus, kuriuose dalyvaut ų visi subjektai, b ūtini sėkmei šioje srityje užtikrinti. 
Šia iniciatyva bus stengiamasi patenkinti siliciu paremt ų technologij ų poreikį keturiuose 
technologij ų sektoriuose: i) logini ų ir atminties įtaisų dydžio mažinimas siekiant geresni ų 
charakteristik ų ir mažesni ų išlaidų, ii) pridėtinės vertės funkcijų, įskaitant jutimo, sužadinimo, 
paketavimo funkcijas, k ūrimas, bei j ų susiejimas su login ėmis ir atminties funkcijomis, parengiant 
kompleksinius sprendimus „sistema luste“ ar „sistema pakete“, iii) įrangos ir medžiag ų ir  
iv) konstrukcijos automatizavimo. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/237 
 • Įterptosios skai čiavimo sistemos 
Įterptosios skai čiavimo sistemos – nematoma elektronin ė ir programin ė įranga, produktus ir 
procesus padaranti pažangius – yr a strategiškai svarbios svarbi ų Europos pramon ės sektorių, pvz., 
automobili ų, aviacijos elektronikos, vartotoj iškos elektronikos, telekomunikacij ų, medicinini ų 
sistemų ir apdirbamosios gamybos, konkurencingumui. Be to, did ėjančios šių įtaisų sujungimo 
galimybės sukuria visiškai nauj ų rinkų ir socialini ų taikymų potencial ą, kurį Europa turi b ūti gerai 
pasirengusi išnaudoti. 
Įterptųjų kompiuterini ų sistemų bendra technologij ų iniciatyva sutelks ir sukoncentruos mokslini ų 
tyrimų pastangas, pritraukdama privatau s ir viešojo sektoriaus investicij ų siekiant pasidalinti didele 
rizika ir išlaikyti aukšt ą ambicijų lygį. Pagal šią iniciatyvą bus nagrin ėjamas visur esan čios, 
tarpusavyje s ąveikaujan čios ir rentabilios, bet taip pat ir galingos bei saugios elektronikos ir 
programin ės įrangos sistem ų projektavimas, k ūrimas ir diegimas. Bus sukur ti pavyzdiniai projektai, 
siūlantys standartinius kons trukcinius metodus tam tikriems taikymams, tarpinei įrangai, 
sudarančiai sklandaus sujungimo ir s ąveikos galimyb ę, integruotoms projektavimo programin ės 
įrangos priemon ėms ir metodams, skirtiems greitai k ūrybai ir prototip ų gamybai, bei naujus 
kompiuteri ų ir realaus pasaulio s ąveikos metodus. 
• Vandenilio ir kuro element ų iniciatyva 
Vandenilio ir kuro elementai – tai energe tikos technologijos, kurios gali iš esm ės pakeisti tai, kaip 
Europa gamina ir vartoja energij ą, kurios atveria didžiul į plėtros į ilgalaikes nepriklausomas tvarios 
energijos atsargas potencial ą ir suteikia Europai lemiam ą konkurencin į pranašum ą. Perėjimui į 
vandeniliu paremt ą ekonomik ą reikia dideli ų mokslini ų tyrimų ir kapitalo investicij ų į naujų 
pramonės šakų, naujų tiekimo grandini ų struktūrų, infrastrukt ūros ir žmogišk ųjų išteklių kūrimą. 
L 400/238 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Pagal šią bendrą technologij ų iniciatyvą bus apibr ėžta ir įgyvendinta į tikslą orientuota Europos 
pramonini ų mokslini ų tyrimų, technologij ų plėtros ir demonstravimo programa, kurios metu turi 
būti sukurtos patikimos vande nilio ir kuro element ų technologijos ir parengtos komerciniam 
platinimui. Pagrindin ės BTI mokslini ų tyrimų darbotvark ės temos bus: kuro element ų kūrimas 
visiems taikym ų sektoriams ir tipams, tvarus vandenilio tiekimas, įskaitant gamyb ą, platinim ą, 
laikymą ir pristatym ą, integruotas, plataus masto brandži ų ir pažangi ų technologij ų demonstravimas 
tikros eksploatacijos s ąlygomis ir parengtin ė rinkos baz ės formavimo veikla. Tai bus įgyvendinta 
remiantis nuodugniu ir nuolat pl ėtojamu ES technologij ų plėtros planu ir verslo atstov ų pozicija, 
išsamiai aprašan čiais perėjimo strategij ą ir ilgalaikius tikslus bei įgyvendinimo etapus. 
• Aeronautika ir oro transportas 
Europa turi išlikti pagrindini ų technologij ų priešakyje, jei nori ateityje tur ėti darnų, novatorišk ą ir 
konkurencing ą aeronautikos ir oro transporto pramon ės sektorių. Ekologišk ų technologij ų kūrimas 
yra labai svarbus siekiant užtikrinti vi so oro transporto sektoriaus konkurencingum ą. Naujoviškos 
technologijos ypa č svarbios siekiant išlikti konkurencingi ems srityse, kuriose konkurencija nuolat 
didėja, ir vėl tapti konkurencingiems srityse, kuriose Europai potencialia i gali priklausyti geroka 
rinkos dalis, pavyzdžiui regioninio transporto srityje. Atsižvelgiant į tai, kad ši pramon ės šaka labai 
imli MTTP pastangoms, dabartinis Eur opos aeronautikos ir oro transporto įmonių 
konkurencingumas pasaulio rinkose buvo pasiektas reikšmingomis priva čiojo sektoriaus 
investicijomis (paprastai  13–15 % apyvartos) per daugel į dešimtme čių. Atsižvelgiant į šio 
sektoriaus specifik ą, naujovės dažnai priklauso nuo produktyvaus vi ešojo ir privataus sektoriaus 
bendradarbiavimo. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/239 
 Dėl tam tikrų ACARE strategini ų mokslinių tyrimų darbotvark ės aspektų reikalingas tam tikras 
poveikio mastas ir tikslo t ęstinumas, tod ėl reikia, kad bendra technologij ų iniciatyva b ūtų sutelkta į 
darnią ir specializuot ą pažangių technologij ų mokslinių tyrimų programą ir skatint ų integracij ą, 
patvirtinim ą dideliu mastu ir demonstravim ą. 
Aeronautikos ir oro trans porto sektoriuje bus nagrin ėjamos įvairios sritys, pvz., aplinkai žalos 
nedaranti ir rentabili oro transporto sistema („ Ekologiška oro transporto sistema“) ir oro eismo 
valdymas, remiant bendro Europos dangaus politik ą ir iniciatyv ą SESAR. 
• Pasaulinės aplinkos ir saugumo steb ėjimo sistemos (GMES) 
Europai reikia savarankišk ų pajėgumų, paremtų Europos pasaulin ės stebėsenos standartu. Tai labai 
padės Europai ir jos pramon ės įmonėms šioje srityje, kurioje jos konkurentai į pasaulinio steb ėjimo 
sistemų standartų kūrimą investuoja stambias sumas. 
GMES turi reaguoti į politinius įgaliojimus, suteiktus 2001 m. lapkri čio 13 d. Tarybos rezoliucijoje 
dėl pradinio Pasaulin ės aplinkos ir saugumo steb ėjimo sistemos laikotarpio (GMES) 1, kuri buvo 
priimta po 2001 m. birželio m ėn. Geteborgo aukš čiausio lygio susitikimo atsižvelgiant į 2004 m. 
vasario m ėn. pristatyt ą veiksmų planą dėl GMES 2 ir jo įtraukimą į „Augimo iniciatyv ą“ bei 
„Greitos pradžios s ąrašą“. 
                                                 
1 OL C 350, 2001 12 11, p. 4. 
2 „Pasaulin ė aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistema (GMES): GMES įdiegimas iki 2008 m. 
(2004–2008 m. veiksm ų planas)“ – COM (2004) 65, 2004 2 3. 
L 400/240 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 GMES ateitis priklauso nuo reikšming ų ilgalaikių investicij ų, kurias daryt ų ir vartotojai, ir 
infrastrukt ūros tiekėjai (viešojo ir priva čiojo sektori ų). Tam labai svarbu, kad GMES sudaryt ų aiškų 
ir darnų savo įvaizdį, kurį vartotojai, valdžios institucijos ir pramon ė lengvai atpažint ų. 
Nepriklausomai nuo speciali ų GMES taikymo sri čių, remiantis bendra polit ine atsakomybe reik ės 
taikyti pripažint ų standartų rinkinį, patvirtinimo mechanizmus ir politik ą. 
Tuo tikslu gal ėtų būti sukurta GMES valdymo strukt ūra bendros technologij ų iniciatyvos (BTI) 
forma, siekiant suburti visus suinteresuotus subjektus kartu su j ų ištekliais, ypa č nacionalines ir 
europines vartotoj ų organizacijas. 
GMES skirta BTI tur ėtų užtikrinti ger ą su GMES susijusios veiklos koordinavim ą, be kita ko ir 
šiais būdais: 
– kiekvienos GMES tai kymo srities vartotoj ų reikalavim ų konsolidavimas, 
– GMES operatyvini ų paslaugų plėtros bei su jomis susijusi ų pajėgumų ir infrastrukt ūros 
priežiūra ir palaikymas, 
– tam tikrais atvejais – toki ų paslaugų patvirtinimas, 
– mechanizm ų, skirtų užtikrinti ilgalaikes galimybes naudotis duomenimis („duomen ų 
pirkimas“), k ūrimas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/241 
 GMES BTI taip pat b ūtų veiksminga priemon ė skatinti aktyv ų privataus sektoriaus įsitraukim ą, kad 
jis veiktų kaip pramon ės (įskaitant MV Į) ir kitų galimų rangovų, pageidaujan čių prisidėti prie 
GMES įgyvendinimo, koordinavimo ir finansavimo priemon ė, pasitelkus atitinkamus konkurencijos 
procesus. 
GMES užtikrins, kad Europa pirmaut ų pagrindini ų infrastrukt ūrų, įskaitant strateginius kosminius 
pajėgumus, valdymo ir naudojimo srityje. Jis taip pat gal ėtų būti pagrindas, kuriuo remdamiesi 
viešieji ir privat ūs subjektai efektyviai vartot ų baigtinius gamtinius išteklius. Taigi, tai pad ės 
pagerinti produktyvum ą daugelyje sektori ų, kuriuose reikia nuoseklios ir atnaujintos informacijos 
apie turimus išteklius. 
Ne Bendrijos mokslini ų tyrimų program ų koordinavimas 1 
Bendrai įgyvendinti skirt ų nacionalini ų mokslini ų tyrimų programų iniciatyv ų orientacinis s ąrašas 
pateikiamas toliau ir d ėl jo galėtų būti priimtas atskiras sprendimas, grindžiamas Sutarties 
169 straipsniu. Įgyvendinant Septint ąją bendrąją programą gali būti nustatomos ir si ūlomos kitos 
iniciatyvos. 
Kiekvieno sprendimo atveju, je i ir kai jis bus priimtas, b ūtų sukurta speciali įgyvendinimo strukt ūra, 
organizacin ė struktūra ir atitinkamos šios veiklos įgyvendinimo valdymo įstaigos. Pagal II pried ą 
Bendrija iniciatyvoms gal ėtų skirti finansin ę paramą ir galėtų aktyviai dalyvauti j ą įgyvendinant, 
pasitelkdama šiai veiklai vykdyti tinkamiausias priemones. 
                                                 
1 Šis s ąrašas yra grynai orientacinis; d ėl pasiūlytų iniciatyvų bus priimti atskiri sprendimai 
laikantis 169 straipsnio  (žr. I priedo skyri ų „Moksliniai ir technologi niai tikslai, pagrindin ės 
temų ir veiklos kryptys“). 
L 400/242 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • 169 straipsnio inic iatyva Baltijos j ūros mokslini ų tyrimų srityje 
Bus siekiama prad ėti ir įgyvendinti bendr ą MTTP program ą, sujungian čią kelias nacionalines 
programas j ūros moksl ų ir tvaraus Baltijos j ūros vystymo srityje. Laikydamasi tam tikr ų 
tarptautini ų, Europos ir regionini ų konvencij ų, susijusių su Baltijos j ūra, ši iniciatyva sudarys 
galimybę sukurti platform ą, kurios pagrindu bus sisteminami ir pl atinami šios srities rezultatai, ir 
užtikrins b ūtiną MTTP tvariam Baltijos j ūros vystymui remti.  
• 169 straipsnio iniciatyva kasdien į gyvenimą palengvinan čios aplinkos srityje 
Bendros MTTP programos kasdien į gyvenimą palengvinan čios aplinkos srityje tikslas bus sutelkti 
nacionalines mokslini ų tyrimų pastangas ir tirti, kaip IRT gali pagerinti senyvo amžiaus žmoni ų 
gyvenimo kokyb ę ir pratęsti jų savarankiško gyvenimo savo nam ų aplinkoje ir apylink ėse 
laikotarpį. Tai, pavyzdžiui, apima pagalb ą atliekant kasdienin ę veiklą, socialini ų kontaktų 
palengvinim ą, sveikatos ir aktyvumo kontrol ę ir saugos bei saugumo padidinim ą. Pagrindinis 
dėmesys bus sutelktas į tai, kaip pasitelkus įrenginius, sistemas ir pasl augas sukurti nebrangius, 
patikimus ir pasitik ėjimo vertus sprendimus. Šia iniciatyva  bus siekiama plataus masto europinio 
bendradarbiavimo, suburiant pakankam ą dalyvių kiekį ir užtikrinant ilgalaikius įsipareigojimus.  
• 169 straipsnio iniciatyva  metrologijos srityje 
Bus siekiama prad ėti ir vykdyti darni ą bendrą metrologijos MTTP program ą, sujungian čią kelias 
nacionalines programas, kurios sudarys Europai galimyb ę reaguoti į didėjančią naujausios 
metrologijos, kaip mokslinius tyrimus ir politik ą remiančių inovacijų priemonės, paklaus ą. Ši 
iniciatyva vis ų pirma pad ės siekti Europos nacionalini ų matavimo sistem ų tikslų, su kuriais susijus į 
darbą atlieka nacionalini ų metrologijos laboratorij ų tinklai. 
 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/243 
 V PRIEDAS  
Informacija, kuria Komisija turi pateikti pagal 8 straipsnio 5 dal į 
1. Informacija apie atskirus projektus, sudaran čius sąlygas vykdyti kiekvieno pasi ūlymo 
stebėseną jų įgyvendinimo metu, pirmiausia: 
– pateikti pasi ūlymai; 
– kiekvieno pasi ūlymo įvertinimo rezultatai; 
– susitarimai d ėl subsidijų; 
– užbaigti projektai. 
2. Informacija apie kiekvieno kviet imo teikti paraiškas ir projekto įgyvendinimo rezultatus, 
pirmiausia: 
– kiekvieno kvietimo teikti paraiškas rezultatai; 
– derybų dėl subsidijų susitarim ų rezultatai; 
– projekto įgyvendinimas, įskaitant mok ėjimo duomenis ir projekto rezultatus. 
3. Informacija apie programos įgyvendinim ą, įskaitant atitinkam ą informacij ą, susijusią su 
Bendrąja programa, Speciali ąja programa ir kiekviena tema. 
Ši informacija (pirmiausia informacija apie pasi ūlymus, jų įvertinimą ir susitarimus d ėl subsidijų) 
turėtų būti pateikta vienodos strukt ūros elektronine ir apdorotina forma, kuria b ūti galima 
pasinaudoti pasitelkus IT informacijos ir duomen ų pateikimo sistem ą, kuri sudaro s ąlygas analizuoti 
duomenis.