LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 227/69

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 809/2014

2014 m. liepos 17 d.

kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos, kaimo plėtros priemonių ir kompleksinės paramos taikymo taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (1), ypač į jo 58 straipsnio 4 dalį, 62 straipsnio 2 dalies a–f ir h punktus, 63 straipsnio 5 dalį, 77 straipsnio 8 dalį, 78 straipsnį, 96 straipsnio 4 dalį ir 101 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

(1) Reglamentu (ES) Nr. 1306/2013 nustatytos pagrindinės taisyklės, susijusios, inter alia, su valstybių narių pareigomis apsaugoti Sąjungos finansinius interesus. Siekiant užtikrinti, kad tuo reglamentu nustatyta naujoji teisinė sistema veiktų sklandžiai ir būtų vienodai taikoma, Komisijai buvo suteikti įgaliojimai priimti tam tikras taisykles, susijusias su administracinėmis patikromis ir patikromis vietoje, žemės plotų matavimu, atvejais, kuriais galima ištaisyti pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus, dalinio arba visiško atšaukimo taikymu ir apskaičiavimu, nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimu ir nuobaudomis, administracinių nuobaudų taikymu ir apskaičiavimu, reikalavimais dėl kompiuterinės duomenų bazės, pagalbos paraiškų, mokėjimo prašymų ir teisių į išmokas paraiškų, įskaitant reikalavimą dėl galutinės jų pateikimo dienos, su patikrų vykdymu, valdų perleidimu, išankstiniais mokėjimais, taip pat su kompleksine parama susijusių pareigų laikymosi patikrų vykdymu, su kompleksine parama susijusių administracinių nuobaudų apskaičiavimu bei taikymu ir techninėmis specifikacijomis, kurių reikia, kad su integruota administravimo ir kontrolės sistema (toliau – integruota sistema) susijusios pagrindinės taisyklės būtų vienodai taikomos teikiant kompleksinę paramą;

(2) jei už tą patį pagalbos ir (arba) paramos gavėją (toliau – gavėjas) yra atsakinga daugiau kaip viena mokėjimo agentūra, valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, tinkamam administravimo ir kontrolės sistemos veikimui užtikrinti;

(3) jei kompetentinga institucija dar nepranešė gavėjui apie pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme esančias klaidas ar apie patikrą vietoje, gavėjams turėtų būti suteikta teisė bet kuriuo metu atsiimti savo pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus ar jų dalis. Be to, gavėjams turėtų būti leidžiama pataisyti arba pakoreguoti pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme ir visuose patvirtinamuosiuose dokumentuose esančias akivaizdžias klaidas, kurias tam tikrais atvejais pripažįsta nacionalinės valdžios institucijos;

(4) reikia numatyti konkrečias išsamias nuostatas, kuriomis užtikrinama, kad vienai arba kelioms to paties gavėjo pagalbos paraiškoms arba mokėjimo prašymams taikytini įvairūs sumažinimai būtų taikomi teisingai. Todėl reikėtų nustatyti pagal kiekvieną tiesioginių išmokų sistemą arba kaimo plėtros priemonę, kuriai taikoma integruota sistema, galimų įvairių sumažinimų apskaičiavimo seką;

(5) siekiant užtikrinti, kad susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas visoje Sąjungoje būtų vienodai laikomasi sąžiningumo principo, reikėtų nustatyti to principo taikymo sąlygas, nepažeidžiant tvarkos, taikomos atitinkamoms išlaidoms tvirtinant sąskaitas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013;

(6) turėtų būti nustatytos taisyklės, susijusios su visų valdų, kurių atžvilgiu nustatytos tam tikros pareigos pagal tiesioginių išmokų sistemas arba kaimo plėtros priemones, kurioms taikoma integruota sistema, perleidimo pasekmėmis;

(7) kad Komisija galėtų veiksmingai vykdyti integruotos sistemos stebėseną, valstybės narės turėtų jai pranešti metinius tikrinimo ir statistinius duomenis. Valstybės narės taip pat turėtų kasmet teikti statistinius duomenis apie patikras, susijusias su kaimo plėtros priemonėmis, kurioms netaikoma integruota sistema, įskaitant šių patikrų rezultatus. Be to, prireikus Komisija turėtų būti informuojama apie visas su kompleksine parama susijusias priemones, kurių ėmėsi valstybės narės;

(8) pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 75 straipsnį valstybės narės tam tikromis sąlygomis, įskaitant su tam tikrais paraiškų teikimo metais susijusių administracinių patikrų ir patikrų vietoje užbaigimą, gali atlikti išankstinius tiesioginių išmokų mokėjimus. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1307/2013 (2) 8 straipsnyje numatyta, kad pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnį nustatytas koregavimo koeficientas taikomas nustatytą ribą viršijančioms tiesioginėms išmokoms. Tačiau pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 26 straipsnio 4 dalį Komisija, remdamasi jos turima nauja informacija, iki gruodžio 1 d. gali pritaikyti tiesioginių išmokų koregavimo koeficientą. Todėl iki spalio 16 d. gali dar nebūti žinomas dėl finansinės drausmės taikytinas koregavimo koeficientas. Mokant galutines išmokas nuo gruodžio 1 d. turėtų būti atsižvelgiama į tuo metu dėl finansinės drausmės taikytiną koregavimo koeficientą;

(9) turėtų būti nustatytos supaprastintos gavėjo ir nacionalinių institucijų keitimosi informacija tvarkos įvedimo bendrosios nuostatos. Šiose nuostatose visų pirma turėtų būti numatyta galimybė naudotis elektroninėmis priemonėmis. Tačiau visų pirma būtina užtikrinti, kad taip perduodami duomenys būtų visiškai patikimi ir kad atitinkama tvarka būtų taikoma nediskriminuojant gavėjų. Be to, siekiant palengvinti gavėjų ir nacionalinių institucijų administracinę naštą, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė tiesiogiai naudotis nacionalinių institucijų turima informacija, o ne prašyti gavėjo pateikti tokią informaciją, kad būtų galima patikrinti tam tikrų mokėjimų atitiktį reikalavimams;

(10) kad būtų galima vykdyti veiksmingas patikras valstybėse narėse, nusprendusiose, jog visos pagalbos, kurią sudaro tiesioginės išmokos, paraiškos ir mokėjimo prašymai pagal kaimo plėtros priemones, kurioms taikoma integruota sistema, turi būti pateikiami bendrojoje paraiškoje pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 4 dalį, reikėtų numatyti, kad visos pagalbos paraiškos arba mokėjimo prašymai, kurie yra kaip nors susiję su plotu, būtų pateikiami tik kartą per metus bendrojoje paraiškoje;

(11) kad pagalbos paraišką ir mokėjimo prašymus būtų galima laiku apdoroti ir patikrinti, valstybės narės turėtų nustatyti galutines bendrosios paraiškos ir (arba) mokėjimo prašymų pateikimo dienas, kurios turėtų būti ne vėlesnės nei gegužės 15 d. Tačiau dėl ypatingų Estijos, Latvijos, Lietuvos, Suomijos ir Švedijos klimato sąlygų šioms valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nustatyti vėlesnę dieną, kuri negali būti vėlesnė nei birželio 15 d. Be to, turėtų būti numatyta galimybė kiekvienu konkrečiu atveju taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, jei ateityje jų prireiktų dėl konkrečių metų klimato sąlygų;

(12) bendrojoje paraiškoje gavėjai turėtų deklaruoti ne tik žemės ūkio paskirties žemės plotą, bet ir savo teises į išmokas, taip pat pateikti informaciją, pagal kurią galima nustatyti atitiktį pagalbos ir (arba) paramos skyrimo reikalavimams. Tačiau tikslinga leisti valstybėms narėms nukrypti nuo tam tikrų pareigų, jei dar galutinai nenustatytos konkrečių metų teisės į išmokas;

(13) kad gavėjai galėtų kuo lanksčiau planuoti, kaip bus naudojamas žemės plotas, jiems turėtų būti leidžiama iki dienos, kurią paprastai prasideda sėja, iš dalies keisti bendrąją paraišką ar mokėjimo prašymą, jei laikomasi visų konkrečių su įvairiomis pagalbos schemomis ar paramos priemonėmis susijusių reikalavimų ir jei kompetentinga institucija dar nėra gavėjui pranešusi apie bendrojoje paraiškoje ar mokėjimo prašyme padarytas klaidas arba apie patikras vietoje, per kurias aptikta su keistina paraiškos ar prašymo dalimi susijusių klaidų. Iš dalies pakeitus paraišką turėtų būti galima pakoreguoti pateiktinus atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus arba sutartis;

(14) kadangi gavėjai ir toliau yra atsakingi už tai, kad būtų pateikta teisinga pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas, reikiamus ištaisymus ir pakeitimus prireikus jie turėtų atlikti iš anksto nustatytoje formoje;

(15) pagalbos paraiškas pagal su plotu susijusios pagalbos schemas ir (arba) mokėjimo prašymus pagal su plotu susijusias paramos priemones teikiančiam gavėjui reikėtų pateikti iš anksto nustatytą elektroninę formą ir atitinkamą grafinę medžiagą (toliau – geoerdvinė pagalbos paraiškos forma) naudojantis taikomąja programine įranga, kuri grindžiama geografine informacine sistema (GIS). Geoerdvinių pagalbos paraiškų formos padės gavėjams išvengti klaidų deklaruojant žemės ūkio paskirties žemės plotus, taip pat padės užtikrinti veiksmingesnes administracines kryžmines patikras. Be to, geoerdvinėse pagalbos paraiškų formose bus pateikiami tikslesni ir patikimesni erdviniai duomenys, kuriais remiantis vykdoma stebėsena ir atliekamas vertinimas. Todėl tikslinga reikalauti, kad nuo tam tikros dienos visos tokios pagalbos paraiškos ir (arba) mokėjimo prašymai būtų teikiami naudojantis elektronine geoerdvine pagalbos paraiškos forma. Tačiau jei gavėjai negali naudotis tokia forma, kompetentinga institucija turėtų jiems numatyti alternatyvų pagalbos paraiškos ir (arba) mokėjimo prašymo teikimo būdą. Bet kuriuo atveju kompetentinga institucija turėtų užtikrinti, kad deklaruojami žemės plotai būtų suskaitmeninti;

(16) bet kokia konkreti su kanapių auginimu, savanoriška susietąja parama ar specialiąja išmoka už medvilnę susijusi informacija turėtų būti pateikiama kartu su bendrąja paraiška arba, prireikus dėl informacijos pobūdžio – vėliau. Be to, reikėtų numatyti, kad žemės plotai, už kuriuos pagalbos neprašoma, būtų deklaruojami bendrojoje paraiškoje. Kadangi svarbu turėti išsamios informacijos apie tam tikrą žemės ploto naudojimo paskirtį, informacija apie tokią paskirtį turėtų būti deklaruojama atskirai, o kita informacija gali būti pateikiama vienoje skiltyje;

(17) jei reikalaujama, kad Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnyje nurodytos išmokos už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką (žalinimo išmokos) skyrimo kriterijus atitinkančių gavėjų žemės ūkio paskirties žemėje būtų ekologiniu požiūriu svarbi vietovė, gavėjai ekologiniu požiūriu svarbią vietovę turėtų deklaruoti teikdami pagalbos paraiškas pagal su plotu susijusios pagalbos schemą. Jei dalis su ekologiniu požiūriu svarbiomis vietovėmis susijusių pareigų yra vykdoma regionų lygmeniu arba bendrai, deklaruojant ekologiniu požiūriu svarbias vietoves turėtų būti atskirai deklaruojamos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės, su kuriomis susijusios pareigos vykdomos regionų lygmeniu arba bendrai;

(18) siekiant užtikrinti veiksmingą stebėseną ir kontrolę, paraiškoje dalyvauti smulkiųjų ūkininkų sistemoje turėtų būti pateikta nuoroda į to paties gavėjo pateiktą bendrąją paraišką. Kad būtų galima veiksmingai tikrinti, ar laikomasi smulkiųjų ūkininkų sistemos specialiųjų sąlygų, visa būtina informacija turėtų būti teikiama taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalyje numatytą supaprastintą paraiškų teikimo tvarką. Be to, reikėtų išaiškinti, kad pasitraukti iš smulkiųjų ūkininkų sistemos nusprendę gavėjai turėtų apie tai laiku pranešti kompetentingai institucijai, kad būtų galima sklandžiai pereiti prie išmokų pagal Reglamento Nr. 1307/2013 III ir IV antraštines dalis;

(19) kad būtų galima tikrinti, ar vykdomos su kompleksine parama susijusios pareigos, pagalbos paraiškos formą turėtų pateikti ir žemės ūkio paskirties žemės turintys gavėjai, kurie neprašo pagalbos ir (arba) paramos pagal bendrąją paraišką. Tačiau tikslinga leisti valstybėms narėms gavėjus atleisti nuo šios pareigos, jei institucijos jau turi minėtą informaciją;

(20) siekiant supaprastinti paraiškų teikimo tvarką, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalimi valstybės narės turėtų, jei įmanoma, gavėjui pateikti iš anksto nustatytas formas, kuriose nurodyta informacija, kuria naudodamasis gavėjas galėtų pateikti teisingą pagalbos paraišką arba mokėjimo prašymą. Turėtų būti įmanoma iš anksto nustatytą formą parengti taip, kad gavėjui reikėtų tik patvirtinti, kad nėra pakeitimų, palyginti su praėjusiais metais pateikta pagalbos paraiška ir (arba) mokėjimo prašymu;

(21) turėtų būti nustatytos bendrosios nuostatos dėl išsamios informacijos, kuri turi būti įtraukta į pagalbos už gyvulius paraiškas arba mokėjimo prašymus tais atvejais, kai valstybė narė nusprendžia taikyti su gyvuliais susijusios savanoriškos susietosios paramos arba kaimo plėtros priemones;

(22) pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 (3) 53 straipsnio 4 dalį išmokos pagal su gyvuliais susijusios savanoriškos susietosios paramos arba kaimo plėtros priemones gali būti mokamos tik už gyvulius, kurie yra tinkamai identifikuoti ir registruoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1760/2000 (4) arba Tarybos reglamentą (EB) Nr. 21/2004 (5). Todėl atitinkama informacija turėtų būti laiku prieinama pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus pagal atitinkamas pagalbos schemas arba paramos priemones teikiantiems gavėjams;

(23) kad valstybės narės galėtų laiku nustatyti teises į išmokas, gavėjai privalo laiku pateikti teisių į išmokas paraiškas. Todėl reikėtų nustatyti galutinę paraiškų pateikimo dieną;

(24) reikėtų nustatyti taisykles, taikytinas tais atvejais, kai teisės į išmokas buvo skirtos nepagrįstai, visų pirma dėl per didelio deklaruoto ploto, arba kai buvo neteisingai nustatyta teisių į išmokas vertė, pavyzdžiui, dėl to, kad ji buvo apskaičiuota remiantis neteisinga orientacine suma. Reikėtų aiškiai nurodyti, kad pakoregavus teisių į išmokas skaičių ir (arba) vertę neturėtų būti sistemingai perskaičiuojamos likusios teisės į išmokas. Tam tikrais atvejais nepagrįstai paskirtų teisių į išmokas sumos yra labai nedidelės, tačiau jas susigrąžinant patiriama didelių išlaidų ir tenka didelė administracinė našta. Siekiant supaprastinti tvarką ir palaikyti išlaidų, administracinės naštos ir susigrąžintinos sumos pusiausvyrą, reikėtų nustatyti mažiausią susigrąžintiną sumą;

(25) turėtų būtų vykdoma veiksminga nuostatų dėl pagalbos schemų ir paramos priemonių, kurioms taikoma integruota sistema, laikymosi stebėsena. Tuo tikslu ir siekiant užtikrinti darnų stebėsenos lygį visose valstybėse narėse, būtina nustatyti išsamius administracinių patikrų ir patikrų vietoje, kuriomis siekiama patikrinti, ar laikomasi pagal tiesioginių išmokų sistemas, kaimo plėtros priemones ir kompleksinės paramos priemones nustatytų atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų, vykdymo kriterijus ir technines procedūras;

(26) reikėtų išaiškinti, kad tais atvejais, kai atliekant fotoanalizę, pavyzdžiui, per patikras vietoje arba atnaujinant žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemą, negaunama aiškių rezultatų, reikėtų atlikti fizines patikras;

(27) apie patikras vietoje, susijusias su atitiktimi reikalavimams arba kompleksine parama, turėtų būti leidžiama pranešti tik jei tai netrukdo jų vykdyti, ir bet kuriuo atveju būtina nustatyti tinkamus terminus. Be to, jei konkrečiose su kompleksine parama susijusiems veiksmams ar standartams taikomose sektorių taisyklėse numatyta, kad patikros vietoje vykdomos apie jas nepranešus, tų taisyklių turėtų būti laikomasi;

(28) reikėtų numatyti, kad valstybės narės atitinkamais atvejais turi derinti įvairias patikras. Tačiau taikant tam tikras paramos priemones patikros vietoje turėtų būti paskirstytos per metus, kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi įsipareigojimų. Patikra vietoje turėtų būti mažiausios būtinos trukmės. Tačiau jei atitikties reikalavimams kriterijai, įsipareigojimai ar pareigos yra susiję su tam tikru laikotarpiu, atliekant patikrą vietoje vėliau gali prireikti papildomų apsilankymų pas gavėją. Reikėtų nurodyti, kad tokiais atvejais patikra vietoje turi būti mažiausios būtinos trukmės, o apsilankymų skaičius – mažiausias būtinas;

(29) reikėtų užtikrinti, kad nustačius bet kokį reikalavimų nesilaikymo atvejį būtų imamasi tinkamų veiksmų ir į jį atsižvelgiama skiriant išmokas. Šiomis aplinkybėmis tikrinant, ar laikomasi atitikties reikalavimams sąlygų, reikėtų atsižvelgti ir į visus galimus reikalavimų nesilaikymo atvejus, apie kuriuos pranešė įstaigos, tarnybos arba organizacijos, kurios nėra tiesiogiai atsakingos už patikras. Be to, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad apie atitinkamą pažeidimą, nustatytą tikrinant, ar laikomasi atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų, už išmokų skyrimą atsakingos kompetentingos institucijos praneštų viena kitai. Šis principas turėtų būti taikomas ir visiems gavėjų, kurie nusprendė savo žalinimo pareigas vykdyti taikydami lygiavertę praktiką, kuriai taikoma sertifikavimo sistema, padarytiems pažeidimams, apie kuriuos turėtų būti pranešta už žalinimo išmokos skyrimą atsakingai institucijai. Galiausiai, jei per patikras, susijusias su kaimo plėtros priemonėmis, tikrinama lygiavertė praktika, apie tokių patikrų rezultatus vienos institucijos turėtų pranešti kitoms, kad į juos būtų atsižvelgta per tolesnį atitikties reikalavimams vertinimą skiriant žalinimo išmokas;

(30) kad vykdant administracines patikras būtų veiksmingai nustatomi reikalavimų nesilaikymo atvejai, visų pirma turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis reglamentuojamas kryžminių patikrų turinys. Kiekvienu reikalavimų nesilaikymo atveju turėtų būti taikoma atitinkama procedūra;

(31) siekiant supaprastinti reikalavimus, tais atvejais, kai su kontroliniu sklypu susijusią pagalbos paraišką arba mokėjimo prašymą pagal tą pačią pagalbos schemą arba paramos priemonę pateikia du arba daugiau gavėjų, o deklaruojamas per didelis arba iš dalies sutampantis plotas neviršija žemės ūkio paskirties sklypams nustatyto leistino nuokrypio, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama numatyti galimybę atitinkamus plotus proporcingai sumažinti. Tačiau atitinkamiems gavėjams turėtų būti suteikta teisė apskųsti tokius sprendimus;

(32) reikėtų nustatyti mažiausią pagal įvairias pagalbos schemas arba paramos sistemas vietoje tikrintinų gavėjų skaičių;

(33) kad administracinė našta būtų proporcinga ir kad būtų priimtintas vietoje tikrintinų gavėjų skaičius, su patikromis vietoje, atliekamomis pagal su plotu susijusios pagalbos schemas, susijusi kontrolinė imtis turėtų būti nustatoma remiantis sluoksniniu imčių ėmimo metodu. Sluoksninį imčių ėmimo metodą turėtų sudaryti ir atsitiktinė atranka, kad būtų galima nustatyti reprezentatyvųjį klaidų lygį. Tačiau su žalinimo išmoka, pagalbos už gyvulius schemomis arba kaimo plėtros priemonėmis susijusių patikrų vietoje imtis turėtų būti nustatyta iš dalies remiantis rizikos analize. Kompetentinga institucija turėtų nustatyti sritims, kuriose klaidų rizika didžiausia, taikytinus rizikos veiksnius. Siekiant užtikrinti tinkamą ir veiksmingą rizikos analizę, rizikos kriterijų veiksmingumas turėtų būti kasmet vertinamas ir tikslinamas atsižvelgiant į kiekvieno rizikos kriterijaus tinkamumą, lyginant atsitiktinės ir rizika pagrįstos imčių rezultatus, konkrečią valstybių narių padėtį ir reikalavimų nesilaikymo pobūdį;

(34) tam tikrais atvejais su kompleksine parama susijusias patikras vietoje svarbu atlikti prieš gaunant visas paraiškas. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leista atlikti dalinę kontrolinės imties atranką prieš pasibaigiant paraiškų teikimo laikotarpiui;

(35) kad patikra vietoje būtų veiksminga, svarbu patikras vykdantiems darbuotojams nurodyti tos patikros vietoje pasirinkimo priežastis. Valstybės narės turėtų registruoti tokią informaciją;

(36) per patikras vietoje nustačius sunkių reikalavimų nesilaikymo atvejų reikėtų padidinti kitais metais atliktinų patikrų vietoje lygį ir taip užtikrinti, kad atitinkamos paramos paraiškos ir mokėjimo prašymai būtų pakankamai tikslūs;

(37) būtina nustatyti sąlygas, kuriomis mažiausio su tam tikromis pagalbos schemomis ir paramos priemonėmis susijusių patikrų vietoje lygio sumažinimas gali būti laikomas pateisinamu dėl gerai veikiančios valdymo ir kontrolės sistemos ir priimtino klaidų lygio;

(38) siekiant užtikrinti tinkamą stebėseną ir veiksmingą kontrolę, pagal su plotu susijusias pagalbos schemas ir kaimo plėtros priemones atliekant patikras vietoje turėtų būti tikrinami visi deklaruoti žemės ūkio paskirties sklypai. Atliekant patikrą vietoje pagal tam tikras kaimo plėtros priemones turėtų būti tikrinama ir ne žemės ūkio paskirties žemė. Kad būtų lengviau įgyvendinti integruotą sistemą, reikėtų leisti faktiškai matuojamų žemės ūkio paskirties sklypų skaičių apriboti atsitiktine 50 % deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų imtimi. Tos imties matavimų rezultatai turėtų būti ekstrapoliuojami likusiai tiriamosios visumos daliai arba tie matavimai turėtų būti taikomi visiems deklaruotiems žemės ūkio paskirties sklypams;

(39) siekiant užtikrinti, kad matavimo kokybė būtų lygiavertė reikalaujamai Sąjungos lygmeniu nustatytuose standartuose, reikėtų nustatyti taisykles, susijusias su patikrų vietoje aspektais, atitikties reikalavimams sąlygų tikrinimu, žemės plotų matavimo metodais ir matavimo priemonėmis, kuriais turi naudotis valstybės narės atlikdamos patikras vietoje;

(40) turėtų būti nustatytos nuotolinio stebėjimo atliekant patikras vietoje sąlygos ir priimta nuostata, kad tais atvejais, kai atliekant fotoanalizę negaunama aiškių rezultatų, turi būti atliekamos fizinės patikros. Pavyzdžiui, dėl oro sąlygų ne visų sklypų nuotraukos gali būti pakankamai kokybiškos, kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi visu atitikties reikalavimams sąlygų, arba išmatuoti plotą. Tokiais atvejais patikrą vietoje reikėtų atlikti ar papildyti tradicinėmis priemonėmis. Be to, tikslinga reikalauti, kad tikrinimas, ar laikomasi visų atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų, būtų atliekamas taip pat tiksliai, kaip tradicinėmis priemonėmis atliekama patikra vietoje;

(41) kad nacionalinės institucijos ir bet kuri kompetentinga Sąjungos institucija po atliktų patikrų vietoje galėtų imtis tolesnių veiksmų, išsamius patikrų duomenis reikėtų pateikti tikrinimo ataskaitoje. Gavėjui arba jo atstovui turėtų būti suteikta galimybė pasirašyti ataskaitą. Tačiau kai patikros vietoje atliekamos nuotolinio stebėjimo būdu, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama numatyti šią galimybę tik jei tikrinant nustatoma reikalavimų nesilaikymo atvejų. Neatsižvelgiant į patikros vietoje rūšį, nustačius reikalavimo nesilaikymo atvejį gavėjui turėtų būti pateikta ataskaitos kopija;

(42) specialios kontrolės nuostatos nustatytos remiantis Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1082/2003 (6). Atlikus tame reglamente nurodytas patikras, jų rezultatai turėtų būti įtraukti į tikrinimo ataskaitą integruotos sistemos taikymo tikslais;

(43) reikėtų nustatyti pagalbos už gyvulius schemą arba su gyvuliais susijusios paramos priemonę taikyti nusprendusioms valstybėms narėms taikytiną su pagalba arba parama, kurios prašoma pagal tas pagalbos schemas arba paramos priemones, susijusių patikrų vietoje laiką ir būtinąjį turinį. Siekiant veiksmingai tikrinti, ar su paramos pagalbos ar mokėjimo prašymais pateiktos teisingos deklaracijos ir ar į kompiuterinę gyvulių duomenų bazę perduotuose pranešimuose pateikti teisingi duomenys, būtina atlikti tokias patikras vietoje. Atliekant patikras vietoje pagal pagalbos už gyvulius schemas arba su gyvuliais susijusios paramos priemones visų pirma reikėtų tikrinti, ar laikomasi atitikties reikalavimams sąlygų, ar teisingi registro įrašai ir, jei taikytina, pasus;

(44) kad kompetentingos nacionalinės institucijos ir bet kuri kompetentinga Sąjungos institucija po atliktų patikrų vietoje galėtų imtis tolesnių veiksmų, išsamius patikrų duomenis reikėtų pateikti tikrinimo ataskaitoje. Gavėjui arba jo atstovui turėtų būti suteikta galimybė pasirašyti šią ataskaitą per patikrą. Neatsižvelgiant į patikros vietoje rūšį, nustačius reikalavimo nesilaikymo atvejį paramos gavėjui turėtų būti pateikta ataskaitos kopija;

(45) taikant Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 32 straipsnio 6 dalį turėtų būti nustatytos sistemos, kuria valstybės narės turi naudotis tikrindamos tetrahidrokanabinolio kiekį kanapėse, įgyvendinimo taisyklės;

(46) tokiomis aplinkybėmis, kad būtų veiksmingai vykdomos su šiais pasėliais susijusios numatytos tikrinimo pareigos, būtina nustatyti laikotarpį, kuriuo, pasibaigus pluoštinių kanapių žydėjimui, negalima imti jų derliaus;

(47) reikia nustatyti išsamesnes administracinių patikrų bei patikrų vietoje rengimo ir administracinių nuobaudų apskaičiavimo taisykles, susijusias su kaimo plėtros priemonėmis, kurioms netaikoma integruota sistema;

(48) atsižvelgiant į šių priemonių ypatumus, atliekant administracines patikras turėtų būti tikrinama atitiktis Sąjungos ar nacionalinės teisės aktams ir taikomai kaimo plėtros programai, taip pat ar laikomasi visų atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų, kurių laikymąsi galima patikrinti per tokias patikras. Siekiant patikrinti, ar įvykdyti investiciniai veiksmai, per administracines patikras paprastai turėtų būti apsilankoma remiamo veiksmo arba investicijų vykdymo vietoje;

(49) patikros vietoje turėtų būti rengiamos remiantis atsitiktinėmis ir rizika grindžiamomis imtimis. Atsitiktinės imties dalis turi būti pakankamai didelė, kad būtų galima nustatyti reprezentatyvųjį klaidų lygį;

(50) siekiant užtikrinti, kad patikros būtų pakankamos, būtina nustatyti mažiausią per patikras vietoje vykdomo tikrinimo lygį. Šį lygį reikėtų padidinti, jei per patikras nustatoma sunkių reikalavimų nesilaikymo atvejų. Valstybėms narėms taip pat turėtų būti suteikta galimybė sumažinti šį lygį, jei klaidų lygis nesiekia reikšmingumo ribos ir tinkamai veikia valdymo ir kontrolės sistema;

(51) kad patikros vietoje būtų atliekamos vienodai, būtina apibrėžti jų turinį;

(52) investicinių veiksmų ex post patikromis turėtų būti siekiama patikrinti atitiktį tęstinumo reikalavimui, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (7) 71 straipsnyje. Reikėtų nurodyti tų patikrų pagrindą ir turinį;

(53) patirtis rodo, kad tam tikroms specialioms kaimo plėtros priemonėms ir su valstybių narių iniciatyva teikiama technine pagalba susijusioms išlaidoms taikomas tikrinimo nuostatas;

(54) pagal Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 administracinės nuobaudos neskiriamos, jei reikalavimų, įskaitant reikalavimus, išreikštus ribiniais dydžiais, nesilaikymas yra mažareikšmis. Reikėtų nustatyti su tam tikromis kaimo plėtros priemonėmis susijusias reikalavimų nesilaikymo pripažinimo mažareikšmiu taisykles, be kita ko, nustatyti kiekybinį ribinį dydį, išreikštą reikalavimus atitinkančios paramos sumos procentiniu dydžiu. Reikėtų nustatyti šį ribinį dydį, kurį viršijus turėtų būti skiriama proporcinga administracinė nuobauda;

(55) kad būtų galima stebėti, kaip vykdomos įvairios su kompleksine parama susijusios pareigos, reikia sukurti kontrolės sistemą ir nustatyti atitinkamas administracines nuobaudas. Šiuo tikslu įvairios valstybių narių institucijos turi keistis informacija, visų pirma informacija apie pagalbos paraiškas, kontrolines imtis ir patikrų vietoje rezultatus. Turėtų būti numatyti pagrindiniai tokios sistemos elementai;

(56) Reglamente (ES) Nr. 1306/2013 nustatytos su kompleksine parama susijusios pareigos, kurias turi vykdyti gavėjai, gaunantys Reglamente (ES) Nr. 1307/2013 numatytas tiesiogines išmokas, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (8) 46 ir 47 straipsniuose numatytą paramą vyno sektoriui ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 (9) 21 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, 28–31 straipsniuose ir 33 bei 34 straipsniuose numatytas metines išmokas, taip pat numatyta išmokų mažinimo ir neskyrimo sistema, taikoma, kai tokios pareigos nevykdomos. Ta sistema turėtų būti išsamiau apibrėžta;

(57) su kompleksine patikra susijusios patikros gali būti užbaigiamos prieš gavėjui gaunant arba jau gavus Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje nurodytas išmokas ir metines išmokas. Visų pirma tais atvejais, kai tokių patikrų neįmanoma užbaigti prieš gavėjui gaunant tas išmokas ir metines išmokas, dėl administracinės nuobaudos gavėjo mokėtina suma turi būti susigrąžinama pagal šį reglamentą arba išskaičiuojama iš paskesnių išmokų;

(58) reikėtų nustatyti taisykles, susijusias su valstybių narių institucijomis, atsakingomis už pareigų, susijusių su kompleksine parama, vykdymo kontrolės sistemą;

(59) turėtų būti nustatyta mažiausia tikrinimo, kaip vykdomos su kompleksine parama susijusios pareigos, norma. Ta tikrinimo norma turėtų būti lygi ne mažiau kaip 1 % į kiekvienos kontrolės institucijos kompetencijos sritį patenkančių Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje nurodytų gavėjų, kurių atranka būtų atliekama remiantis tinkama rizikos analize;

(60) konkrečiu Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 ir 29 straipsniuose nurodytos asmenų grupės atveju valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė apskaičiuojant kontrolinę imtį savo nuožiūra nuspręsti, ar vienetu laikyti visą grupę, ar skaičiuoti kiekvieną jos narį atskirai;

(61) valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė mažiausią tikrinimo normą įvykdyti kiekvienos kompetentingos kontrolės institucijos lygmeniu, mokėjimo agentūros lygmeniu arba kiekvieno akto ar standarto arba aktų ar standartų grupių lygmeniu;

(62) jei konkrečiuose aktams ar standartams taikomuose teisės aktuose yra numatytos mažiausios tikrinimo normos, valstybės narės turėtų laikytis tų normų. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti leidžiama taikyti vienodą tikrinimo normą su kompleksine parama susijusioms patikroms vietoje. Jei valstybės narės pasirinktų šią galimybę, apie bet kokį per patikras vietoje, atliekamas pagal sektorių teisės aktus, nustatytą reikalavimų nesilaikymo atvejį turėtų būti pranešama ir tolesnių veiksmų imamasi laikantis su kompleksine parama susijusios tvarkos;

(63) kad būtų paprasčiau, su kompleksine parama susijusių pareigų, susijusių su Tarybos direktyva 96/22/EB (10), atveju šiame reglamente nustatytas mažiausios normos reikalavimas turėtų būti laikomas įvykdytu, jei taikomi tam tikro dydžio imties stebėsenos planai;

(64) valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė, siekiant įvykdyti mažiausią tikrinimo normą, savo nuožiūra naudoti kitų patikrų vietoje rezultatus ar pakeisti vienus gavėjus kitais;

(65) kad kontrolės sistema, visų pirma turint omenyje su kompleksine parama susijusių patikrų vietoje imties nustatymą, nesusilpnėtų, skaičiavimuose, atliekamuose siekiant nustatyti mažiausią su kompleksine parama susijusią kontrolinę imtį, neturėtų būti atsižvelgiama į tolesnes patikras, atliekamas remiantis Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 3 dalyje numatyta de minimis taisykle;

(66) nustačius sunkių kompleksinės paramos reikalavimų nesilaikymo atvejų, kitais metais turėtų būti atliekama daugiau patikrų vietoje, kad būtų užtikrinta, kad atitinkamos pagalbos paraiškos būtų pakankamai tikslios. Papildomos patikros turėtų būti susijusios su atitinkamais aktais ar standartais;

(67) taikant Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 3 dalyje numatytą de minimis taisyklę, svarbu nustatyti procentinę gavėjų, kuriuos reikėtų patikrinti siekiant įsitikinti, kad nustatyti reikalavimų pažeidimai buvo pašalinti, dalį;

(68) su kompleksine parama susijusi kontrolinė imtis turėtų būti nustatoma remiantis iš dalies rizikos analize, iš dalies – atsitiktinės atrankos principu. Rizikos veiksnius turėtų nustatyti kompetentinga institucija, nes ji turi geresnes galimybes atrinkti tinkamus rizikos veiksnius. Siekiant užtikrinti, kad rizikos analizė būtų tinkama ir efektyvi, jos veiksmingumas turėtų būti kasmet vertinamas ir, atsižvelgiant į kiekvieno rizikos veiksnio tinkamumą, taip pat palyginus atsitiktinių ir rizika pagrįstų imčių rezultatus ir konkrečią valstybių narių padėtį, kasmet turėtų būti atliekami reikiami atnaujinimai;

(69) su kompleksine parama susijusių patikrų vietoje imties nustatymą galima pagerinti leidžiant valstybėms narėms atsižvelgti į rizikos analizės, susijusios su gavėjų dalyvavimu Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 12 straipsnyje numatytoje ūkių konsultavimo sistemoje, taip pat gavėjų dalyvavimu atitinkamose sertifikavimo sistemose, rezultatus. Tačiau tuo atveju, jei atsižvelgiama į tą dalyvavimą, turėtų būti įrodyta, kad su tose sistemose dalyvaujančiais gavėjais susijusi rizika yra mažesnė už riziką, susijusią su tose sistemose nedalyvaujančiais gavėjais;

(70) tam tikrais atvejais su kompleksine parama susijusias patikras vietoje svarbu atlikti prieš gaunant visas paraiškas. Todėl valstybėms narėms turėtų būti leidžiama atlikti dalinę kontrolinės imties atranką prieš pasibaigiant paraiškų teikimo laikotarpiui;

(71) su kompleksine parama susijusi kontrolinė imtis paprastai turėtų būti sudaroma atrenkant dalį Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje nurodytų visų gavėjų, už kuriuos atsako atitinkama kompetentinga kontrolės institucija. Nukrypstant nuo šios taisyklės gali būti sudaromos atskiros kiekvienos iš trijų rūšių gavėjų imtys. Valstybėms narėms turėtų būti leidžiama kontrolinę imtį sudaryti remiantis imtimis, susidedančiomis iš gavėjų, atrinktų reikalavimų atitikties patikroms vietoje. Taip pat turėtų būti leidžiama šias procedūras taikyti kartu, jei taip padidinamas kontrolės sistemos veiksmingumas;

(72) jei patikroms vietoje atrenkama Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 ir 29 straipsniuose nurodyta asmenų grupė, turėtų būti užtikrinta, kad būtų patikrinta, kaip atitinkamų reikalavimų ir standartų laikosi visi grupės nariai;

(73) atliekant su kompleksine parama susijusias patikras vietoje, tame pačiame ūkyje paprastai reikia apsilankyti kelis kartus. Kad būtų sumažinta su patikromis susijusi gavėjams ir institucijoms tenkanti našta, turėtų būti galima patikras atlikti per vieną apsilankymą. Turėtų būti aiškiai nustatytas to apsilankymo laikas. Tačiau valstybės narės turėtų užtikrinti, kad reprezentatyvi ir veiksminga reikalavimų ir standartų laikymosi patikra būtų atlikta tais pačiais kalendoriniais metais;

(74) nustačius, kad patikros vietoje bus atliekamos tik bent pusėje atitinkamų sklypų, dėl to neturėtų būti proporcingai mažinama susijusi galima nuobauda;

(75) siekiant supaprastinti su kompleksine parama susijusias patikras vietoje ir geriau išnaudoti turimus tikrinimo pajėgumus, tuo atveju, kai patikrų veiksmingumas yra bent toks pats, koks būtų atliekant patikras vietoje, turėtų būti galima vietoj patikrų ūkiuose atlikti administracines patikras;

(76) be to, valstybės narės turėtų turėti galimybę, atlikdamos su kompleksine parama susijusias patikras vietoje, naudoti objektyvius specialiai tam tikriems reikalavimams ar standartams nustatytus rodiklius. Tačiau tie rodikliai turėtų būti tiesiogiai susiję su reikalavimais ar standartais, kuriems jie taikomi, ir apimti visus tikrintinus aspektus;

(77) patikros vietoje turėtų būti atliekamos tais pačiais kalendoriniais metais, kuriais pateiktos atitinkamos pagalbos paraiškos ir mokėjimo prašymai. Asmenų, teikiančių Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 46 ir 47 straipsniuose numatytos paramos vyno sektoriui paraiškas, atveju tos patikros turėtų būti atliktos bet kuriuo metu per Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį;

(78) turi būti nustatytos išsamių ir konkrečių su kompleksine parama susijusio tikrinimo ataskaitų rengimo taisyklės. Konkrečioje srityje besispecializuojantys inspektoriai turėtų nurodyti nustatytus pažeidimus ir jų sunkumą, kad mokėjimo agentūra galėtų nustatyti, kiek atitinkamai sumažinti Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje išvardytas tiesiogines išmokas ir metines išmokas arba priimti sprendimą jų neskirti;

(79) kad patikros vietoje būtų veiksmingos, jas atliekantys darbuotojai turėtų būti informuoti apie tai, kodėl gavėjas buvo atrinktas patikrai vietoje. Valstybės narės turėtų registruoti tokią informaciją;

(80) kad tais atvejais, kai tai pagrįsta atsižvelgiant į nustatytus faktus, išmokos būtų atitinkamai sumažinamos, informacija apie patikrų, susijusių su kompleksine parama, rezultatus turėtų būti pateikiama visoms mokėjimo agentūroms, atsakingoms už įvairių išmokų, kurioms taikomi kompleksinės paramos reikalavimai, valdymą;

(81) gavėjams turėtų būti pranešama apie visus galimus atlikus patikrą vietoje nustatytus reikalavimų nesilaikymo atvejus. Tikslinga numatyti konkretų terminą, per kurį gavėjai turėtų gauti tą informaciją. Tačiau atitinkami gavėjai neturėtų turėti galimybės išvengti su nustatytais reikalavimų nesilaikymo atvejais susijusių pasekmių dėl to, kad tas terminas buvo viršytas;

(82) de minimis arba išankstinio įspėjimo sistemos, atitinkamai numatytų Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 3 dalyje ir 99 straipsnio 2 dalyje, atveju turėtų būti paaiškinta, kad pareiga pranešti gavėjui apie taisomąjį veiksmą negalioja, jei gavėjas nedelsdamas jau ėmėsi veiksmų;

(83) turėtų būti nustatyti atitinkamo reikalavimų pažeidimo pašalinimo reikalavimai, taikytini tuo atveju, kai valstybė narė nusprendžia netaikyti administracinių nuobaudų dėl reikalavimų nesilaikymo, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 97 straipsnio 3 dalyje ir 99 straipsnio 2 dalyje;

(84) siekiant pagerinti kontrolę vykdančių šalių tarpusavio komunikaciją, turėtų būti numatyta, kad, mokėjimo agentūrai ar koordinuojančiai institucijai paprašius, jai būtų išsiųsti arba pateikti susipažinti atitinkami patvirtinamieji dokumentai;

(85) administracinė nuobauda turėtų būti taikoma Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje išvardytų išmokų, skirtų arba skirsimų gavėjui pagal atitinkamas kalendoriniais metais, kuriais nustatytas pažeidimas, pateiktas pagalbos paraiškas ar mokėjimo prašymus, bendrai sumai. Konkrečiu asmenų, teikiančių Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 46 ir 47 straipsniuose numatytos paramos vyno sektoriui paraiškas atveju administracinė nuobauda turėtų būti taikoma bendrai sumai, gautai pagal tuose straipsniuose nurodytos paramos paraiškas. Perplanavimo ir konversijos priemonės atveju bendra suma turėtų būti dalijama iš trijų;

(86) Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 ir 29 straipsniuose nurodytos asmenų grupės atveju sumažinimas, susijęs su tuo, kad tam tikras grupės narys nesilaikė reikalavimų, turėtų būti apskaičiuojamas vadovaujantis atitinkamomis kompleksinės paramos nuostatomis. Apskaičiuotas procentinis sumažinimo dydis turėtų būti taikomas atsižvelgiant į tai, kad su kompleksine parama susijusios pareigos yra individualios, ir laikantis proporcingumo principo. Tačiau valstybėms narėms turėtų būti palikta teisė pačioms nuspręsti, ar išmokos turėtų būti mažinamos visai grupei, ar tik reikalavimų nesilaikantiems jos nariams;

(87) reikėtų nustatyti išsamias procedūrines ir technines taisykles, susijusias su administracinių nuobaudų apskaičiavimu ir taikymu, kai nevykdomos su kompleksine parama susijusios pareigos;

(88) išmokų sumažinimai ir neskyrimas turėtų būti diferencijuojami pagal padaryto pažeidimo sunkumą, numatant galimybę sunkiausiu atveju kitais kalendoriniais metais gavėjui neskirti jokių Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje išvardytų išmokų;

(89) Tiesioginių išmokų komitetas ir Kaimo plėtros komitetas per pirmininko nustatytą laikotarpį savo nuomonių nepateikė,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatomos Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 taikymo taisyklės, susijusios su:

a) pranešimais, kuriuos valstybės narės turi teikti Komisijai vykdydamos savo pareigas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus;

b) administracinėmis patikromis ir patikromis vietoje, kurias turi vykdyti valstybės narės, kad patikrintų, ar laikomasi atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų;

c) mažiausiu patikrų vietoje lygiu ir pareiga padidinti tą lygį arba galimybe jį sumažinti;

d) atliktų patikrų ir tikrinimo bei jų rezultatų ataskaitų teikimu;

e) institucijomis, atsakingomis už atitikties patikras, ir tokių patikrų turiniu;

f) specialiomis tikrinimo priemonėmis ir metodais, kuriais nustatomas tetrahidrokanabinolio kiekis kanapėse;

g) patvirtintų tarpšakinių organizacijų tikrinimo sistemos sukūrimu ir naudojimu specialiosios išmokos už medvilnę skyrimo tikslu;

h) atvejais, kai pagalbos paraiškos ir mokėjimo prašymai arba kiti pranešimai, paraiškos ar prašymai gali būti taisomi ir tikslinami po jų pateikimo;

i) dalinio arba visiško išmokų atšaukimo taikymu ir apskaičiavimu;

j) nepagrįstai išmokėtų išmokų ir nuobaudų sumų susigrąžinimu, taip pat neteisėtai skirtų teisių į išmokas susigrąžinimu ir palūkanų taikymu;

k) administracinių nuobaudų taikymu ir apskaičiavimu;

l) reikalavimų nesilaikymo atvejo pripažinimu mažareikšmiu;

m) pagalbos paraiškomis ir mokėjimo prašymais, teisių į išmokas paraiškomis, įskaitant galutinę paraiškų pateikimo dieną, reikalavimais dėl būtiniausios informacijos, kuri turi būti pateikta paraiškose, pagalbos paraiškų keitimo arba atsiėmimo nuostatomis, reikalavimo pateikti pagalbos paraiškas taikymo išimtimi ir nuostatomis, pagal kurias valstybės narės gali taikyti supaprastintą tvarką;

n) patikrų, kuriomis siekiama patikrinti, ar vykdomos pareigos ir ar pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme pateikta informacija yra teisinga ir išsami, vykdymu, įskaitant taisykles dėl matavimo nuokrypių atliekant patikras vietoje;

o) techninėmis specifikacijomis, kurių reikia, kad būtų vienodai įgyvendinamas Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 V antraštinės dalies II skyrius;

p) valdų perleidimu;

q) išankstiniais mokėjimais;

r) patikrų, ar vykdomos su kompleksine parama susijusios pareigos, vykdymu, be kita ko, atsižvelgiant į ūkininko dalyvavimą ūkių konsultavimo sistemoje ir sertifikavimo sistemoje;

s) su kompleksine parama susijusių pareigų nevykdymo atveju taikomų administracinių nuobaudų apskaičiavimu ir taikymu, įskaitant jų taikymą paramos gavėjams, kuriuos sudaro asmenų grupė.

2 straipsnis

Keitimasis informacija apie pagalbos paraiškas, paramos paraiškas, mokėjimo prašymus ir kitas deklaracijas

1. Kad būtų galima tinkamai administruoti pagalbos schemas bei paramos priemones, tuo atveju, kai valstybėje narėje už tiesioginių išmokų ir kaimo plėtros priemonių, susijusių su tuo pačiu paramos gavėju, valdymą atsakinga daugiau nei viena mokėjimo agentūra, atitinkama valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad pagalbos paraiškose, paramos paraiškose, mokėjimo prašymuose ar kitose deklaracijose pateiktina informacija prireikus būtų prieinama visoms susijusioms mokėjimo agentūroms.

2. Jeigu patikras atlieka ne atsakinga mokėjimo agentūra, atitinkama valstybė narė užtikrina, kad ta mokėjimo agentūra gautų pakankamai informacijos apie atliktas patikras ir jų rezultatus. Mokėjimo agentūra nustato, kokios informacijos jai reikia.

3 straipsnis

Pagalbos paraiškų, paramos paraiškų, mokėjimo prašymų ir kitų deklaracijų atsiėmimas

1. Pagalbos paraišką, paramos paraišką, mokėjimo prašymą ar kitą deklaraciją arba jų dalį galima atsiimti bet kuriuo metu pateikus raštišką pareiškimą. Kompetentinga institucija registruoja tokį atsiėmimą.

Jei valstybė narė naudojasi 21 straipsnio 3 dalyje numatytomis galimybėmis, ji gali numatyti, kad kompiuterinėje gyvulių duomenų bazėje pateiktas pranešimas apie gyvulio išvežimą iš valdos būtų laikomas raštišku pareiškimu dėl atsiėmimo.

2. Jei kompetentinga institucija jau yra informavusi gavėją apie tai, kad 1 dalyje nurodyti dokumentai neatitinka reikalavimų, arba jei kompetentinga institucija yra pranešusi gavėjui apie ketinimą atlikti patikrą vietoje, arba jei per patikrą vietoje nustatoma reikalavimų nesilaikymo atvejų, su tokiais atvejais susijusias dokumentų dalis atsiimti draudžiama.

3. Atsiėmę dokumentus arba jų dalis pagal 1 dalį gavėjai atsiduria tokioje padėtyje, kurioje jie buvo prieš pateikdami tuos dokumentus arba jų dalis.

4 straipsnis

Akivaizdžių klaidų ištaisymas ir koregavimas

Gavėjo pateiktas pagalbos paraiškas, paramos paraiškas ar mokėjimo prašymus ir visus patvirtinamuosius dokumentus galima taisyti ir koreguoti bet kuriuo metu po jų pateikimo, jeigu kompetentinga institucija, remdamasi bendru tam tikro atvejo vertinimu pripažįsta akivaizdžias klaidas ir jei gavėjas elgėsi sąžiningai.

Kompetentinga institucija gali pripažinti akivaizdžias klaidas tik tuo atveju, jei jas galima nesunkiai nustatyti per pirmoje pastraipoje nurodytuose dokumentuose pateiktos informacijos redakcinio pobūdžio patikrą.

5 straipsnis

Sumažinimo, neskyrimo, atšaukimo ir nuobaudų taikymas

Jei nustačius reikalavimų nesilaikymo atvejį turi būti taikomos nuobaudos pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 (11) IV antraštinės dalies II skyrių ir išmokų atšaukimas arba nuobaudos pagal to reglamento II antraštinės dalies III ir IV skyrius ar III antraštinę dalį:

a) tiesioginių išmokų sistemų arba kaimo plėtros priemonių, kurioms taikoma integruota sistema, atveju taikomas sumažinimas, neskyrimas, atšaukimas arba nuobaudos, numatyti Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 II antraštinės dalies III ir IV skyriuose arba III antraštinėje dalyje;

b) bendrai išmokų, skirtinų atitinkamam gavėjui, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 92 straipsnyje, sumai, kuriai netaikomi a punkte nurodyti sumažinimas, neskyrimas, atšaukimas arba nuobaudos, taikomos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 IV antraštinės dalies II skyriuje numatytos nuobaudos.

Pirmoje pastraipoje nurodyti sumažinimas, neskyrimas, atšaukimas ir nuobaudos taikomi pagal šio reglamento 6 straipsnį, nedarant poveikio papildomoms nuobaudoms pagal kitas Sąjungos ar nacionalinės teisės nuostatas.

6 straipsnis

Sumažinimo, neskyrimo, atšaukimo ir nuobaudų taikymo pagal kiekvieną tiesioginių išmokų schemą arba kaimo plėtros priemonę eilės tvarka

1. Gavėjui pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 I priede nurodytą schemą skirtinų išmokų sumą nustato valstybės narės, laikydamosi pagal tą reglamentą ir atokiausiems Sąjungos regionams ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtas programas, nustatytas atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 (12) ir (ES) Nr. 229/2013 (13), nustatytų atitinkamai tiesioginės paramos schemai taikytinų sąlygų.

2. Kiekvienai Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 I priede nurodytai schemai ir kiekvienai kaimo plėtros priemonei, kuriai taikoma integruota sistema, kaip apibrėžta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 6 punkte, taikytini sumažinimas, atšaukimas ir nuobaudos apskaičiuojami, jei taikytina, tokia eilės tvarka:

a) bet kuriuo reikalavimų nesilaikymo atveju taikomi Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 II antraštinės dalies IV skyriuje numatyti sumažinimas ir nuobaudos, išskyrus to reglamento 16 straipsnyje nurodytas nuobaudas;

b) Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 III antraštinėje dalyje numatytos neskirtinos sumos apskaičiuojamos remiantis taikant a punktą gauta suma;

c) sumos, kuriomis sumažinamos išmokos tuo atveju, kai vėluojama pateikti paraišką, kaip numatyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 13 ir 14 straipsniuose, apskaičiuojamos remiantis taikant b punktą gauta suma;

d) sumos, kuriomis sumažinamos išmokos tuo atveju, kai deklaruojami ne visi žemės ūkio paskirties sklypai, kaip numatyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 16 straipsnyje, apskaičiuojamos remiantis taikant c punktą gauta suma;

e) sumos, kurios turi būti atšaukiamos, kaip numatyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 III antraštinėje dalyje, apskaičiuojamos remiantis taikant d punktą gauta suma;

f) suma, gauta taikant e punktą, remiamasi taikant: i) Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 51 straipsnio 2 dalyje numatytą linijinį sumažinimą; ii) Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 51 straipsnio 3 dalyje numatytą linijinį sumažinimą; iii) Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 65 straipsnio 2 dalies c punkte numatytą linijinį sumažinimą; iv) Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 65 straipsnio 4 dalyje numatytą linijinį sumažinimą; v) linijinį sumažinimą tuo atveju, kai pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 41 straipsnį atliktini mokėjimai viršija nacionalinę viršutinę ribą, nustatytą pagal to reglamento 42 straipsnio 2 dalį.

3. Suma, gauta taikant 2 dalies f punktą, remiamasi taikant:

a) Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 11 straipsnyje numatytą išmokų sumažinimą;

b) procentinę linijinio sumažinimo dalį, nustatytą pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 7 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą;

c) Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 8 straipsnyje nurodytą koregavimo koeficientą.

4. Suma, gauta taikant 3 dalį, remiamasi apskaičiuojant sumą, kuria sumažinamos išmokos tuo atveju, kai nesilaikoma kompleksinės paramos reikalavimų, kaip numatyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 IV antraštinės dalies II skyriuje.

7 straipsnis

Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas

1. Jei išmoka sumokėta nepagrįstai, gavėjas grąžina tą sumą ir, jei taikytina, pagal 2 dalį apskaičiuotas palūkanas.

2. Palūkanos apskaičiuojamos už laikotarpį nuo gavėjui skirtame vykdomajame rašte sumoms išieškoti nurodyto ne ilgesnio nei 60 dienų mokėjimo termino iki grąžinimo arba išskaitymo dienos.

Taikytina palūkanų norma apskaičiuojama laikantis nacionalinės teisės nuostatų, bet negali būti mažesnė už palūkanų normą, pagal nacionalines nuostatas taikomą susigrąžinant sumas.

3. 1 dalyje nurodyta pareiga grąžinti netaikoma, jeigu mokėjimas buvo neteisingai atliktas dėl kompetentingos institucijos arba kitos institucijos klaidos ir jeigu gavėjas tokios klaidos pagrįstai galėjo nepastebėti.

Tačiau jei klaida susijusi su faktiniais atitinkamos išmokos apskaičiavimo elementais, pirma pastraipa taikoma tik tuo atveju, jei apie sprendimą susigrąžinti išmokėtą sumą nebuvo pranešta per 12 mėnesių nuo mokėjimo dienos.

8 straipsnis

Valdų perleidimas

1. Šiame straipsnyje:

a) valdos perleidimas– pardavimas, nuoma ar kitas panašus su atitinkamais gamybos vienetais susijęs sandoris;

b) perleidėjas– pagalbos ir (arba) paramos gavėjas, kurio valda perleidžiama kitam pagalbos ir (arba) paramos gavėjui;

c) perėmėjas– pagalbos ir (arba) paramos gavėjas, kuriam perleidžiama valda.

2. Kai vienas pagalbos paraišką, paramos paraišką arba mokėjimo prašymą pateikęs gavėjas perleidžia visą valdą kitam gavėjui, bet dar nėra įvykdytos visos pagalbos arba paramos skyrimo sąlygos, perleidėjui neteikiama jokia pagalba arba parama už perleistą valdą.

3. Pagalba arba mokėjimas, kurių prašo perleidėjas, skiriama perėmėjui, jeigu:

a) per valstybių narių nustatytą laikotarpį perėmėjas praneša kompetentingai institucijai apie perleidimą ir prašo išmokėti pagalbą ir (arba) paramą;

b) perėmėjas pateikia kompetentingos institucijos reikalaujamus įrodymus;

c) perleista valda atitinka visas pagalbos ir (arba) paramos skyrimo sąlygas.

4. Perėmėjui informavus kompetentingą instituciją ir paprašius išmokėti pagalbą ir (arba) paramą pagal 3 dalies a punktą:

a) visos perdavėjo teisės ir pareigos, susijusios su perdavėjo ir kompetentingos institucijos teisiniais santykiais pagal pagalbos paraišką, paramos paraišką arba mokėjimo prašymą, perduodamos perėmėjui;

b) visi pagalbai ir (arba) paramai suteikti būtini veiksmai ir visos deklaracijos, perleidėjo pateiktos prieš perleidimą, taikant atitinkamas Sąjungos taisykles priskiriami perėmėjui;

c) perleista valda, jei taikytina, atitinkamais paraiškų teikimo metais laikoma atskira valda.

5. Valstybės narės, jei taikytina, gali nuspręsti skirti pagalbą ir (arba) paramą perleidėjui. Tokiu atveju:

a) perėmėjui pagalba arba parama neskiriama;

b) valstybės narės mutatis mutandis taiko 2, 3 ir 4 dalyse išdėstytus reikalavimus.

9 straipsnis

Pranešimai

1. Kiekvienais metais iki liepos 15 d. valstybės narės praneša Komisijai praėjusių metų tikrinimo duomenis ir statistinius tikrinimo duomenis pagal visas tiesioginių išmokų schemas, kaimo plėtros priemones ir vyno sektoriuje taikomas techninės pagalbos ir paramos schemas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1308/20134 46 ir 47 straipsniuose, visų pirma šiuos duomenis:

a) su atskirais gavėjais susijusius duomenis apie pagalbos paraiškas ir mokėjimo prašymus, plotus ir gyvulius, kurie deklaruoti ir (arba) už kuriuos prašoma pagalbos ir (arba) paramos, taip pat administracinių patikrų, patikrų vietoje ir ex post patikrų rezultatus;

b) jei taikytina, su kompleksine parama susijusių patikrų rezultatus, įskaitant atitinkamą sumažinimą ir neskyrimą.

c) Toks pranešimas perduodamas elektroninėmis priemonėmis, naudojantis techninėmis tikrinimo duomenų ir statistinių tikrinimo duomenų perdavimo specifikacijomis, kurias valstybėms narėms pateikia Komisija.

2. Iki 2015 m. liepos 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai pasirinktų priemonių, kuriomis tikrinama atitiktis kompleksinės paramos reikalavimams, ataskaitą ir nuorodo kompetentingas kontrolės institucijas, atsakingas už atitikties kompleksinės paramos reikalavimams ir standartams patikras. Nedelsiant pranešama apie vėlesnius toje ataskaitoje pateiktos informacijos pakeitimus.

3. Kiekvienais metais iki liepos 15 d. valstybės narės pateikia Komisijai savanoriškos susietosios paramos administravimo bei tikrinimo priemonių ataskaitą už praėjusius kalendorinius metus.

4. Informacijai, kuri Komisijai teikiama laikantis sektorių taisyklių, pagrįsti naudojami pagal integruotą sistemą numatyti kompiuteriniai duomenys.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

INTEGRUOTA ADMINISTRAVIMO IR KONTROLĖS SISTEMA

I SKYRIUS

Bendrosios taisyklės

10 straipsnis

Išankstiniai tiesioginių išmokų mokėjimai

Valstybės narės gali, netaikydamos Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 8 straipsnyje nurodyto dėl finansinės drausmės taikytino koregavimo koeficiento, atlikti išankstinius tiesioginių išmokų mokėjimus gavėjams pagal konkrečių metų pagalbos paraiškas. Mokant galutines išmokas gavėjams nuo gruodžio 1 d. atsižvelgiama į tuo metu bendrai tiesioginių išmokų už atitinkamus kalendorinius metus sumai dėl finansinės drausmės taikytiną koregavimo koeficientą.

II SKYRIUS

Pagalbos paraiškos ir mokėjimo prašymai

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

11 straipsnis

Procedūrų supaprastinimas

1. Jei reglamentuose (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013, Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 640/2014 arba šiame reglamente nenumatyta kitaip, valstybės narės gali leisti arba reikalauti, kad visi pranešimai, pagal šį reglamentą gavėjo teiktini institucijoms ir vice versa, būtų perduodami elektroninėmis priemonėmis, jeigu taip nėra diskriminuojami gavėjai ir imamasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad visų pirma:

a) būtų aiškiai nustatyta gavėjo tapatybė;

b) gavėjas atitiktų visus reikalavimus pagal atitinkamą tiesioginių išmokų schemą arba kaimo plėtros priemonę;

c) perduodami duomenys būtų patikimi atsižvelgiant į tinkamą tiesioginių išmokų schemos arba kaimo plėtros priemonės valdymą; jei naudojamasi kompiuterinės gyvulių duomenų bazės, kaip apibrėžta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 9 punkte, duomenimis, ta duomenų bazė turi būti pakankama, kad būtų užtikrintas tinkamam atitinkamos tiesioginių išmokų schemos arba kaimo plėtros priemonės valdymui būtinas patikimumo ir įgyvendinimo lygis;

d) jei kartu su paraiška pateikiami dokumentai negali būti perduodami elektroniniu būdu, tokie dokumentai kompetentingoms institucijoms pristatomi iki to paties termino, kaip ir teikiant duomenis ne elektroninio ryšio priemonėmis.

2. Valstybės narės, laikydamosi 1 dalyje nustatytų sąlygų, gali numatyti supaprastintą pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų teikimo tvarką, jei institucijos jau turi duomenis, visų pirma jei padėtis nepasikeitė nuo paskutinės pagalbos paraiškos arba paskutinio mokėjimo prašymo pateikimo pagal atitinkamą tiesioginių išmokų schemą arba kaimo plėtros priemonę, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalyje. Pagalbos paraiškų ir mokėjimo prašymų atveju valstybės narės gali nuspręsti naudotis iš nacionalinių institucijų turimų duomenų šaltinių gautais duomenimis. Tokiu atveju valstybė narė užtikrina, kad tie duomenų šaltiniai būtų pakankamai patikimi, kad būtų galima tinkamai tvarkyti duomenis ir taip užtikrinti jų patikimumą, vientisumą ir saugumą.

3. Informacijos, kurią būtina nurodyti kartu su pagalbos paraiška pateiktinuose patvirtinamuosiuose dokumentuose, kompetentinga institucija gali, kai įmanoma, tiesiogiai prašyti iš tos informacijos šaltinio.

12 straipsnis

Bendrosios nuostatos dėl bendrosios paraiškos ir paramos paraiškų pagal kaimo plėtros priemones teikimo

1. Jei valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 4 dalį nusprendžia, kad pagalbos paraiškas pagal tiesioginių išmokų schemas ir mokėjimo prašymus pagal kaimo plėtros priemones galima pateikti bendrojoje paraiškoje, šio reglamento 20, 21 ir 22 straipsniai mutatis mutandis taikomi vykdant tam tikrus reikalavimus, nustatytus pagal tas schemas ar priemones teikiamai pagalbos paraiškai ir (arba) mokėjimo prašymui.

2. Pagalbos ir (arba) paramos pagal bet kurią su plotu susijusių tiesioginių išmokų schemą arba kaimo plėtros priemonę prašantis paramos gavėjas gali pateikti tik vieną bendrąją paraišką per metus.

3. Valstybės narės numato atitinkamą paramos paraiškų teikimo pagal pagal kaimo plėtros priemones tvarką.

13 straipsnis

Galutinė bendrosios paraiškos, pagalbos paraiškų arba mokėjimo prašymų pateikimo diena

1. Valstybės narės nustato galutines dienas, iki kurių reikia pateikti bendrąją paraišką, pagalbos paraiškas arba mokėjimo prašymus. Galutinė diena negali būti vėlesnė nei kiekvienų metų gegužės 15 d. Tačiau Estija, Latvija, Lietuva, Suomija ir Švedija gali nustatyti vėlesnę dieną, kuri negali būti vėlesnė nei birželio 15 d.

Nustatydamos galutines dienas, valstybės narės atsižvelgia į tai, kiek laiko reikia visiems susijusiems duomenims surinkti, kad būtų užtikrintas tinkamas administracinis ir finansinis pagalbos ir (arba) paramos valdymas, ir užtikrina galimybę sudaryti veiksmingų patikrų tvarkaraštį.

2. Laikantis Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 78 straipsnio antroje pastraipoje nurodytos procedūros, tam tikrose zonose dėl išskirtinių klimato sąlygų gali būti nustatytos vėlesnės šio straipsnio 1 dalyje nurodytos galutinės dienos.

14 straipsnis

Bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo turinys

1. Bendrojoje paraiškoje arba mokėjimo prašyme nurodoma visa informacija, būtina atitikčiai pagalbos ir (arba) paramos reikalavimams nustatyti, visų pirma:

a) paramos gavėjo tapatybė;

b) išsamūs duomenys apie atitinkamas tiesioginių išmokų schemas ir (arba) kaimo plėtros priemones;

c) pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 7 straipsnyje numatytą identifikavimo ir registravimo sistemą nustatytos teisės į išmokas pagal bazinės išmokos schemą;

d) išsami informacija, pagal kurią galima aiškiai nustatyti visus valdoje esančius žemės ūkio paskirties sklypus, jų plotą hektarais šimtųjų tikslumu, jų vietą ir, jei reikalaujama, papildomos žemės ūkio paskirties sklypų naudojimo specifikacijos;

e) jei taikytina, išsami informacija, pagal kurią galima aiškiai nustatyti ne žemės ūkio paskirties žemę, už kurią prašoma paramos pagal kaimo plėtros priemones;

f) jei taikytina, visi patvirtinamieji dokumentai, kurių reikia, kad būtų galima nustatyti atitiktį atitinkamos schemos ir (arba) priemonės reikalavimams;

g) gavėjo pareiškimas, kad jis yra susipažinęs su sąlygomis, susijusiomis su atitinkamomis tiesioginių išmokų schemomis arba kaimo plėtros priemonėmis;

h) jei taikytina, gavėjo nurodymas, kad jo vykdoma veikla yra įtraukta į Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 9 straipsnio 2 dalies pirmoje ir antroje pastraipose nurodytos ne žemės ūkio veiklos sąrašą.

2. Siekiant nustatyti 1 dalies c punkte nurodytas teises į išmokas, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalį gavėjui teikiamose iš anksto nustatytose formose nurodomos pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 7 straipsnyje numatytą identifikavimo ir registravimo sistemą nustatytos teisės į išmokas.

3. Pirmaisiais bazinės išmokos schemos taikymo metais valstybės narės gali nukrypti nuo šio straipsnio ir šio reglamento 17 straipsnio nuostatų dėl teisių į išmokas.

15 straipsnis

Bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo pakeitimai

1. Atskirus žemės ūkio paskirties sklypus arba atskiras teises į išmokas galima įtraukti į bendrąją paraišką ar mokėjimo prašymą arba juose pakoreguoti po bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo galutinės pateikimo dienos, jei laikomasi reikalavimų pagal atitinkamas tiesioginių išmokų schemas arba kaimo plėtros priemones.

Tomis pačiomis sąlygomis gali būti daromi ir pakeitimai, susiję su tiesioginių išmokų schemos arba kaimo plėtros priemonės taikymu bendrojoje paraiškoje jau deklaruotiems atskiriems žemės ūkio paskirties sklypams arba teisėms į išmokas.

Jei pirmoje ir antroje pastraipose nurodyti pakeitimai susiję su pateiktinais patvirtinamaisiais dokumentais arba sutartimis, tuos dokumentus arba sutartis galima atitinkamai iš dalies pakeisti.

2. Apie pakeitimus, padarytus pagal 1 dalį, kompetentingai institucijai pranešama raštu iki atitinkamų metų gegužės 31 d.; Estijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Suomijoje ir Švedijoje apie tuos pakeitimus turi būti pranešama iki atitinkamų metų birželio 15 d.

Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos, valstybės narės gali nustatyti ankstesnę galutinę pranešimo apie pakeitimus dieną. Tačiau ta diena negali būti ankstesnė nei 15 kalendorinių dienų po bendrosios paraiškos arba mokėjimo prašymo galutinės pateikimo dienos, nustatytos pagal 13 straipsnio 1 dalį.

3. Jei kompetentinga institucija jau yra informavusi gavėją apie tai, kad bendroji paraiška arba mokėjimo prašymas neatitinka reikalavimų, arba pranešusi gavėjui apie ketinimą atlikti patikrą vietoje, arba jei atliekant patikrą vietoje buvo nustatyta reikalavimų nesilaikymo atvejų, draudžiama atlikti su žemės ūkio paskirties sklypais, kurių atveju nesilaikoma reikalavimų, susijusius pakeitimus pagal straipsnio 1 dalį.

16 straipsnis

Iš anksto nustatytų formų ištaisymas

Jei pasikeitė kokie nors duomenys, visų pirma susiję su teisių į išmokas perleidimu pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 34 straipsnį, arba jei informacija iš anksto nustatytose formose yra neteisinga, teikdamas bendrąją paraišką, pagalbos paraišką ir (arba) mokėjimo prašymą gavėjas ištaiso Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalyje nurodytą iš anksto nustatytą formą.

2 skirsnis

Pagal su plotu susijusios pagalbos schemas teikiamos pagalbos paraiškos ir pagal su plotu susijusios paramos priemones teikiami mokėjimo prašymai

17 straipsnis

Pagal su plotu susijusios pagalbos schemas teikiamoms pagalbos paraiškoms ir pagal su plotu susijusios paramos priemones teikiamiems mokėjimo prašymams taikomi specialūs reikalavimai

1. Siekdama nustatyti visus valdoje ir (arba) ne žemės ūkio paskirties žemėje, kaip nurodyta 14 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose, esančius žemės ūkio paskirties sklypus, kompetentinga institucija, naudodamasi GIS pagrįsta sąsaja, gavėjui pateikia iš anksto nustatytą formą ir atitinkamą grafinę medžiagą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalyje (toliau – geoerdvinė pagalbos paraiškos forma), kuria naudojantis galima apdoroti erdvinius ir raidinius skaitmeninius deklaruotų plotų duomenis.

2. 1 dalis taikoma:

a) nuo 2016 paraiškų teikimo metų – tokiam skaičiui gavėjų, kuris būtinas norint apimti bent 25 % viso ploto, praėjusiais metais nustatyto pagal bazinės išmokos schemą arba vienkartinės išmokos už plotus schemą;

b) nuo 2017 paraiškų teikimo metų – tokiam skaičiui gavėjų, kuris būtinas norint apimti bent 75 % viso ploto, praėjusiais metais nustatyto pagal bazinės išmokos schemą arba vienkartinės išmokos už plotus schemą;

c) nuo 2018 paraiškų teikimo metų – visiems gavėjams.

3. Jeigu gavėjas negali pateikti pagalbos paraiškos ir (arba) mokėjimo prašymo naudodamasis geoerdvine pagalbos paraiškos forma, kompetentinga institucija jam teikia:

a) reikiamą techninę pagalbą arba

b) iš anksto nustatytas formas ir atitinkamą grafinę medžiagą popieriniu formatu. Šiuo atveju kompetentinga institucija perkelia gavėjo pateiktą informaciją į geoerdvinę pagalbos paraiškos formą.

4. Gavėjui teikiamose iš anksto nustatytose formose nurodomas didžiausias kiekviename kontroliniame sklype esantis reikalavimus atitinkantis plotas pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 5 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir praėjusiais metais taikant bazinės išmokos schemą, vienkartinės išmokos už plotus schemą ir (arba) su plotu susijusią kaimo plėtros priemonę nustatytas kiekvieno žemės ūkio paskirties sklypo plotas.

Grafinėje medžiagoje, teikiamoje gavėjui pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalį, nurodomos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 5 straipsnio 1 dalyje minimų kontrolinių sklypų ribos ir unikalūs atpažinties numeriai, taip pat praėjusiais metais nustatytos žemės ūkio paskirties sklypų ribos, kad gavėjai galėtų tiksliai nurodyti kiekvieno žemės ūkio paskirties sklypo vietą ir dydį. Nuo 2016 paraiškų teikimo metų toje medžiagoje taip pat nurodomas praėjusiais metais nustatytas ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipas, dydis ir vieta.

5. Gavėjas aiškiai nurodo ir deklaruoja kiekvieno žemės ūkio paskirties sklypo plotą ir, jei taikytina, ekologiniu požiūriu svarbių vietovių tipą, dydį ir vietą. Norėdamas gauti žalinimo išmoką, gavėjas taip pat nurodo deklaruojamų žemės ūkio paskirties sklypų naudojimo paskirtį.

Šiuo tikslu gavėjas gali patvirtinti informaciją, kuri jau pateikta iš anksto nustatytoje formoje. Tačiau jei iš anksto nustatytoje formoje pateikta informacija apie žemės ūkio paskirties sklypo plotą, vietą arba ribas arba, jei taikytina, apie ekologiniu požiūriu svarbių vietovių dydį ir vietą yra neteisinga arba neišsami, gavėjas tą informaciją ištaiso arba pakeičia.

Kompetentinga institucija, remdamasi gavėjų iš anksto nustatytoje formoje ištaisyta arba papildyta informacija, įvertina, ar reikia atnaujinti atitinkamo kontrolinio sklypo duomenis atsižvelgiant į Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 5 straipsnio 3 dalį.

6. Jeigu gavėjas vykdo lygiavertę praktiką pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnio 3 dalies a punktą laikydamasis įsipareigojimų, prisiimtų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 (14) 39 straipsnio 2 dalį arba Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 straipsnio 2 dalį, tokie įsipareigojimai nurodomi pagalbos paraiškoje pateikiant nuorodą į atitinkamą mokėjimo prašymą.

Jeigu gavėjas vykdo lygiavertę praktiką pagal nacionalines arba regionines aplinkosaugos sertifikavimo sistemas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnio 3 dalies b punkte, mutatis mutandis taikomos šio straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatos dėl iš anksto nustatytos formos ir gavėjo deklaracijos.

Vykdydami regionų lygmens ar bendrą įgyvendinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 5 bei 6 dalis ir su ekologiniu požiūriu svarbiomis vietovėmis susijusias individualias pareigas, tokio regionų lygmens ar bendro įgyvendinimo dalyviai aiškiai nurodo ir deklaruoja kiekviename žemės ūkio paskirties sklype esančios ekologiniu požiūriu svarbios vietovės tipą, dydį ir vietą pagal šio straipsnio 5 dalį. Savo pagalbos paraiškoje arba mokėjimo prašyme gavėjai pateikia nuorodą į regionų lygmens ar bendro įgyvendinimo deklaraciją, kaip nurodyta šio reglamento 18 straipsnyje.

7. Su plotais, kuriuose auginamos kanapės pagal Reglamento (EB) Nr. 1307/2013 32 straipsnio 6 dalį, susijusioje bendrojoje paraiškoje pateikiama:

a) visa informacija, reikalinga kanapėmis užsėtiems sklypams identifikuoti, įskaitant naudotų sėklų veisles;

b) duomenys apie panaudotų sėklų kiekį (kg/ha);

c) oficialios sėklų pakuotės etiketės pagal Tarybos direktyvą 2002/57/EB (15), visų pirma jos 12 straipsnį, arba kitas valstybės narės lygiaverčiu pripažįstamas dokumentas.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos c punkto, jei sėjama po bendrosios paraiškos galutinės pateikimo dienos, etiketės pateikiamos ne vėliau kaip birželio 30 d. Jei etiketes reikia pateikti ir kitoms nacionalinėms institucijoms, valstybės narės gali numatyti, kad pagal šį punktą pateiktos etiketės būtų gražinamos gavėjui. Ant grąžintų etikečių pažymima, kad jos buvo naudojamos teikiant paraišką.

8. Pateikiant Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 IV antraštinės dalies 2 skyriuje numatytos specialiosios išmokos už medvilnę bendrąją paraišką nurodoma:

a) naudotos medvilnės sėklos veislės pavadinimas;

b) jei taikytina, patvirtintos tarpšakinės organizacijos, kuriai priklauso gavėjas, pavadinimas ir adresas.

9. Plotai, kuriems netaikomos Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III, IV ir V antraštinėse dalyse numatytos pagalbos schemos arba Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nurodytos vyno sektoriaus paramos schemos, deklaruojami vienoje arba keliose skiltyse „Kita paskirtis“.

18 straipsnis

Regionų lygmens arba bendro įgyvendinimo deklaracija

Kiekvienas regionų lygmens arba bendro įgyvendinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 5 arba 6 dalį dalyvis kartu su pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymu kiekvienu atskiru atveju pateikia regionų lygmens arba bendro įgyvendinimo deklaraciją.

Deklaracijoje nurodoma visa papildoma informacija, kuri būtina, kad būtų galima patikrinti, ar laikomasi su regionų lygmens arba bendru įgyvendinimu, vykdomu pagal to reglamento 46 straipsnio 5 arba 6 dalį, susijusių pareigų, visų pirma:

a) kiekvieno dalyvio unikalus atpažinties numeris;

b) mažiausia procentinė dalis, kurios turi laikytis kiekvienas atskiras dalyvis, kaip nurodyta to reglamento 46 straipsnio 6 dalies antroje pastraipoje;

c) gretimų ekologiniu požiūriu svarbių vietovių vientisų struktūrų, kaip nurodyta to reglamento 46 straipsnio 5 dalyje, ar bendros ekologiniu požiūriu svarbios vietovės, kaip nurodyta to reglamento 46 straipsnio 6 dalyje, kurių atžvilgiu pareigų laikomasi bendrai, bendras plotas;

d) iš anksto nustatyta grafinė medžiaga, kurioje nurodomos kontrolinių sklypų ribos ir unikalūs atpažinties numeriai, pagal kuriuos galima aiškiai nustatyti gretimų ekologiniu požiūriu svarbių vietovių vientisas struktūras arba bendrą ekologiniu požiūriu svarbią vietovę ir nurodyti jų ribas.

Vykdant regionų lygmens įgyvendinimą, jei Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 46 straipsnio 6 dalyje numatytame detaliajame plane yra pateikta visa šio straipsnio antroje pastraipoje nurodyta informacija, pirmoje pastraipoje nurodyta deklaracija gali būti pakeista nuoroda į tą planą.

Vykdant bendrą įgyvendinimą, su pirmoje pastraipoje nurodyta deklaracija pateikiamas Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 47 straipsnio 4 dalyje numatytas rašytinis susitarimas.

19 straipsnis

Dalyvavimo smulkiųjų ūkininkų sistemoje ir pasitraukimo iš jos paraiškos

1. 2015 m. pateiktose paraiškose dalyvauti Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 62 straipsnio 1 dalyje nurodytoje smulkiųjų ūkininkų sistemoje pateikiama nuoroda į bendrąją paraišką, kurią už 2015 paraiškų teikimo metus pateikė tas pats gavėjas, ir, jei taikytina, gavėjo pareiškimas, kad jis yra susipažinęs su to reglamento 64 straipsnyje numatytomis specialiomis smulkiųjų ūkininkų sistemai taikytinomis sąlygomis.

Valstybės narės gali nuspręsti, kad pirmoje pastraipoje nurodyta paraiška turi būti pateikiama su bendrąja paraiška arba kaip jos dalis.

2. Nuo 2016 paraiškų teikimo metų valstybės narės numato supaprastintą Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 3 dalyje nurodytą paraiškų teikimo tvarką.

3. Taikant 2 dalyje nurodytą paraiškų teikimo tvarką naudotinos iš anksto nustatytos formos sudaromos remiantis informacija, pateikta kartu su bendrąja paraiška už 2015 paraiškų teikimo metus, ir jose visų pirma pateikiama:

a) visa papildoma informacija, būtina atitikčiai Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 64 straipsnio reikalavimams nustatyti, ir atitinkamais atvejais visa papildoma informacija, kurios reikia patvirtinti, kad gavėjas vis dar atitinka to reglamento 9 straipsnio reikalavimus;

b) gavėjo pareiškimas, kad jis yra susipažinęs su Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 64 straipsnyje numatytai smulkiųjų ūkininkų sistemai taikytinomis specialiomis sąlygomis.

Jei valstybės narės pasirenka Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 63 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatytą mokėjimo būdą, bet netaiko tos dalies trečios pastraipos, iš anksto nustatytos formos, nukrypstant nuo šios dalies pirmos pastraipos, pateikiamos pagal šio skyriaus 1 skirsnį.

4. Gavėjai, nusprendę pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 62 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą arba to reglamento 62 straipsnio 2 dalį pasitraukti iš smulkiųjų ūkininkų sistemos po 2015 metų, apie tai praneša kompetentingai institucijai laikydamiesi valstybių narių nustatytos tvarkos.

3 skirsnis

Kitos paraiškos

20 straipsnis

Pagalbos paraiškoms taikomos specialiosios nuostatos

Gavėjas, kuris prašo suteikti pagalbą ne pagal su plotu susijusios pagalbos schemas, o pagal kitą Reglamento (EB) Nr. 1307/2013 I priede nurodytą sistemą arba pagal vyno sektoriaus paramos sistemas vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 46 ir 47 straipsniais ir kuriam priklauso žemės ūkio paskirties žemės plotai, tuos plotus deklaruoja savo pagalbos paraiškos formoje pagal šio reglamento 17 straipsnį.

Gavėjas, kuriam taikomos tik Reglamento (EB) Nr. 1308/2013 46 ir 47 straipsniuose numatytos su kompleksine parama susijusios pareigos, savo pagalbos paraiškos formoje deklaruoja kiekvienais kalendoriniais metais, kuriais tos pareigos turi būti vykdomos, savo turimus plotus.

Tačiau valstybės narės gali atleisti gavėjus nuo pirmoje ir antroje pastraipose numatytų pareigų, jei kompetentingos institucijos atitinkamą informaciją gauna per kitas administravimo ir kontrolės sistemas, kurių suderinamumas su integruota sistema užtikrinamas pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 61 straipsnį.

21 straipsnis

Pagalbos už gyvulius paraiškai ir pagal su gyvuliais susijusios paramos priemones teikiamiems mokėjimo prašymams taikomi reikalavimai

1. Pagalbos už gyvulius paraiškoje, kaip apibrėžta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 15 punkte, arba mokėjimo prašyme, kuris teikiamas pagal su gyvuliais susijusios paramos priemones, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 14 punkte, pateikiama visa informacija, būtina atitikčiai pagalbos ir (arba) paramos reikalavimams nustatyti, visų pirma:

a) paramos gavėjo tapatybė;

b) nuoroda į bendrąją paraišką, jei ji jau pateikta;

c) kiekvienos rūšies gyvulių, dėl kurių pateikta pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas, skaičius, ir, galvijų atveju, – jų identifikacijos kodai;

d) jei taikytina, gavėjo įsipareigojimas valstybės narės nustatytu laikotarpiu savo valdoje laikyti c punkte nurodytus gyvulius ir informacija apie vietą arba vietas, kuriose bus laikomi gyvuliai, įskaitant ir tuo laikotarpiu;

e) jei taikytina, visi patvirtinamieji dokumentai, būtini atitikčiai atitinkamos sistemos arba priemonės reikalavimams nustatyti;

f) gavėjo pareiškimas, kad jis yra susipažinęs su atitinkamos pagalbos ir (arba) paramos skyrimo sąlygomis.

2. Kiekvienam gyvulių laikytojui užtikrinama teisė iš kompetentingos institucijos be jokių apribojimų, pagrįstais intervalais ir pernelyg nedelsiant gauti kompiuterinėje gyvulių duomenų bazėje laikomą informaciją, susijusią su jo ir jo gyvulių duomenimis. Teikdamas pagalbos už gyvulius paraišką arba mokėjimo prašymą, gavėjas patvirtina, kad tie duomenys yra teisingi ir išsamūs, arba pataiso neteisingus ar įrašo trūkstamus duomenis.

3. Valstybės narės gali nuspręsti, kad kai kurios 1 dalyje nurodytos informacijos nereikia įtraukti į pagalbos už gyvulius paraišką arba mokėjimo prašymą, jei ji jau perduota kompetentingai institucijai.

4. Valstybės narės gali nustatyti tvarką, pagal kurią, teikiant pagalbos už gyvulius paraišką arba mokėjimo prašymą, būtų galima pasinaudoti reikiamais kompiuterinėje gyvulių duomenų bazėje laikomais duomenimis, jei ta bazė yra pakankama, kad būtų užtikrintas tinkamam atitinkamų pagalbos schemų arba paramos priemonių valdymui atskirų gyvulių lygmeniu būtinas patikimumo ir įgyvendinimo lygis.

Pirmoje pastraipoje nurodytą tvarką gali sudaryti sistema, pagal kurią gavėjas gali prašyti pagalbos ir (arba) paramos už visus gyvulius, kurie, remiantis kompiuterinėje gyvulių duomenų bazėje esančiais duomenimis, valstybės narės nustatytą dieną arba jos nustatytu laikotarpiu atitinka pagalbos ir (arba) paramos skyrimo reikalavimus.

Tokiu atveju valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad:

a) laikantis atitinkamai pagalbos schemai ir (arba) paramos priemonei taikomų nuostatų, antroje pastraipoje nurodyta diena arba laikotarpis būtų aiškiai nustatyti ir žinomi gavėjui;

b) gavėjui būtų žinoma, kad nustačius, jog gyvuliai, už kuriuos būtų galima skirti pagalbą arba paramą, gyvulių identifikavimo ir registravimo sistemoje yra neteisingai identifikuoti arba registruoti, laikoma, kad tie gyvuliai neatitinka reikalavimų, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 31 straipsnyje.

5. Valstybės narės gali numatyti, kad kai kuri 1 dalyje nurodyta informacija gali arba turi būti perduodama per jos patvirtintą įstaigą ar įstaigas. Tačiau gavėjas lieka atsakingas už perduodamus duomenis.

4 skirsnis

Su teisėmis į išmokas susijusios specialiosios nuostatos

22 straipsnis

Teisių į išmokas skyrimas arba jų vertės padidinimas

1. Paraiškos skirti teises į išmokas arba padidinti teisių į išmokas vertę pagal bazinės išmokos sistemą vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 20 straipsniu, 24 straipsniu, 30 straipsniu, išskyrus 7 dalies e punktą, ir 39 straipsniu teikiamos iki valstybių narių nustatytos dienos. Nustatyta diena negali būti vėlesnė nei atitinkamų kalendorinių metų gegužės 15 d.

Tačiau Estija, Latvija, Lietuva, Suomija ir Švedija gali nustatyti vėlesnę dieną, kuri negali būti vėlesnė nei birželio 15 d.

2. Valstybės narės gali nuspręsti, kad teisių į išmokas paraiška yra teikiama tuo pačiu metu, kaip pagalbos paraiška pagal bazinės išmokos sistemą.

23 straipsnis

Nepagrįstai suteiktų teisių į išmokas susigrąžinimas

1. Jeigu pagal Reglamentą (ES) Nr. 1307/2013 gavėjams paskirsčius teises į išmokas nustatoma, kad tokių teisių suteikta per daug, suteiktų teisių į išmokas perteklius grąžinamas į nacionalinį rezervą arba regioninius rezervus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 30 straipsnyje.

Jei pirmoje pastraipoje nurodytą klaidą padarė kompetentinga institucija arba kita institucija ir jei tos klaidos gavėjas pagrįstai negalėjo pastebėti, atitinkamai pakoreguojama tam gavėjui suteiktų likusių teisių į išmokas vertė.

Jei paramos gavėjas, kuriam suteikta per daug teisių į išmokas, per tą laiką teises į išmokas perleidžia kitiems gavėjams, tų teisių perėmėjai taip pat privalo vykdyti pirmoje pastraipoje nustatytą pareigą proporcingai jiems perleistam teisių į išmokas skaičiui, jei gavėjas, kuriam tos teisės buvo suteiktos pirmiausiai, neturi pakankamai teisių į išmokas, kad galėtų grąžinti atitinkamą nepagrįstai suteiktų teisių į išmokas skaičių.

2. Jeigu pagal Reglamentą (ES) Nr. 1307/2013 gavėjams suteikus teises į išmokas nustatoma, kad gavėjo gautos išmokos už 2014 m., kaip nurodyta to reglamento 26 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, arba teisių į išmokas, kurias gavėjas turi paraiškos už 2014 m. pateikimo dieną, vertė, kaip nurodyta to reglamento 26 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje, arba teisių į išmokas vieneto vertė, kaip nurodyta to reglamento 26 straipsnio 5 dalyje, arba padidinta teisių į išmokas vieneto vertė, kaip numatyta to reglamento 30 straipsnio 10 dalyje, arba gavėjo gautos pagalbos už kalendorinius metus, einančius prieš bazinės išmokos sistemos įgyvendinimo metus, bendra vertė, kaip nurodyta to reglamento 40 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje, buvo per didelės, atitinkamai pakoreguojama neteisinga nuoroda pagrįsta atitinkamo gavėjo teisių į išmokas vertė.

Taip koreguojamos ir teisės į išmokas, kurios per tą laiką perleistos kitiems gavėjams.

Sumažinimo vertė grąžinama į nacionalinį rezervą ar regioninius rezervus, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 30 straipsnyje.

3. Jeigu pagal Reglamentą (ES) Nr. 1307/2013 gavėjams suteikus teises į išmokas nustatoma, kad tam pačiam gavėjui taikomos tiek 1 dalyje, tiek 2 dalyje nurodytos aplinkybės, visų teisių į išmokas vertė koreguojama, kaip nurodyta 2 dalyje, prieš nepagrįstai suteiktas teises į išmokas grąžinant į nacionalinį rezervą arba regioninius rezervus pagal 1 dalį.

4. Dėl šiame straipsnyje numatyto teisių į išmokas skaičiaus ir (arba) vertės koregavimo neturi būti sistemingai perskaičiuojamos likusios teisės į išmokas.

5. Valstybės narės gali nuspręsti nesusigrąžinti nepagrįstai suteiktų teisių į išmokas, jei elektroniniame registre, kuriame identifikuojamos ir registruojamos teisės į išmokas, nustatyta bendra tokių teisių į išmokas vertė per tikrinimą, kuris atliekamas siekiant pakoreguoti teises į išmokas, kaip numatyta šiame straipsnyje, yra ne didesnė kaip 50 EUR bet kuriais metais, kuriais pagal Reglamentą (ES) Nr. 1307/2013 taikoma bazinės išmokos sistema.

Sumos, nepagrįstai išmokėtos už paraiškų teikimo metus, einančius prieš koregavimo metus, gali būti susigrąžinamos pagal šio reglamento 7 straipsnį. Nustatant tokias nepagrįstai išmokėtas sumas atsižvelgiama į šiame straipsnyje numatyto koregavimo poveikį teisių į išmokas už visus atitinkamus metus skaičiui ir prireikus jų vertei.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

PATIKROS

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

24 straipsnis

Bendrieji principai

1. Šiame reglamente numatytos administracinės patikros ir patikros vietoje atliekamos taip, kad būtų veiksmingai patikrinta:

a) pagalbos paraiškoje, paramos paraiškoje, mokėjimo prašyme ar kitoje deklaracijoje pateiktos informacijos tikslumas ir išsamumas;

b) visų atitikties reikalavimams kriterijų, taip pat įsipareigojimų bei kitų pareigų pagal atitinkamą pagalbos schemą ir (arba) paramos priemonę ir sąlygų, kuriomis skiriama pagalba ir (arba) parama arba atleidžiama nuo pareigų, laikymasis;

c) su kompleksine parama susiję reikalavimai ir standartai.

2. Valstybės narės užtikrina, kad patikrinti, ar laikomasi visų taikomų Sąjungos teisės aktuose arba atitinkamuose nacionalinės teisės aktuose ir dokumentuose, kuriuose nustatyta įgyvendinimo tvarka, arba kaimo plėtros programoje nustatytų sąlygų būtų galima pagal valstybių narių nustatytus tam tikrus patikrinamus rodiklius.

3. Administracinių patikrų ir patikrų vietoje rezultatai vertinami siekiant nustatyti, ar kilusios problemos iš esmės galėtų kelti pavojų kitiems panašiems veiksmams, gavėjams ar kitoms įstaigoms. Vertinant taip pat nustatoma tokių atvejų priežastis, tolesnis nagrinėjimas, kurio gali prireikti, ir reikiami taisomieji bei prevenciniai veiksmai.

4. Kompetentinga institucija atlieka fizines patikras tuo atveju, jei iš ortofotografijos vaizdų (palydovinių nuotraukų arba aeronuotraukų) analizės negaunama rezultatų, pagal kuriuos būtų galima padaryti kompetentingai institucijai priimtinas galutines išvadas apie žemės ploto, kurio administracinės patikros ar patikros vietoje atliekamos, atitiktį pagalbos ir (arba) paramos skyrimo reikalavimams arba teisingą dydį.

5. Šis skyrius taikomas visoms pagal šį reglamentą vykdomoms patikroms nepažeidžiant IV ir V antraštinėse dalyse numatytų specialių taisyklių. Tačiau 3 dalis netaikoma V antraštinei daliai.

25 straipsnis

Pranešimas apie patikras vietoje

Apie patikras vietoje gali būti pranešama, jei tai nekenkia jų tikslui ar veiksmingumui. Pranešama griežtai laikantis trumpiausio būtino laikotarpio, kuris neviršija 14 dienų.

Tačiau apie patikras vietoje, atliekamas pagalbos už gyvulius paraiškų arba mokėjimo prašymų pagal su gyvuliais susijusios paramos priemones atveju, pranešama ne anksčiau kaip prieš 48 valandas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus. Be to, jeigu su kompleksine parama susijusiems aktams ir standartams taikytinuose teisės aktuose nustatyta, kad patikra vietoje turi būti atliekama iš anksto nepranešus, tos taisyklės taikomos ir su kompleksine parama susijusioms patikroms vietoje.

26 straipsnis

Patikrų vietoje laikas

1. Šiame reglamente numatytos patikros vietoje prireikus atliekamos tuo pačiu metu, kaip ir visos kitos Sąjungos teisės aktuose numatytos patikros.

2. Įgyvendinant kaimo plėtros priemones, kurioms taikoma integruota sistema, patikros vietoje paskirstomos per metus remiantis rizikos, kylančios dėl įvairių įsipareigojimų pagal kiekvieną priemonę, analize.

3. Atliekant patikras nustatoma, ar laikomasi visų su pagalbos schemomis arba paramos priemonėmis susijusių atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų, kurių atžvilgiu gavėjas pasirinktas pagal 34 straipsnį.

Patikros vietoje yra tik trumpiausios būtinos trukmės.

4. Jei tam tikrų atitikties kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų laikymąsi galima patikrinti tik per konkretų laikotarpį, atliekant patikras vietoje gali prireikti vėlesnių papildomų apsilankymų vietoje. Tokiu atveju patikros vietoje koordinuojamos taip, kad tokie apsilankymai pas vieną gavėją būtų trumpiausios būtinos trukmės, o jų skaičius – mažiausias būtinas. Prireikus per tokius apsilankymus taip pat gali būti atliekamas nuotolinis stebėjimas, kaip nurodyta 40 straipsnyje.

Jeigu būtini papildomi apsilankymai, susiję su pūdymui palikta žeme, laukų ribomis, apsauginėmis juostomis, prie miško pakraščių esančių reikalavimus atitinkančių hektarų juostomis, tarpiniais pasėliais ir (arba) žaliosios dangos plotais, kurie deklaruoti kaip ekologiniu požiūriu svarbi vietovė, tokių papildomų apsilankymų skaičius 50 % atvejų turi būti susijęs su tuo pačiu atsižvelgiant į riziką atrinktu gavėju, o likusieji 50 % atvejų – su įvairiais papildomai atrinktais paramos gavėjais. Įvairūs papildomi gavėjai atsitiktinai atrenkami iš visų gavėjų, deklaravusių, kad pūdymui palikta žemė, laukų ribos, apsauginės juostos, prie miško pakraščių esančios reikalavimus atitinkančių hektarų juostos, tarpiniai pasėliai ir (arba) žaliosios dangos plotai yra ekologiniu požiūriu svarbi vietovė, ir tokius apsilankymus galima apriboti apsilankymais žemės plotuose, deklaruotuose kaip pūdymui palikta žemė, laukų ribos, apsauginės juostos, prie miško pakraščių esančios reikalavimus atitinkančių hektarų juostos, tarpiniai pasėliai ir (arba) žaliosios dangos plotai.

Jeigu būtini papildomi apsilankymai, kiekvienam papildomam apsilankymui taikomas 25 straipsnis.

27 straipsnis

Keitimasis pranešimais apie patikrų rezultatus

Jei taikytina, atliekant su atitiktimi reikalavimams susijusias administracines patikras ir patikras vietoje atsižvelgiama į įtariamus reikalavimų nesilaikymo atvejus, apie kuriuos pranešė kitos tarnybos, įstaigos ar organizacijos.

Valstybės narės užtikrina, kad apie visus atitinkamus pažeidimus, nustatytus atliekant patikras, ar laikomasi su Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 I priede išvardytomis sistemomis ir (arba) parama pagal kaimo plėtros priemones, kurioms taikoma integruota sistema, susijusių atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų, būtų pranešama atitinkamai kompetentingai institucijai, atsakingai už atitinkamos išmokos skyrimą. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 38 straipsnyje nurodytos viešosios arba privačios sertifikavimo institucijos praneštų už išmokos už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką skyrimą atsakingai kompetentingai institucijai apie visus su teisingu tokios išmokos skyrimu gavėjams, kurie pasirinko atlikti savo pareigas vykdydami sertifikuotą lygiavertę praktiką, susijusį pažeidimą.

Jeigu su kaimo plėtros priemonėmis, kurioms taikoma integruota sistema, susijusios administracinės patikros arba patikros vietoje apima lygiavertę praktiką, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnio 3 dalyje, keičiamasi tokių patikrų rezultatais, kad būtų galima imtis tolesnių su išmokos už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką skyrimu susijusių veiksmų.

II SKYRIUS

Pagal integruotą sistemą vykdomos administracinės patikros

28 straipsnis

Administracinės patikros

1. Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 74 straipsnyje nurodytomis administracinėmis patikromis, įskaitant kryžmines patikras, turi būti įmanoma nustatyti reikalavimų nesilaikymo atvejus, visų pirma automatiškai aptikti pažeidimus kompiuterinėmis priemonėmis. Tikrinami visi aspektai, kuriuos įmanoma ir tikslinga patikrinti per administracines patikras. Šiomis patikromis užtikrinama, kad:

a) būtų laikomasi atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų bei kitų pareigų pagal pagalbos schemą ar paramos priemonę;

b) būtų išvengta dvigubo finansavimo pagal kitas Sąjungos sistemas;

c) pagalbos paraiška arba mokėjimo prašymas būtų išsamūs ir pateikiami per atitinkamą terminą, ir, jei taikytina, kad būtų pateikti patvirtinamieji dokumentai, kuriais įrodoma atitiktis reikalavimams;

d) atitinkamais atvejais būtų laikomasi ilgalaikių įsipareigojimų.

2. Taikydamos pagalbos už gyvulius schemas ir su gyvuliais susijusios paramos priemones, valstybės narės prireikus gali pasinaudoti iš kitų tarnybų, įstaigų ar organizacijų gautais įrodymais, kad patikrintų, ar laikomasi atitikties reikalavimams kriterijų, įsipareigojimų ir kitų pareigų, jei atitinkama tarnyba, įstaiga ar organizacija veikia pagal normas, kurių pakanka tokiai atitikčiai patikrinti.

29 straipsnis

Kryžminės patikros

1. Prireikus administracinės patikros apima šias kryžmines patikras:

a) deklaruotų teisių į išmokas ir, atitinkamai, deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų kryžmines patikras, kuriomis siekiama išvengti tos pačios pagalbos arba paramos skyrimo kelis kartus už tuos pačius kalendorinius ar paraiškų teikimo metus ir nepagrįsto pagalbos, skiriamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 I priede ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 (16) VI priede išvardytas su plotais susijusios pagalbos schemas, ir paramos, skiriamos pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 2 straipsnio antros pastraipos 21 punkte apibrėžtas su plotu susijusios paramos priemones, sumavimo;

b) teisių į išmokas kryžmines patikras, kuriomis siekiama patikrinti, ar suteiktos teisės į išmokas ir ar įvykdyti pagalbos skyrimo reikalavimai;

c) bendrojoje paraiškoje ir (arba) mokėjimo prašyme deklaruotų žemės ūkio paskirties sklypų ir informacijos apie kiekvieną kontrolinį sklypą, pateiktos žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemoje pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 5 straipsnio 2 dalį, kryžmines patikras, kuriomis siekiama patikrinti pačių plotų atitiktį tiesioginių išmokų sistemos ir (arba) kaimo plėtros priemonės reikalavimams;

d) teisių į išmokas ir remiamo ploto kryžmines patikras, kuriomis siekiama patikrinti, ar teisės į išmokos suteiktos bent už tokį patį reikalavimus atitinkančių hektarų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 32 straipsnio 2–6 dalyse, skaičių;

e) kryžmines patikras naudojantis gyvulių identifikavimo ir registravimo sistema, kuriomis siekiama patikrinti atitiktį pagalbos ir (arba) paramos skyrimo reikalavimams ir išvengti nepagrįsto pakartotinio tos pačios pagalbos ir (arba) paramos skyrimo už tuos pačius kalendorinius ar paraiškų teikimo metus;

f) bendrojoje paraiškoje gavėjo pateiktų deklaracijų, kad jis yra patvirtintos tarpšakinės organizacijos narys, šio reglamento 17 straipsnio 8 dalyje nurodytos informacijos ir atitinkamų patvirtintų tarpšakinių organizacijų perduotos informacijos kryžmines patikras, kuriomis siekiama patikrinti, atitiktį Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 60 straipsnio 2 dalyje numatyto pagalbos didinimo reikalavimams;

g) kryžmines patikras, kuriomis siekiama patikrinti atitiktį tarpšakinių organizacijų tvirtinimo kriterijams ir jų narių sąrašą bent kartą per 5 metus.

Taikant pirmos pastraipos c punktą, jei pagal integruotą sistemą numatyta naudotis geoerdvinėmis pagalbos paraiškų formomis, kryžminės patikros atliekamos kaip žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemoje deklaruoto skaitmeninio ploto erdvinis sugretinimas. Be to, kryžminės patikros atliekamos siekiant išvengti dvigubo su tuo pačiu plotu susijusių paraiškų teikimo.

2. Per kryžmines patikras nustačius reikalavimų nesilaikymo atvejų, imamasi tolesnių reikiamų administracinių veiksmų ir prireikus atliekama patikra vietoje.

3. Jei pagalbos paraišką ir (arba) mokėjimo prašymą dėl kontrolinio sklypo pagal tą pačią pagalbos schemą ar tą pačią paramos priemonę teikia du ar daugiau gavėjų ir jeigu deklaruojami žemės ūkio paskirties sklypai iš dalies sutampa erdvės požiūriu, arba jeigu bendras deklaruojamas plotas viršija didžiausią reikalavimus atitinkantį žemės plotą, remiamą pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 5 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, o skirtumas atitinka leistiną matavimo nuokrypį, tam kontroliniam sklypui nustatytą pagal šio reglamento 38 straipsnį, valstybė narė gali numatyti proporcingą atitinkamų plotų sumažinimą, išskyrus tuos atvejus, kai gavėjas įrodo, kad bet kuris iš kitų atitinkamų gavėjų deklaravo per didelius plotus taip jam pakenkdamas.

III SKYRIUS

Pagal integruotą sistemą atliekamos patikros vietoje

1 skirsnis

Bendrosios nuostatos

30 straipsnis

Pagal su plotais susijusios pagalbos, išskyrus išmoką už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką, schemas vykdomo tikrinimo norma

Kasmet pagal su plotais susijusios pagalbos, išskyrus išmoką už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinės dalies 3 skyrių (toliau – žalinimo išmoka), schemas atliekamų patikrų vietoje kontrolinė imtis apima bent:

a) 5 % visų gavėjų, teikiančių paraišką pagal bazinės išmokos sistemą arba vienkartinės išmokos už plotus sistemą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2009 III antraštinės dalies 1 skyriuje. Valstybės narės užtikrina, kad kontrolinę imtį sudarytų ne mažiau kaip 5 % visų gavėjų, deklaruojančių daugiausia žemės ūkio paskirties žemės plotus, t. y. natūraliai laikomus ganyti tinkamos žemės plotus pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 10 straipsnio 1 dalį;

b) 5 % visų gavėjų, prašančių perskirstymo išmokos, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinės dalies 2 skyriuje;

c) 5 % visų gavėjų, prašančių išmokos už plotus, kuriuose esama gamtinių kliūčių, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinės dalies 4 skyriuje;

d) 5 % visų gavėjų, prašančių išmokos jauniesiems ūkininkams, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinės dalies 5 skyriuje;

e) 5 % visų gavėjų, prašančių su plotu susijusių išmokų pagal savanoriškos susietosios paramos sistemą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 IV antraštinės dalies 1 skyriuje;

f) 5 % visų gavėjų, prašančių išmokos pagal smulkiųjų ūkininkų sistemą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 V antraštinėje dalyje;

g) 30 % plotų, kurie deklaruoti kanapėms auginti, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 32 straipsnio 6 dalyje;

h) 5 % visų gavėjų, prašančių specialiosios išmokos už medvilnę, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 IV antraštinės dalies 2 skyriuje.

31 straipsnis

Su žalinimo išmoka susijusio tikrinimo norma

1. Kasmet atliekamų su žalinimo išmoka susijusių patikrų vietoje kontrolinė imtis apima bent:

a) 5 % visų gavėjų, kuriems taikomas reikalavimas laikytis klimatui ir aplinkai naudingos žemės ūkio praktikos (toliau – žalinimo praktika) ir kurie nėra įtraukti į b ir c punktuose nurodytą kontrolinę tiriamąją visumą (toliau – žalinimo tiriamoji visuma); ši imtis tuo pačiu metu turi apimti ne mažiau kaip 5 % visų gavėjų, kurie turi daugiamečių žolynų plotų, esančių aplinkoaugos požiūriu pažeidžiamose vietovėse, kurioms taikoma Tarybos direktyva 92/43/EEB (17) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB (18), ir kitose Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 45 straipsnio 1 dalyje nurodytose pažeidžiamose vietovėse;

b) 3 %: i) visų žalinimo išmokos skyrimo reikalavimus atitinkančių gavėjų, kurie atleidžiami ir nuo pasėlių įvairinimo, ir nuo ekologiniu požiūriu svarbių vietovių turėjimo pareigų kaip neatitinkantys Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44 ir 46 straipsniuose nurodytų ribų ir kuriems netaikomos to reglamento 45 straipsnyje nurodytos pareigos; ii) arba (tais metais, kai valstybėje narėje netaikomas Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 44 straipsnis) žalinimo išmokos skyrimo reikalavimus atitinkančių gavėjų, kurie atleidžiami ir nuo pasėlių įvairinimo, ir nuo ekologiniu požiūriu svarbių vietovių turėjimo pareigų kaip neatitinkantys Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 44 ir 46 straipsniuose nurodytų ribų ir kuriems netaikomos to reglamento 45 straipsnio 1 dalyje nurodytos pareigos;

c) 5 % visų gavėjų, kuriems taikomas reikalavimas vykdyti žalinimo praktiką, taikančių nacionalines arba regionines aplinkosaugos sertifikavimo sistemas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnio 3 dalies b punkte;

d) 5 % visų regionų lygmens įgyvendinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 5 dalį dalyvių;

e) 5 % visų bendro įgyvendinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 46 straipsnio 6 dalį dalyvių;

f) 100 % gretimų ekologiniu požiūriu svarbių vietovių vientisų struktūrų, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 46 straipsnio 3 dalyje;

g) 100 % visų gavėjų, kuriems taikoma pareiga vėl pertvarkyti žemę į daugiamečius žolynus pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 42 straipsnį;

h) 20 % visų gavėjų, kuriems taikoma pareiga vėl pertvarkyti žemę į daugiamečius žolynus pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 639/2014 44 straipsnio 2 ir 3 dalis.

2. Gavėjai, kurie žalinimo praktiką vykdo taikydami lygiavertę praktiką pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnio 3 dalies a punktą arba dalyvauja smulkiųjų ūkininkų sistemoje pagal to reglamento 61 straipsnį, arba kurių visa valda atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 834/2007 (19) 29 straipsnio 1 dalyje nustatytus ekologinio ūkininkavimo reikalavimus, nepatenka į kontrolinę imtį ir jiems netaikoma šiame straipsnyje numatyta tikrinimo norma.

3. Jei ekologiniu požiūriu svarbios vietovės nėra nurodytos žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemoje, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 70 straipsnyje, 1 dalies a ir c–e punktuose nustatyta tikrinimo norma papildoma 5 % visų į atitinkamą kontrolinę imtį patenkančių gavėjų, kuriems taikomas reikalavimas žemės ūkio paskirties plote turėti ekologiniu požiūriu svarbią vietovę, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 ir 46 straipsniuose.

Tačiau pirma pastraipa netaikoma tais atvejais, kai administravimo ir kontrolės sistema užtikrinama, kad visos deklaruotos ekologiniu požiūriu svarbios vietovės prieš mokant išmokas būtų identifikuotos ir, kai taikytina, įregistruotos žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemoje pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 5 straipsnio 2 dalies c punktą.

32 straipsnis

Pagal kaimo plėtros priemones vykdomo tikrinimo norma

1. Kasmet atliekamų patikrų vietoje kontrolinė imtis apima bent 5 % visų pagal kaimo plėtros priemones paraiškas teikiančių gavėjų. Taikant Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 ir 29 straipsniuose numatytas priemones 5 % tikrinimo norma turi būti įvykdyta kiekvienos atskiros priemonės lygmeniu.

Ta kontrolinė imtis turi apimti ir bent 5 % Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 straipsnyje nurodytų gavėjų, kurie taiko lygiavertę praktiką, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 43 straipsnio 3 dalyje.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 28 ir 29 straipsniuose nurodytų asmenų grupių atveju, apskaičiuojant 1 dalyje nustatytą tikrinimo normą, kiekvienas atskiras tokių grupių narys gali būti laikomas gavėju.

3. Kai pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 21 straipsnio 1 dalies a punktą ir 28, 29 bei 34 straipsnius arba Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 36 straipsnio a punkto iv bei v papunkči