LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 321/1

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 1255/2011

2011 m. lapkričio 30 d.

kuriuo sukuriama integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo paramos programa

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnio 1 dalį, 100 straipsnio 2 dalį, 173 straipsnio 3 dalį, 175 straipsnį, 188 straipsnį, 192 straipsnio 1 dalį, 194 straipsnio 2 dalį ir 195 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

(1) pagal 2007 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (toliau – Komisijos komunikatas) pagrindinis Sąjungos integruotos jūrų politikos (IJP) tikslas yra integruoto, koordinuoto, nuoseklaus, skaidraus ir tvaraus sprendimų dėl vandenynų, jūrų, pakrančių, salų ir atokiausių regionų ir jūrų sektorių priėmimo proceso plėtra ir įgyvendinimas;

(2) kartu su Komisijos komunikatu pateiktame veiksmų plane nurodomos kelios priemonės, kurių Komisija siūlo imtis pradedant įgyvendinti naują Sąjungos IJP;

(3) 2009 m. spalio 15 d. Komisijos ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaitoje iki tos datos apibendrinami pagrindiniai IJP laimėjimai ir nustatoma tolesnio jos įgyvendinimo etapo kryptis;

(4) 2009 m. lapkričio 16 d. išvadose dėl integruotos jūrų politikos Taryba pabrėžė finansavimo svarbą tolesnei IJP plėtrai ir įgyvendinimui, prašydama Komisijos pateikti reikiamus pasiūlymus dėl integruotos jūrų politikos veiksmų finansavimo pagal galiojančią finansinę programą, kad jie įsigaliotų iki 2011 m.;

(5) Europos Parlamentas savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliucijoje dėl integruotos jūrų politikos (IJP): padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai pritarė Komisijos pareikštam ketinimui IJP finansavimui per ateinančius dvejus metus skirti 50 mln. eurų, siekiant plėtoti ankstesnius projektus politikos, valdymo, tvarumo ir priežiūros srityse;

(6) šiame reglamente nustatant IJP skirtą finansinį paketą atsižvelgta tiek į esamą ekonomikos nuosmukį, tiek į tai, kad tai yra pirmoji specialiai IJM įgyvendinimui skirta veiklos programa;

(7) būtinas tolesnis Sąjungos finansavimas, kad Sąjunga galėtų įgyvendinti ir toliau plėtoti jos IJP pagal 2008 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai (4) ir siekti visiems rūpimų tikslų, nustatytų Komisijos komunikate ir patvirtintų 2009 m. spalio mėn. pažangos ataskaitoje bei 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadose;

(8) kadangi ne visi IJP prioritetai ir tikslai finansuojami iš esamų Sąjungos šaltinių, tokių kaip Sanglaudos fondas, Europos regionų plėtros fondas, Europos žuvininkystės fondas, Mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa, Pasirengimo narystei pagalbos priemonė ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė, todėl būtina sukurti IJP tolesnio vystymo paramos programą (toliau – programa);

(9) nedarant poveikio būsimoms deryboms dėl daugiametės finansinės programos po 2013 m., reikės pakankamai išteklių siekiant užtikrinti galimybę vystyti ir įgyvendinti IJP tikslus, nesumažinant kitoms politikos sritims skirtų išteklių, skatinant tvarų Sąjungos jūrų regionų, įskaitant salas ir atokiausius regionus, vystymąsi. Manoma, kad tuo tikslu reikia IJP įtraukti į daugiametę finansinę programą po 2013 m. Be to, prireikus turėtų būti parengtas pasiūlymas dėl programos pratęsimo po 2013 m. kartu su pasiūlymu, kuriame būtų nustatytas atitinkamas finansinis paketas;

(10) jūrų klausimų sprendimas teikiant finansinę paramą IJP priemonėms turės didelės įtakos ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai;

(11) Sąjungos finansavimas turėtų būti skirtas tiriamajam darbui, susijusiam su veiksmais, kuriais siekiama skatinti strateginius IJP tikslus, tinkamai atsižvelgiant į jų bendrą poveikį ir remiantis ekosistemų metodu bei atsižvelgiant į tvarų „žydrosios“ ekonomikos augimą, užimtumą, naujoves ir konkurencingumą pakrančių, salų bei atokiausiuose regionuose ir IJP tarptautinio aspekto propagavimą, remti;

(12) strateginiai IJP tikslai yra šie: integruotas jūrų valdymas visais lygmenimis; tolesnis integruotų jūrų baseinų strategijų, pritaikytų prie skirtingų Europos jūrų baseinų konkrečių poreikių, vystymas ir įgyvendinimas; tolesnis kompleksinių integruoto politikos formavimo priemonių rengimas siekiant gerinti esamų politikos sričių ir priemonių sąveiką bei koordinavimą, be kita ko, keičiantis su jūromis susijusiais duomenimis ir žiniomis; didesnis suinteresuotųjų subjektų įtraukimas į integruoto jūrų valdymo schemas; jūrų ir pakrančių išteklių apsauga ir tausus jų naudojimas; ir žmogaus veiklos tvarumo ribų nustatymas ir jūrų bei pakrančių aplinkos bei biologinės įvairovės apsauga pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą (5), kuri yra IJP aplinkosauginis ramstis, ir Vandens pagrindų direktyvą (6);

(13) svarbu, kad programa būtų susieta su kitomis Sąjungos politikos sritimis, kurios gali būti susijusios su jūrų klausimais, visų pirma struktūriniais fondais, transeuropiniu transporto tinklu, bendra žuvininkystės politika, turizmu, aplinka ir klimato kaita, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrąja programa ir energetikos politika;

(14) siekiant užtikrinti skirtingų programos aspektų suderinamumą, reikėtų nustatyti jos bendruosius tikslus. Pagal kiekvieną bendrąjį tikslą reikėtų nustatyti išsamesnius veiklos tikslus. Priede nurodoma, kaip 2011–2013 m. laikotarpiu paskirstomos lėšos bendriesiems tikslams. Toks paskirstymas suteikia galimybę lanksčiai didinti/mažinti bendrą finansavimą pagal tikslus neviršijant bendro finansinio paketo ribų;

(15) Sąjungos finansavimas turėtų suteikti galimybių vystyti jūrų priežiūros integravimą, kaip nurodyta 2010 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliucijoje ir 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadose dėl jūrų priežiūros integravimo, atsižvelgiant į ES jūrų sričiai skirtos bendros dalijimosi informacija aplinkos (BDIA) sukūrimo veiksmų planą. Todėl toks tikslinis finansavimas turėtų būti teikiamas tik siekiant sukurti decentralizuotą keitimosi informacija sistemą, pavyzdžiui, parengti priemones, įskaitant programinę įrangą, kuriomis būtų siekiama sustiprinti priežiūros sistemų sąveiką. Programoje reikėtų atsižvelgti į kitų projektų, vykdomų decentralizuotos jūrų priežiūros sistemos srityje, rezultatus;

(16) programos įgyvendinimas trečiosiose šalyse turėtų padėti siekti šalies naudos gavėjos plėtros tikslų ir derėti su kitomis Sąjungos bendradarbiavimo priemonėmis, įskaitant susijusių Sąjungos politikos krypčių, Sąjungos acquis ir tarptautinių konvencijų tikslus ir prioritetus;

(17) programa turėtų papildyti ir nuosekliai atitikti esamas ir būsimas Sąjungos ir valstybių narių nacionaliniu arba subnacionaliniu lygmeniu turimas finansines priemones, siekiant skatinti vandenynų, jūrų ir pakrančių apsaugą ir tausų naudojimą, padėti skatinti veiksmingesnį valstybių narių ir jų pakrančių, salų bei atokiausių regionų bendradarbiavimą ir atsižvelgti į nacionalinių bei vietos projektų svarbą ir pažangą;

(18) programoje numatytos priemonės turėtų papildyti kitas Sąjungos priemones, kad būtų užtikrintas Sąjungos teisės aktų dėl atitinkamų sektorių politikos nuoseklus įgyvendinimas, kartu vengiant dubliavimosi;

(19) taip pat būtina nustatyti taisykles, kuriomis būtų reglamentuojamas priemonių rengimas, išlaidų tinkamumas, Sąjungos finansinės paramos lygis, pagrindinės sąlygos, kuriomis ji turėtų būti teikiama, ir bendras programos biudžetas;

(20) programa turėtų būti įgyvendinama pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau – Finansinis reglamentas) (7) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles (8);

(21) šiuo reglamentu nustatomas daugiametės programos finansinis paketas, kuris yra svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą, kaip apibrėžta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 37 punkte (9);

(22) siekiant padėti Komisijai stebėti šio reglamento įgyvendinimą, turėtų būti įmanoma finansuoti su stebėjimu, tikrinimais ir vertinimu susijusias išlaidas;

(23) metines darbo programas, sudaromas šiai programai įgyvendinti, Komisija turėtų priimti pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (10);

(24) pagal šį reglamentą finansuojamų priemonių atžvilgiu būtina apsaugoti Sąjungos finansinius interesus taikant 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (11), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (12) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (13);

(25) siekiant užtikrinti Sąjungos finansavimo veiksmingumą pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės turėtų būti reguliariai vertinamos;

(26) susitarta, kad pagal šią programą nebus numatoma tokių priemonių, kurioms reikėtų papildomo teisinio pagrindo;

(27) kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti veikdamos vienos ir kadangi dėl pagal programą finansuotinų priemonių masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali patvirtinti priemones laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu sukuriama programa, skirta Sąjungos integruotos jūrų politikos tolesnio vystymo ir įgyvendinimo priemonėms paremti (toliau – programa).

Sąjungos integruota jūrų politika (toliau – IJP) skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų bei atokiausių regionų, taip pat ir jūrų sektorių, vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant darnią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą.

Programa remiamas tausus jūrų ir vandenynų naudojimas bei mokslinių žinių plėtra.

2 straipsnis

Bendrieji tikslai

Bendrieji programos tikslai:

a) skatinti integruoto jūrų ir pakrančių reikalų valdymo plėtrą ir įgyvendinimą;

b) padėti vystyti tarpsektorines priemones, būtent: jūrų erdvės planavimą, bendrą dalijimosi informacija aplinką (CISE) bei duomenis ir žinias apie vandenynus, jūras ir pakrantės regionus, esančius Sąjungoje ir jos pasienyje, siekiant kurti sąveikas ir remti jūrų arba su pakrantėmis susijusią politiką, visų pirma ekonomikos vystymosi, užimtumo, aplinkos apsaugos, mokslinių tyrimų, saugios laivybos, energetikos ir ekologiškų jūrų technologijų vystymo srityse, atsižvelgiant į esamas priemones ir iniciatyvas ir jomis remiantis;

c) skatinti jūrų aplinkos, visų pirma jos biologinės įvairovės, apsaugą ir tausų jūrų bei pakrančių išteklių naudojimą, toliau nustatyti poveikį jūrų aplinkai darančios žmogaus veiklos tvarumo ribas, visų pirma įgyvendinant Direktyvą 2008/56/EB (Jūrų strategijos pagrindų direktyva);

d) remti jūrų baseinų strategijų kūrimą ir įgyvendinimą;

e) gerinti ir tvirtinti išorinį bendradarbiavimą ir koordinavimą, susijusį su IJP tikslais, remiantis tarptautiniuose forumuose vykstančiomis diskusijomis; todėl trečiosios šalys raginamos ratifikuoti ir įgyvendinti Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS);

f) remti tvarų ekonomikos augimą, užimtumą, naujoves ir naująsias technologijas jūrų sektoriuose ir Sąjungos pakrančių, salų bei atokiausiuose regionuose.

3 straipsnis

Veiklos tikslai

1. Laikantis 2 straipsnio a punkte nustatyto tikslo (integruotas jūrų valdymas) programa:

a) skatinami veiksmai, kuriais valstybės narės ir ES regionai raginami vystyti, įvesti ar įgyvendinti integruotą jūrų valdymą;

b) skatinti tarpsektorinio bendradarbiavimo platformų ir tinklų vystymą, įtraukiant valstybės, vietos ir regionų valdžios institucijų, pramonės, mokslinių tyrimų suinteresuotųjų šalių, piliečių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių atstovus;

c) didinti integruoto požiūrio į jūrų reikalus matomumą ir gerinti valdžios institucijų, privataus sektoriaus ir plačiosios visuomenės informuotumą šioje srityje.

2. Laikantis 2 straipsnio b punkte nustatyto tikslo (tarpsektorinės priemonės), programa padedama plėtoti:

a) Sąjungos jūrų sričiai skirtą bendrą dalijimosi informacija aplinką, kuria skatinama keistis priežiūros informacija tarp įvairių sektorių ir valstybių, susiejant visas vartotojų bendruomenes ir vadovaujantis integruotos jūrų priežiūros principais, kad jūrų erdvės naudojimas būtų saugesnis, patikimesnis ir tausesnis, atsižvelgiant į atitinkamą sektorių politikos priežiūros srityje raidą ir atitinkamais atvejais prisidedant prie reikiamo jos vystymo;

b) jūrų erdvės planavimą ir integruotą pakrančių zonų valdymą – abi šios priemonės svarbios tvariam jūrų ir pakrančių regionų vystymui užtikrinti ir jomis padedama siekti ekosistemomis grindžiamo valdymo tikslų ir sausumos bei jūros sąsajų vystymo, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių bendradarbiavimui, pavyzdžiui, kuriant eksperimentines ir kitas priemones, apimančias atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą ir žuvų auginimą;

c) išsamią ir viešai prieinamą aukštos kokybės jūrų duomenų ir žinių bazę, kuri įvairioms esamus duomenis naudojančioms vartotojų grupėms padėtų keistis šiais duomenimis ir žiniomis, jais naudotis ir juos platinti tarpusavyje, taip išvengiant duomenų bazių dubliavimosi; tuo tikslu turi būti pasinaudota visomis galimybėmis, kurias teikia jau vykdomos Sąjungos ir valstybių narių programos, įskaitant INSPIRE (14) ir GMES (15).

3. Laikantis 2 straipsnio c punkte nustatyto tikslo (jūrų aplinkos apsauga) programa:

a) remiama jūrų ir pakrančių aplinkos apsauga ir išsaugojimas, taip pat užkertamas kelias atliekų patekimui į jūrų aplinką, įskaitant jūras teršiančias šiukšles, ir jis mažinamas siekiant palaipsniui panaikinti taršą;

b) prisidedama prie jūrų ir pakrančių ekosistemų gerovės, biologinės įvairovės ir atsparumo;

c) sudaromos palankesnės sąlygos valstybėms narėms ir kitiems subjektams tarpusavyje koordinuoti veiklą įgyvendinant ekosistemomis grindžiamą žmogaus veiklos valdymo metodą ir atsargumo principą;

d) palengvinamas metodų ir standartų kūrimas;

e) skatinamos klimato kaitos poveikio jūrų, pakrančių ir salų aplinkai švelninimo ir prisitaikymo prie šio poveikio priemonės, daugiausia dėmesio skiriant toms sritims, kurios šiuo atžvilgiu labiausiai pažeidžiamos;

f) remiamas strateginių požiūrių į mokslinius tyrimus plėtojimas siekiant įvertinti dabartinę ekosistemų būklę, taip sudarant pagrindą ekosistemomis grindžiamam valdymui ir planavimui regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis.

4. Laikantis 2 straipsnio d punkte nustatyto tikslo (jūrų baseinų strategijos) programa:

a) remiamas integruotų jūrų baseinų strategijų kūrimas ir įgyvendinimas laikantis subalansuoto požiūrio visų jūrų baseinų atžvilgiu, taip pat atsižvelgiant į jūrų baseinų ir jūrų baseinų dalių ypatumus, ir, prireikus, atitinkamų makroregioninių strategijų kūrimas ir įgyvendinimas, ypač tų, pagal kurias įvairios šalys tarpusavyje jau keičiasi informacija bei patirtimi ir veikia daugianacionalinės veiklos struktūros;

b) skatinama naudotis nacionalinio, regioninio ir Sąjungos lygių sinergija, keistis informacija, be kita ko, apie metodus ir standartus, ir keistis jūrų politikos srities geriausios praktikos pavyzdžiais, įskaitant jos valdymo ir sektorių politikos, kurie daro poveikį regioninėms jūroms ir pakrančių regionams, pavyzdžius, ir sudaromos tam palankesnės sąlygos.

5. Laikantis 2 straipsnio e punkte nustatyto tikslo (tarptautinis aspektas) programa:

a) skatinama, kad glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis būtų tęsiamas darbas, vykdomas su trečiosiomis šalimis ir jose veikiančiais subjektais, turinčiais bendrus su Sąjungos valstybėmis narėmis jūrų baseinus, integruoto metodo klausimais, įskaitant UNCLOS ratifikavimą ir įgyvendinimą;

b) skatinamas dialogas su trečiosiomis šalimis, atsižvelgiant į UNCLOS ir į susijusias galiojančias UNCLOS grindžiamas tarptautines konvencijas;

c) skatinamas keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais, jais papildant esamas iniciatyvas, atsižvelgiant į regioninių strategijų plėtojimą subregioniniu lygiu.

Šio veiklos tikslo siekiama kartu užtikrinant darną su Sąjungos bendradarbiavimo priemonėmis, atsižvelgiant į nacionalinių ir regioninių plėtros strategijų tikslus.

6. Laikantis 2 straipsnio f punkte nustatyto tikslo (augimas, užimtumas ir naujovės) programa:

a) skatinamos ekonomikos augimo ir užimtumo iniciatyvos jūrų sektoriuose ir pakrančių bei salų regionuose;

b) skatinamos jūrininkystės profesijų atstovams skirtos mokymo, švietimo ir karjeros galimybės;

c) skatinama vystyti ekologiškas technologijas, jūrų atsinaujinančiuosius energijos išteklius, ekologišką laivybą ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybą;

d) skatinama plėtoti pakrančių, jūrų ir salų turizmą.

4 straipsnis

Reikalavimus atitinkančios priemonės

Pagal programą laikantis 2 ir 3 straipsniuose nustatytų tikslų galima skirti finansinę paramą šio pobūdžio priemonėms:

a) projektams, įskaitant bandomuosius projektus; tyrimams; moksliniams tyrimams ir su veikla susijusioms bendradarbiavimo programoms, įskaitant švietimo, profesinio mokymo ir perkvalifikavimo programas;

b) viešajam keitimuisi informacija ir gerąja patirtimi, informuotumo didinimui ir susijusiai ryšių bei sklaidos veiklai, įskaitant viešąsias kampanijas bei renginius ir interneto svetainių bei atitinkamų socialinių tinklų ir duomenų bazių kūrimą bei priežiūrą;

c) konferencijoms, seminarams, praktiniams seminarams ir suinteresuotųjų šalių forumams;

d) su Sąjungos finansuojamais regioniniais projektais susijusių duomenų, gerosios patirties ir duomenų bazių kaupimui, stebėjimui, vizualizavimui ir viešosios prieigos prie jų užtikrinimui, įskaitant, kai reikia, pasitelkiant sekretoriatą, įsteigtą vienai ar daugiau iš šių paskirčių, kuris sudarys palankesnes sąlygas patvirtinti bendrus duomenų rinkimo ir tvarkymo standartus;

e) su kompleksinėmis priemonėmis susijusiems veiksmams, įskaitant bandomuosius projektus.

5 straipsnis

Finansinės intervencijos tipas

1. Sąjungos finansinė parama gali būti teikiama tokiomis teisinėmis formomis:

a) dotacijomis; Sąjungos teikiamo bendrojo finansavimo vienai priemonei didžiausia norma – 80 %;

b) viešųjų pirkimų sutartimis;

c) administraciniais susitarimais su Jungtiniu tyrimų centru.

2. Pagal programą gali būti teikiamos tiek priemonių, tiek veiklos dotacijos. Išskyrus atvejus, kai Finansiniame reglamente numatyta kitaip, dotacijų gavėjai arba subjektai, su kuriais sudaromos viešųjų pirkimų sutartys, parenkami pagal kvietimą teikti paraiškas arba dalyvauti konkurse.

6 straipsnis

Paramos gavėjai

1. Finansinė parama pagal programą gali būti visų pirma teikiama fiziniams arba juridiniams asmenims, veikiantiems pagal valstybių narių arba Sąjungos privačiąją arba administracinę teisę.

2. Pagal programą taip pat galima remti trečiąsias šalis, turinčias bendrus jūrų baseinus su Sąjungos valstybėmis narėmis, taip pat tarptautines organizacijas ar įstaigas, siekiančias vieno ar kelių bendrųjų ir veiklos tikslų, nustatytų 2 ir 3 straipsniuose. Tokiose priemonėse visada privalo dalyvauti Sąjungos subjektai.

3. Tinkamumas dalyvauti procedūroje nustatomas atitinkamame kvietime teikti paraiškas arba dalyvauti konkurse.

7 straipsnis

Įgyvendinimo principai

1. Pagal programą finansuojamoms priemonėms parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones negali būti teikiama. Reikėtų siekti sąveikos su kitomis Sąjungos priemonėmis bei jas papildyti. Pagal programą vykdomos priemonės papildo atitinkamų sektorių politikos įgyvendinimą.

2. Komisija užtikrina, kad paraiškas finansinei paramai pagal programą gauti pateikę subjektai ir tokios paramos gavėjai jai teiktų išsamią informaciją apie priemonių finansavimą. Pagal programą skiriama finansinė parama teikiama tik tuo atveju, jei nėra kito Sąjungos finansavimo.

3. Programa remiamos priemonės atitinka 2020 m. ir 2050 m. Sąjungos tikslus ir politikos kryptis. Visos valstybės narės, jūrų sektoriai ir pakrančių, salų ir atokiausi regionai turi turėti galimybę pasinaudoti programa ir turi būti sukurta tikra Europos pridėtinė vertė. Vykdant priemonių įvairiuose jūrų baseinuose finansavimą, turi būti pasiekta tinkama regioninė pusiausvyra.

4. Įgyvendinant pagal programą remiamas priemones skatinamas ir intensyvinamas valstybių narių, ES regionų, suinteresuotųjų subjektų, piliečių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių partnerių dialogas, bendradarbiavimas ir jų veiklos koordinavimas, užtikrinant visišką skaidrumą.

5. Įgyvendinant pagal programą remiamas priemones sudaromos palankesnės sąlygos naudotis sąveikomis, keistis informacija ir metodais, standartais ir geriausios praktikos pavyzdžiais.

6. Įgyvendinant programą taikomi gero valdymo ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumo principai, be to, programa siekiama prisidėti prie skaidrumo ir gero valdymo visose susijusių sektorių politikos srityse Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis.

8 straipsnis

Įgyvendinimo tvarka

1. Komisija įgyvendina programą laikydamasi Finansinio reglamento.

2. Programai įgyvendinti Komisija, laikydamasi 2 ir 3 straipsniuose nustatytų tikslų, 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priima metines darbo programas.

9 straipsnis

Biudžeto ištekliai

1. Programos įgyvendinimo finansinis paketas 2011 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu yra 40 000 000 EUR.

2. Programai įgyvendinti skirti biudžeto ištekliai įtraukiami į Sąjungos bendrojo biudžeto metinius asignavimus. Metinius asignavimus biudžeto institucija tvirtina neviršydama finansinėje programoje numatytų apribojimų.

3. Priede nurodoma, kaip paskirstomos lėšos 2 straipsnyje nustatytiems bendriesiems tikslams.

10 straipsnis

Techninė pagalba

1. Į 9 straipsniu nustatytą finansinį paketą gali būti įtraukta ne daugiau kaip 1 % būtinų išlaidų, susijusių su bet kokiomis parengiamosiomis priemonėmis, stebėjimu, kontrole, auditu arba vertinimu, tiesiogiai būtinais, kad šio reglamento reikalavimus atitinkančios priemonės būtų veiksmingai ir efektyviai įgyvendintos, o jo tikslai pasiekti.

2. 1 dalyje nurodytai veiklai ypač gali būti priskiriami tyrimai, ekspertų susitikimai, išlaidos informatikos priemonėms, sistemoms bei tinklams ir bet kokia kita techninė, mokslinė ir administracinė pagalba bei žinios, kurių Komisija reikalauja šiam reglamentui įgyvendinti.

11 straipsnis

Stebėjimas

1. Kiekvienas finansinės paramos gavėjas Komisijai teikia technines ir finansines pagal programą finansuojamo darbo pažangos ataskaitas. Be to, per tris mėnesius po kiekvieno projekto pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita.

2. Nepažeidžiant Audito Rūmų kartu su kompetentingomis nacionalinėmis audito įstaigomis ar padaliniais pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnį atliekamo audito ar bet kokio tikrinimo, atliekamo pagal SESV 322 straipsnio 1 dalies b punktą, Komisijos pareigūnai ir kiti darbuotojai atlieka patikras vietoje, įskaitant projektų ir kitų pagal programą finansuojamų priemonių atrankines patikras, pirmiausia tam, kad patikrintų, kaip laikomasi programos tikslų ir priemonių atitikties reikalavimams, kaip nustatyta šio reglamento 2, 3 ir 4 straipsniuose.

3. Įgyvendinant šį reglamentą sudarytose sutartyse ir susitarimuose, be kitų dalykų, numatoma Komisijos ar bet kurio jos įgaliotojo atstovo vykdoma priežiūra bei finansų kontrolė ir Audito Rūmų auditas, jei reikia, atliekamas vietoje.

4. Kiekvienas finansinės paramos gavėjas saugo Komisijai visus su projekto išlaidomis susijusius patvirtinamuosius dokumentus penkerius metus po paskutinės išmokos tam projektui.

5. Remdamasi 1 ir 2 dalyse nurodytų ataskaitų ir atrankinių patikrų rezultatais, Komisija prireikus pakoreguoja iš pradžių patvirtintos finansinės paramos dydį, skyrimo sąlygas ir išmokų mokėjimo grafiką.

6. Komisija tikrina, ar pagal programą finansuojamos priemonės vykdomos tinkamai, ar jos atitinka pagal kitų sektorių politiką įgyvendinamas priemones ir ar jos vykdomos laikantis šio reglamento ir Finansinio reglamento.

12 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal programą finansuojamas priemones, Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti:

a) taikant klastojimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones;

b) atliekant veiksmingas patikras;

c) susigrąžinant neteisingai išmokėtas lėšas; ir

d) taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas, aptikus pažeidimų.

2. 1 dalyje nustatytais tikslais Komisija veikia pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

3. Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina už priemonę suteiktos finansinės paramos sumą, jei nustato pažeidimų, įskaitant šio reglamento, atskiro sprendimo ar sutarties ar susitarimo, pagal kuriuos suteikta ta finansinė parama, nesilaikymą, arba paaiškėja, kad, neatsiklausus Komisijos leidimo, priemonė buvo pakeista taip, kad tai prieštarauja jos pobūdžiui ar įgyvendinimo sąlygoms.

4. Jei nesilaikyta terminų ar priemonės įgyvendinimo pažanga pagrindžiama tik dalis skirtos finansinės paramos, Komisija reikalauja, kad jos gavėjas per nustatytą laikotarpį pateiktų paaiškinimus. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo atsakymo, Komisija gali atšaukti likusią finansinę paramą ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas sumas.

5. Be kuri neteisingai sumokėta išmoka grąžinama Komisijai. Skaičiuojami visų pagal Finansiniame reglamente nustatytas sąlygas laiku negrąžintų sumų delspinigiai.

6. Šiame straipsnyje pažeidimas – tai Sąjungos teisės nuostatos pažeidimas arba sutartinio įsipareigojimo nesilaikymas dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma arba gali būti padaryta žala Sąjungos bendrajam biudžetui arba Sąjungos valdomiems biudžetams.

13 straipsnis

Ataskaitos, vertinimas ir pratęsimas

1. Komisija reguliariai ir laiku informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie savo darbą.

2. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia:

a) pažangos ataskaitą ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d.; ataskaita apima programos poveikio kitoms Sąjungos politikos sritims vertinimą;

b) ex-post vertinimo ataskaitą ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.

3. Prireikus Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto dėl programos galiojimo pratęsimo po 2013 m. kartu su atitinkamu finansiniu paketu.

14 straipsnis

Komiteto procedūra

1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši reglamentas įsigalioja dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje 2011 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkas J. BUZEK Tarybos vardu Pirmininkas J. VINCENT-ROSTOWSKI

(1) OL C 107, 2011 4 6, p. 64.

(2) OL C 104, 2011 4 2, p. 47.

(3) 2011 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2011 m. lapkričio 24 d. Tarybos sprendimas.

(4) OL C 279 E, 2009 11 19, p. 30.

(5) 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

(6) 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

(7) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(8) OL L 357, 2002 12 31, p. 1.

(9) OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(10) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(11) OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

(12) OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

(13) OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

(14) Europos erdvinės informacijos infrastruktūra – 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

(15) Pasaulinis aplinkos ir saugumo stebėjimas – 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. (OL L 276, 2010 10 20, p. 1).

PRIEDAS BENDRASIS LĖŠŲ PASKIRSTYMAS 2 STRAIPSNYJE IŠVARDYTOMS IŠLAIDŲ SRITIMS (1) Bendrieji tikslai (2 straipsnis) a) Integruoto jūrų ir pakrančių reikalų valdymo ir IJP matomumo vystymas ir įgyvendinimas ne mažiau kaip 4 % b) Tarpsektorinių priemonių plėtojimas ne mažiau kaip 60 % c) Jūrų aplinkos apsauga ir tausus jūrų ir pakrančių išteklių naudojimas ne mažiau kaip 8 % d) Jūrų baseinų strategijų rengimas ir įgyvendinimas ne mažiau kaip 8 % e) Išorės bendradarbiavimas ir IJP tarptautinio aspekto koordinavimas daugiausia 1 % f) Tvarus ekonomikos augimas, užimtumas, inovacijos ir naujosios technologijos ne mažiau kaip 4 % (1) Ne daugiau kaip viena trečioji šiame priede neskirtos dalies naudojama 2 straipsnio b punkte nurodytam tikslui (tarpsektorinės priemonės).

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS BENDRAS PAREIŠKIMAS Europos Parlamentas ir Taryba neatmeta galimybės, kad remiantis atitinkamais Komisijos pasiūlymais būsimose programose po 2013 m. gali būti numatyta priimti deleguotuosius aktus.