II 
(Ne teis ėkūros proced ūra priimami aktai)  
REGLAMENTAI  
KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1151  
2017 m. birželio 1 d.  
kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų 
transporto priemoni ų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į iš lengv ųjų 
keleivini ų ir komercini ų transporto priemoni ų (Euro 5 ir Euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų 
remonto ir prieži ūros informacijos prieigos, iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008  
(Tekstas svarbus EEE)  
EUROPOS KOMISIJA,  
atsižvelgdama į Sutart į d ėl Europos S ąjungos veikimo,  
atsižvelgdama į 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų 
transporto priemoni ų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į iš lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų 
transporto priemoni ų (Euro 5 ir Euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos prieigos (  1 ), 
ypa č į jo 8 straipsn į ir 14 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į 2007 m. rugs ėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2007/46/EB, nustatan čią motorini ų 
transporto priemoni ų ir j ų priekab ų bei tokioms transporto priemon ėms skirt ų sistem ų, sud ėtini ų dali ų ir atskir ų 
technini ų mazg ų patvirtinimo pagrindus (Pagrind ų direktyva) (  2 ), ypa č į jos 39 straipsnio 2 dal į, 
kadangi:  
(1) Komisijos reglamentu (EB) Nr. 692/2008, kuriuo įgyvendinamas ir iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) 
Nr. 715/2007 (  3 ), nustatoma, kad lengvieji krovininiai automobiliai turi b ūti išbandomi taikant nauj ąjį Europos 
važiavimo cikl ą (toliau – NEVC);  
(2) atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 14 straipsnio 3 dalyje nustatytos nuolatin ės atitinkam ų proced ūrų, 
bandym ų cikl ų ir bandym ų rezultat ų perži ūros rezultatus, akivaizdu, kad taikant nauj ąjį Europos važiavimo cikl ą 
gaunama informacija apie bandom ų transporto priemoni ų degal ų sąnaudas ir išmetam ą CO  2 kiek į neb ėra pagr įsta 
ir nebeatitinka įprastin ėmis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršal ų kiekio;  
(3) atsižvelgiant į tai, įdiegus pasaulin ę suderint ą lengv ųjų automobili ų bandym ų proced ūrą (toliau – WLTP), S ąjungos 
teis ės aktais tikslinga nustatyti nauj ą privalom ą bandym ų proced ūrą; 
(4) Jungtini ų Taut ų Europos ekonomikos komisija (JT EEK) pareng ė WLTP, o 2014 m. kovo m ėn. Pasaulinis forumas 
transporto priemoni ų reglamentavimui suderinti j ą patvirtino Bendruoju techniniu reglamentu (BTR) Nr. 15;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/1  
( 1 ) OL L 171, 2007 6 29, p. 1.  
( 2 ) OL L 263, 2007 10 9, p. 1.  
( 3 ) 2008 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 įgyvendinantis ir iš dalies kei čiantis Europos Parlamento ir Tarybos 
reglament ą (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų transporto priemoni ų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į iš 
lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto priemoni ų (euro 5 ir euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros 
informacijos prieigos (OL L 199, 2008 7 28, p. 1).
 (5) kai taikoma WLTP, vartotojai ir reguliavimo institucijos gali gauti realesn ės informacijos apie degal ų s ąnaudas ir 
išmetam ą CO  2 kiek į, ji taip pat naudojama kaip pasaulin ė transporto priemoni ų bandym ų proced ūra, leidžianti 
bandym ų reikalavimus kuo labiau suderinti tarptautiniu mastu;  
(6) į WLTP įtrauktas išsamus transporto priemon ės bandym ų, susijusi ų su standartin ėmis aplinkos s ąlygomis išmetamo 
CO  2 ir reglamentuojam ų teršal ų kiekiais, ciklo aprašas. Siekiant j ą priderinti prie ES tipo tvirtinimo sistemos, b ūtina 
ją patobulinti: nustatyti tinkamesnius technini ų parametr ų skaidrumo reikalavimus, kurie leis nepriklausomiems 
subjektams atkurti tipo patvirtinimo bandym ų rezultatus, ir sumažinti bandym ų lankstum ą; 
(7) šiame pasi ūlyme taip pat patikslinama gamybos atitikties vertinimo tvarka. Kadangi, vadovaujantis naujosiomis 
nuostatomis, I priedo 4.2.4.1 punkte aprašyt ą gamybos atitikties raidos koeficient ą gamintojas dažniausiai gali 
nustatyti atlikdamas specialius bandymus, o ne naudodamasis numatyt ąja verte, atitinkama bandym ų proced ūra 
tur ės b ūti persvarstyta v ėliau;  
(8) nors pagal WLTP nustatomas naujas išmetam ųjų teršal ų kiekio matavimo bandym ų ciklas, kiti įsipareigojimai, kaip 
antai susij ę su taršos kontrol ės įtais ų patvarumu, eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitiktimi ar informacijos 
apie išmetam ą CO  2 kiek į ir degal ų s ąnaudas teikim ą vartotojams, iš esm ės lieka tokie patys kaip nustatytieji 
Reglamente (EB) Nr. 692/2008;  
(9) siekiant suteikti patvirtinimo institucijoms ir gamintojams galimyb ę nustatyti reikiamas proced ūras, kad b ūtų 
paisoma šio reglamento reikalavim ų, taip pat kuo griež čiau laikytis nustatyto išmetam ųjų teršal ų reikalavim ų 
įgyvendinimo tvarkaraš čio, reglamentas tur ėtų b ūti taikomas taip: kai tvirtinami nauji M1 bei M2 kategorij ų ir 
N1 kategorijos I klas ės transporto priemoni ų tipai – nuo 2017 m. rugs ėjo 1 d., N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 
kategorijos transporto priemon ėms – nuo 2018 m. rugs ėjo 1 d., M1 bei M2 kategorij ų ir N1 kategorijos I klas ės 
transporto priemon ėms – nuo 2018 m. rugs ėjo 1 d., o N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto 
priemon ėms – nuo 2019 m. rugs ėjo 1 d.;  
(10) kadangi šio reglamento tikslas – integruoti WLTP į Europos teis ės aktus, teršal ų išmetimo įprastin ėmis važiavimo 
sąlygomis bandymo proced ūros įvedimo tvarkaraštis ir pereinamojo laikotarpio nuostatos lieka tokie patys kaip 
nustatytieji Komisijos reglamentuose (ES) 2016/427 (  1 ) ir (ES) 2016/646 (  2 ); 
(11) šiame reglamente nustatytos priemon ės atitinka Variklini ų transporto priemoni ų techninio komiteto nuomon ę, 
PRI ĖM Ė Š Į REGLAMENT Ą: 
1 straipsnis  
Dalykas  
Šiame reglamente nustatomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 įgyvendinimo taisykl ės. 
2 straipsnis  
Apibr ėžtys  
Šiame reglamente vartojam ų termin ų apibr ėžtys:  
1. Transporto priemon ės tipas pagal išmetam ųjų teršal ų kiek į bei transporto priemon ės remonto ir prieži ūros infor ­
macij ą – grup ė transporto priemoni ų, kurios:  
a) nesiskiria „interpoliacijos šeimos“ kriterijumi, apibr ėžtu XXI priedo 5.6 punkte;LT L 175/2 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) 2016 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/427, kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 d ėl išmetam ųjų 
teršal ų kiekio iš lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto priemoni ų (euro 6) (OL L 82, 2016 3 21, p. 1).  
( 2 ) 2016 m. balandžio 20 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/646, kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 d ėl 
išmetam ųjų teršal ų kiekio iš lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto priemoni ų (euro 6) (OL L 109, 2016 4 26, p. 1).
 b) priskiriamos vienam „CO  2 interpoliacijos intervalui“, apibr ėžtam XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.3.2 punkte;  
c) nesiskiria jokiomis nemaž ą įtak ą variklio išmetal ų kiekiui turin čiomis šiomis, taip pat kitomis neišvardytomis, 
savyb ėmis:  
— taršos kontrol ės įtais ų tipai ir išd ėstymo seka (pvz., trieigis katalizatorius, oksidacinis katalizatorius, mažo NOx 
kiekio gaudykl ė, selektyvioji katalizin ė redukcija, mažo NOx kiekio katalizatorius, kiet ųjų daleli ų gaudykl ė arba 
jų derinys viename agregate),  
— išmetam ųjų duj ų recirkuliacija (yra / n ėra, vidaus / išor ės, aušinama / neaušinama, žemo / aukšto sl ėgio).  
2. Transporto priemon ės EB tipo patvirtinimas pagal išmetam ųjų teršal ų kiek į ir transporto priemon ės remonto bei 
prieži ūros informacij ą – transporto priemoni ų, priskiriam ų transporto priemon ės tipui, atsižvelgiant į išmetamuosius 
teršalus ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą, EB tipo patvirtinimas pagal variklio 
išmetal ų kiek į, karterio išmetal ų kiek į, degal ų garavimo išlak ų kiek į, degal ų s ąnaudas ir transporto priemon ės OBD 
sistemos bei remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą. 
3. Odometras – odometro įrangos dalis, rodanti vairuotojui bendr ą, nuo transporto priemon ės eksploatavimo pradžios 
nuvažiuot ą atstum ą. 
4. Pagalbin ė variklio paleidimo priemon ė – kaitinamosios žvak ės, įpurškimo takto keitikliai ir kiti įtaisai, padedantys 
paleisti varikl į neriebinant oro ir (arba) variklio degal ų mišinio.  
5. Variklio darbinis t ūris – vienas iš ši ų dalyk ų: 
a) jei tai st ūmoklinis vidaus degimo variklis – vis ų variklio cilindr ų vardinis darbinis t ūris; 
b) jei tai rotorinis (Vankelio) variklis – dvigubas variklio cilindr ų vardinis darbinis t ūris. 
6. Periodiškai regeneruojama sistema – išmetam ųjų teršal ų kontrol ės įtaisas (pvz., katalizinis keitiklis, kiet ųjų daleli ų 
gaudykl ė), kuriam b ūtinas periodiško regeneravimo procesas, transporto priemonei įprastomis eksploatavimo s ąly­
gomis nuvažiavus mažiau kaip 4 000 km.  
7. Originalus pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas – šio reglamento I priedo 4 pried ėlyje nurodyt ų tip ų taršos kontrol ės 
įtaisas arba taršos kontrol ės įtais ų agregatas, kur į transporto priemon ės tipo patvirtinimo tur ėtojas pateikia rinkai 
kaip atskir ą technin į agregat ą. 
8. Taršos kontrol ės įtaiso tipas – kataliziniai keitikliai ir kiet ųjų daleli ų gaudykl ės, kurios nesiskiria tokiais esminiais 
aspektais kaip:  
a) substrat ų kiekiu, strukt ūra ir medžiaga;  
b) kiekvieno substrato veikimo pob ūdžiu;  
c) t ūriu, priekin ės dalies plotu ir pagrindo ilgio santykiu;  
d) katalitin ės medžiagos kiekiu;  
e) santykin ė katalitin ės medžiagos dalimi;  
f) kori ų tankiu;  
g) matmenimis ir forma;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/3
 
h) šilumine apsauga.  
9. Vieneriop ų degal ų transporto priemon ė – transporto priemon ė, suprojektuota važiuoti pirmiausia naudojant vienos 
rūšies degalus.  
10. Vieneriop ų degal ų dujin ė transporto priemon ė – vienos r ūšies degalus naudojanti transporto priemon ė, pirmiausia 
varoma SND, GD / biometanu arba vandeniliu, bet galinti tur ėti ir benzino sistem ą, skirt ą naudoti tik avariniais 
atvejais arba transporto priemon ės, kurios benzino bake telpa ne daugiau kaip 15 litr ų benzino, varikliui paleisti.  
11. Dvejop ų degal ų transporto priemon ė – transporto priemon ė, turinti dvi atskiras degal ų laikymo sistemas, galinti 
laikinai važiuoti varoma vienos r ūšies degalais, laikinai – kitos r ūšies degalais, bet suprojektuota vienu metu naudoti 
tik vienos r ūšies degalus.  
12. Dvejop ų degal ų dujin ė transporto priemon ė – dviej ų rūšių degalus naudojanti transporto priemon ė, galinti važiuoti 
varoma benzinu ir vienais iš ši ų degal ų: SND, GD / biometanu arba vandeniliu.  
13. Mišri ų degal ų transporto priemon ė – vien ą degal ų laikymo sistem ą turinti transporto priemon ė, galinti važiuoti 
varoma įvairiais dviej ų arba daugiau r ūšių degal ų mišiniais.  
14. Benzinu ir etanoliu varoma transporto priemon ė – mišri ų degal ų transporto priemon ė, galinti važiuoti varoma 
benzinu arba benzino ir etanolio mišiniu (E85), kuriame etanolis sudaro iki 85 proc.  
15. Mišrius degalus naudojanti biodyzelinu varoma transporto priemon ė – mišrius degalus naudojanti transporto prie ­
mon ė, galinti važiuoti varoma mineraliniu dyzelinu arba mineralinio dyzelino ir biodyzelino mišiniu.  
16. Hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė (HEV) – hibridin ė transporto priemon ė, kurioje vienas iš varomosios ener ­
gijos keitikli ų yra elektros mašina.  
17. Tinkamai priži ūrima ir naudojama bandomoji transporto priemon ė – transporto priemon ė, atitinkanti atrinktos 
transporto priemon ės kriterijus, išd ėstytus JT taisykl ės Nr. 83 (  1 ) 3 pried ėlio 2 dalyje.  
18. Išmetam ųjų teršal ų kontrol ės sistema – OBD sistemos atžvilgiu, tai elektroninis variklio valdiklis ir visos su išme ­
tam ųjų teršal ų kiekiu susijusios sudedamosios dalys duj ų išmetimo arba garavimo sistemoje, tam valdikliui teikian čios 
įvesties duomenis arba iš jo gaunan čios išvesties duomenis.  
19. Trik čių indikatorius (MI) – regimasis arba girdimasis indikatorius, kuris transporto priemon ės vairuotojui aiškiai 
signalizuoja, kad sutriko kurios nors su teršal ų išmetimu susijusios sudedamosios dalies, sujungtos su OBD sistema, 
arba pa čios OBD sistemos veikimas.  
20. Triktis – su teršal ų išmetimu susijusios sudedamosios dalies arba sistemos gedimas, d ėl kurio išmetam ųjų teršal ų 
kiekis viršija XI priedo 2.3 punkte nurodytas ribas, arba OBD sistemos neatitiktis pagrindiniams XI priede nustaty ­
tiems steb ėsenos reikalavimams.  
21. Antrinis oras – siurbliu, oro vožtuvu ar kitomis priemon ėmis į duj ų išmetimo sistem ą leidžiamas oras, kad geriau 
vykt ų išmetam ųjų duj ų sraute esan čių HC ir CO oksidacija.  
22. Važiavimo ciklas – OBD sistemos atžvilgiu, tai reiškia variklio paleidim ą, važiavimo režim ą, kai nustatoma triktis, 
jeigu ji b ūtų, ir variklio išjungim ą. 
23. Informacijos prieiga – galimyb ė gauti visus transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei 
prieži ūros duomenis, reikalingus transporto priemon ės patikrai, gedimams nustatyti, techninei prieži ūrai arba remon ­
tui.LT L 175/4 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Jungtini ų Taut ų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisykl ė Nr. 83 „Suvienodintos transporto priemoni ų patvirtinimo nuostatos, 
atsižvelgiant į teršal ų išmetim ą pagal variklini ų degal ų reikalavimus“ [2015/1038] (OL L 172, 2015 7 3, p. 1).
 24. Tr ūkumas – OBD sistemos atžvilgiu, tai reiškia, kad ne daugiau kaip dviej ų stebim ų atskir ų sudedam ųjų dali ų ar 
sistem ų laikinos arba nuolatin ės veikimo charakteristikos blogina OBD sistemos atliekam ą tų sudedam ųjų dali ų ar 
sistem ų steb ėsen ą arba sudedamosios dalys neatitinka vis ų kit ų išsami ų OBD sistemai taikom ų reikalavim ų. 
25. Nusid ėvėjęs pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas – taršos kontrol ės įtaisas, apibr ėžtas Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 
straipsnio 11 dalyje, kurio nusid ėvėjimas d ėl ilgo naudojimo arba dirbtinis nud ėvėjimas yra tokio laipsnio, kad šis 
įtaisas atitinka JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 1 dalyje nustatytus reikalavimus.  
26. Transporto priemon ės OBD sistemos informacija – informacija, susijusi su transporto priemon ėje įrengta vis ų trans ­
porto priemon ės elektronini ų sistem ų diagnostikos sistema.  
27. Reagentas – bet koks produktas, išskyrus degalus, laikomas transporto priemon ėje ir pagal išmetam ųjų dujini ų teršal ų 
kontrol ės sistemos signal ą tiekiamas papildomo išmetam ųjų teršal ų apdorojimo sistemai.  
28. Parengtos naudoti transporto priemon ės mas ė – transporto priemon ės, kurios degal ų bakas (-ai) pripildytas (-i) bent 
iki 90 proc. jo (j ų) talpos, su standartine įranga, įrengta pagal gamintojo specifikacijas, mas ė, įskaitant vairuotojo, 
degal ų bei skys čių mas ę, ir k ėbulo, kabinos, jungiamojo įtaiso, atsarginio rato (- ų) ir įranki ų mas ė, jei tokia įranga 
sumontuota.  
29. Uždegimo pertr ūkis – degimo stoka kibirkštinio uždegimo variklio cilindre d ėl to, kad n ėra kibirkšties, d ėl netinkamo 
degal ų dozavimo, mažo sl ėgio arba d ėl kokios nors kitos priežasties.  
30. Šaltojo užvedimo sistema arba įtaisas – sistema, kuri laikinai pariebina variklio oro ir degal ų mišin į, kad b ūtų 
lengviau paleisti varikl į. 
31. Galios mažinimo operacija arba įrenginys – variklio galios tiekimas transporto priemon ėje įrengtiems pagalbiniams 
įtaisams.  
32. Smulkieji gamintojai – transporto priemoni ų gamintojai, kuri ų metin ė pasaulin ės gamybos apimtis mažesn ė kaip 
10 000 vienet ų. 
33. Elektrin ė galios pavara – sistema, susidedanti iš vieno ar keli ų elektros energijos kaupimo įtais ų, vieno ar keli ų 
elektros srov ės kondicionavimo įtais ų ir vienos ar keli ų elektros mašin ų, sukaupt ą elektros energij ą paver čian čių 
ratams perduodama mechanine energija, skirta transporto priemonei varyti.  
34. Tik elektra varoma transporto priemon ė (PEV) – transporto priemon ė, kurioje sumontuota j ėgos pavara, apimanti tik 
elektros mašinas, naudojamas kaip varomosios energijos keitikliai, ir įkraunam ąsias elektros energijos kaupimo 
sistemas, naudojamas kaip varomosios energijos kaupimo sistemos.  
35. Kuro elementas – energijos keitiklis, chemin ę energij ą (įėjimo gali ą) paver čiantis elektros energija (iš ėjimo galia) arba 
atvirkš čiai. 
36. Kuro elementu varoma transporto priemon ė – transporto priemon ė, kurioje sumontuota j ėgos pavara, apimanti tik 
kuro element ą (-us) ir elektros mašin ą (-as), naudojamus kaip varomosios energijos keitikliai.  
37. Naudingoji galia – bandym ų stende sumontuoto alk ūninio veleno arba jam lygiaver čio įtaiso gale perduodama galia, 
etalonin ėmis atmosferos s ąlygomis nustatoma pagal XX pried ą (variklio naudingosios galios, naudingosios galios ir 
elektrini ų jėgos pavar ų didžiausios 30 minu čių galios matavimai), esant atitinkamam variklio su pagalbiniais prie ­
taisais s ūkių dažniui.  
38. Vardin ė variklio galia (P  rated ) – didžiausia variklio galia (kW), kaip reikalaujama pagal šio reglamento XX priedo 
nuostatas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/5
 
39. Didžiausioji 30 minu čių galia – didžiausia naudingoji elektrini ų j ėgos pavar ų galia nuolatin ės srov ės įtampos 
sąlygomis, kaip nustatyta JT EEK taisykl ės Nr. 85 5.3.2 punkte (  1 ). 
40. Šaltasis paleidimas vykdant OBD – kontrolini ų įtais ų eksploatacini ų savybi ų steb ėjim ą reiškia, kad, paleidus varikl į, 
variklio aušalo temperat ūra arba lygiavert ė temperat ūra yra ne aukštesn ė kaip 35 °C ir ne daugiau kaip 7 °C didesn ė 
už aplinkos temperat ūrą, jeigu taikoma.  
41. Įprastin ėmis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršal ų kiekis (RDE) – įprastomis transporto priemon ės eksploatavimo 
sąlygomis išmetamas teršal ų kiekis.  
42. Nešiojamoji išmetam ųjų teršal ų matavimo sistema (PEMS) – IIIA priedo 1 pried ėlyje nustatytus reikalavimus atitin ­
kanti nešiojamoji išmetam ųjų teršal ų kiekio matavimo sistema.  
43. Pagrindin ė išmetam ųjų teršal ų kontrol ės strategija (BECS) – išmetam ųjų teršal ų kontrol ės strategija, veikianti esant 
tam tikram variklio sukimo momento ir s ūkių dažnio intervalui, jei ne įjungta papildoma išmetam ųjų teršal ų kont ­
rol ės strategija.  
44. Papildoma išmetam ųjų teršal ų kontrol ės strategija (AECS) – išmetam ųjų teršal ų kontrol ės strategija, įsijungianti ir 
pakei čianti arba pakoreguojanti pagrindin ę teršal ų išmetimo strategij ą tam tikru tikslu, reaguodama į tam tikr ą 
aplinkos ir (arba) eksploatavimo s ąlyg ų visum ą ir veikianti tik tol, kol yra tos s ąlygos.  
45. Degal ų laikymo sistema – degalams laikyti naudojama įranga, sudaryta iš degal ų bako, degal ų pripildymo angos, šios 
angos dangtelio ir degal ų siurblio.  
46. Pralaidumo faktorius (PF) – išmetam ų angliavandenili ų kiekis, rodantis laikymo sistemos pralaidum ą. 
47. Vienasluoksn ė talpykla – degal ų bakas, pagamintas iš vieno medžiagos sluoksnio.  
48. Daugiasluoksn ė talpykla – degal ų bakas, pagamintas iš ne mažiau kaip dviej ų skirting ų medžiag ų sluoksni ų, iš kuri ų 
vienas yra nepralaidus angliavandeniliams, įskaitant etanol į. 
3 straipsnis  
Tipo patvirtinimo reikalavimai  
1. Siekdamas gauti EB tipo patvirtinim ą, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į ir transporto priemon ės remonto bei 
prieži ūros informacij ą, gamintojas turi įrodyti, kad tada, kai transporto priemon ės yra bandomos taikant IIIA–VIII, XI, 
XIV, XVI, XX ir XXI prieduose nustatytas bandymo proced ūras, jos atitinka šio reglamento reikalavimus. Be to, gamintojas 
turi užtikrinti, kad etaloniniai degalai atitikt ų IX priede nustatytas specifikacijas.  
2. Su transporto priemon ėmis turi b ūti atlikti I priedo I.2.4 lentel ėje nurodyti bandymai.  
3. Užuot taik ę II, V–VIII, XI, XVI ir XXI prieduose nustatytus reikalavimus, smulkieji gamintojai gali paprašyti suteikti 
EB tipo patvirtinim ą pagal I priedo 2.1 punkte išvardytus teis ės aktus tre čiosios šalies institucijos patvirtintam transporto 
priemon ės tipui.  
Ta čiau norint pagal šios straipsnio dalies nuostatas gauti EB tipo patvirtinim ą, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į ir 
transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacij ą, reikalaujama atlikti transporto priemon ės tinkamumo eksp ­
loatuoti keliuose patikrai atlikti b ūtinus išmetam ųjų teršal ų kiekio bandymus, nustatytus IV priede, bei XXI priede 
nustatytus degal ų s ąnaud ų ir išmetamo CO  2 kiekio bandymus ir paisyti XIV priede nustatyt ų transporto priemon ės 
OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacijos prieigos reikalavim ų. 
Patvirtinimo institucija praneša Komisijai apie kiekvieno tipo patvirtinimo pagal šios straipsnio dalies nuostatas suteikimo 
aplinkybes.LT L 175/6 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Jungtini ų Taut ų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisykl ė Nr. 85. M ir N kategorij ų motorini ų transporto priemoni ų vidaus 
degimo varikli ų arba elektrini ų galios pavar ų patvirtinimo pagal naudingosios galios ir elektrini ų galios pavar ų didžiausios 30 minu čių 
galios matavim ą suvienodintos nuostatos (OL L 323, 2014 11 7, p. 52).
 4. I priedo 2.2 ir 2.3 dalyse nustatyti specialieji degal ų bak ų pildymo ang ų ir elektronin ės sistemos saugos reikalavimai.  
5. Gamintojas imasi technini ų priemoni ų, kad užtikrint ų, jog pagal š į reglament ą b ūtų veiksmingai ribojamas per vis ą 
įprast ą transporto priemon ės eksploatavimo įprastomis s ąlygomis laikotarp į pro išmetimo vamzd į išmetam ų teršal ų ir 
degal ų gar ų kiekis.  
Šiomis priemon ėmis taip pat turi b ūti užtikrintas pirmin ę paskirt į atitinkantis lanks čiųjų vamzdži ų, j ų sand ūrų ir jung čių, 
naudojam ų išmetam ųjų teršal ų kontrol ės sistemose, saugumas.  
6. Gamintojas užtikrina, kad išmetam ųjų teršal ų kiekio bandymo rezultatai neviršyt ų ribini ų ver čių, taikom ų šiame 
reglamente nurodytomis bandym ų s ąlygomis.  
7. Kai atliekamas XXI priede nustatytas 1 tipo bandymas, per SND arba GD / biometanu varom ų transporto priemoni ų 
1 tipo bandym ą SND arba GD / biometano sud ėtis kei čiama taip, kaip nustatyta XII priede. Benzinu ir SND arba GD / 
biometanu varomos transporto priemon ės bandomos naudojant abiej ų rūšių degalus, o kai atliekami bandymai su SND 
arba GD / biometanu j ų sud ėtis kei čiama taip, kaip nustatyta XII priede.  
Nepaisant pirmiau nurodytuose punktuose nustatyt ų reikalavim ų, transporto priemon ės, kurios gali b ūti varomos tiek 
benzinu, tiek dujiniais degalais, per I tipo bandym ą laikomos tik dujiniais degalais varomomis transporto priemon ėmis, jei 
benzino tiekimo sistema yra įrengta tik avariniais tikslais arba tik varikliui užvesti, o benzino bako talpa ne didesn ė kaip 
15 litr ų. 
8. Atliekant IV priedo 1 pried ėlyje nustatyt ą 2 tipo bandym ą, didžiausias leidžiamas anglies monoksido kiekis išme ­
tamosiose dujose, varikliui veikiant įprastu sukimosi dažniu tuš čiąja eiga, turi b ūti toks, kok į nurod ė transporto gamin ­
tojas. Ta čiau t ūrio procentais išreikštas didžiausias leidžiamas anglies monoksido kiekis neturi viršyti 0,3 proc.  
Kai variklis veikia tuš čiąja eiga dideliu s ūkių dažniu, ne mažesniu kaip 2 000 min  -1 , o lambda vert ė yra 1 ± 0,03 arba 
atitinka gamintojo specifikacijas, t ūrio procentais išreikštas anglies monoksido kiekis išmetamosiose dujose neturi viršyti 
0,2 proc.  
9. Gamintojas turi užtikrinti, kad atliekant V priede nustatyt ą 3 tipo bandym ą, per variklio ventiliacijos sistem ą į 
atmosfer ą nepatekt ų karterio išmetam ųjų duj ų. 
10. VIII priede nustatyti 6 tipo bandymai, kuri ų metu matuojamas išmetam ųjų teršal ų kiekis esant žemai temperat ūrai, 
netaikomi dyzelinu varomoms transporto priemon ėms. 
Ta čiau, pateikdami tipo patvirtinimo paraišk ą, gamintojai turi pateikti patvirtinimo institucijai informacij ą, įrodan čią, kad 
esant –7 °C temperat ūrai, kaip nurodyta 6 tipo bandymo aprašyme, nuo šaltojo variklio paleidimo pra ėjus ne daugiau 
kaip 400 sekundži ų NO  x papildomo apdorojimo įtaisas įkaista iki veiksmingam veikimui užtikrinti pakankamos tempera ­
tūros. 
Be to, gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia informacij ą apie išmetam ųjų duj ų recirkuliacijos (toliau – EGR) sistemos 
veikimo strategij ą, įskaitant informacij ą apie šios sistemos veikim ą esant žemai temperat ūrai. 
Pateikiant ši ą informacij ą, taip pat aprašomas bet koks galimas poveikis teršal ų išmetimui.  
Patvirtinimo institucija nesuteikia tipo patvirtinimo, jei pateiktos informacijos nepakanka įrodyti, kad papildomo apdo ­
rojimo įtaisas per nustatyt ą laik ą iš tikr ųjų įkaista iki veiksmingam veikimui užtikrinti pakankamos temperat ūros. 
Komisijai paprašius, patvirtinimo institucija pateikia informacij ą apie NO  x papildomo apdorojimo įtais ų ir EGR sistemos 
veikim ą esant žemai temperat ūrai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/7
 
11. Gamintojas užtikrina, kad vis ą įprast ą naudojimo laik ą pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 patvirtinto tipo 
transporto priemon ės išmetam ų teršal ų kiekis, nustatytas pagal IIIA pried ą, ir pagal min ėtą pried ą atliekant RDE bandym ą 
išmetam ų teršal ų kiekis neviršyt ų tame priede nustatyt ų ver čių. 
Tipo patvirtinim ą pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 leidžiama suteikti tik tuo atveju, jeigu, remiantis IIIA priedo 7 
pried ėliu, transporto priemon ė priklauso patvirtintai PEMS bandymo grupei.  
4 straipsnis  
Tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į OBD sistem ą, reikalavimai  
1. Gamintojas užtikrina, kad visose transporto priemon ėse b ūtų įrengta OBD sistema.  
2. OBD sistema turi b ūti suprojektuota, pagaminta ir transporto priemon ėje įrengta taip, kad per vis ą transporto 
priemon ės eksploatavimo laikotarp į leist ų nustatyti nusid ėvėjimo arba veikimo trik čių pob ūdį. 
3. Įprastomis s ąlygomis eksploatuojama OBD sistema turi atitikti šio reglamento reikalavimus.  
4. Bandant OBD sistem ą su sugedusia sudedam ąja dalimi, kaip nustatyta XI priedo 1 pried ėlyje, turi įsijungti šios 
sistemos veikimo trik čių indikatorius.  
Atliekant š į bandym ą, OBD sistemos veikimo trik čių indikatorius taip pat gali įsijungti, kai išmetam ųjų teršal ų kiekis yra 
mažesnis už OBD sistemos ribines vertes, nurodytas XI priedo 2.3 punkte.  
5. Gamintojas privalo užtikrinti, kad OBD sistema visomis pagr įstai numatomomis važiavimo s ąlygomis atitikt ų eksp ­
loatacini ų savybi ų reikalavimus, nustatytus šio reglamento XI priedo 1 pried ėlio 3 dalyje.  
6. Gamintojas turi užtikrinti, kad nacionalin ės institucijos ir nepriklausomi ekonomin ės veiklos vykdytojai gal ėtų 
lengvai gauti nekoduotus duomenis apie eksploatacines savybes, įrašytus transporto priemon ės OBD sistemoje ir jos 
pateikiamus pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 7.6 punkto nuostatas.  
5 straipsnis  
Paraiška patvirtinti transporto priemon ės EB tip ą, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į ir transporto 
priemon ės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą 
1. Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai paraišk ą patvirtinti transporto priemon ės EB tip ą, atsižvelgiant į išme ­
tam ųjų teršal ų kiek į ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta paraiška rengiama pagal I priedo 3 pried ėlyje nustatyt ą informacinio dokumento 
pavyzd į 
3. Be to, gamintojas pateikia ši ą informacij ą: 
a) jei tai yra kibirkštinio uždegimo varikl į turin čios transporto priemon ės – gamintojo deklaracij ą d ėl variklio uždegimo 
pertr ūkių, d ėl kuri ų išmetam ųjų teršal ų kiekis viršys šios taisykl ės XI priedo 2.3 punkte nustatytas ribines vertes, 
mažiausio procentinio dydžio, apskai čiuoto pagal bendr ą variklio uždegimo takt ų skai čių, jeigu šis uždegimo pertr ūkių 
procentinis dydis nekito nuo 1 tipo bandymo, pasirinkto įrodin ėjimo tikslais pagal šio reglamento XI pried ą, pradžios 
arba variklio uždegimo pertr ūkių, d ėl kuri ų išmetam ųjų duj ų katalizatorius ar katalizatoriai gal ėtų perkaisti dar prieš 
padarant nepataisomos žalos, mažiausio procentinio dydžio, apskai čiuoto pagal bendr ą variklio uždegimo takt ų 
skai čių; 
b) išsami ą rašytin ę informacij ą apie OBD sistemos veikimo charakteristikas, įskaitant vis ų svarbi ų transporto priemon ės 
išmetam ųjų teršal ų kontrol ės sistemos dali ų, kuri ų veikim ą stebi OBD sistema, s ąraš ą; 
c) OBD sistemos naudojamo veikimo trik čių indikatoriaus, kuriuo transporto priemon ės vairuotojui pranešama apie 
gedim ą, apraš ą;LT L 175/8 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
d) gamintojo deklaracij ą, kad OBD sistema atitinka XI priedo 1 pried ėlio 7 dalies nuostatas d ėl eksploatacini ų savybi ų, 
esant pagr įstai numatomoms vairavimo s ąlygoms;  
e) plan ą, kuriame aprašomi išsam ūs techniniai kiekvieno kontrolinio įtaiso, turin čio atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI 
priedo 1 pried ėlio 7.2 ir 7.3 punktuose nustatytus reikalavimus, skaitiklio ir vardiklio didinimo, įskaitant draudim ą 
keisti skaitikli ų, vardikli ų ir bendrojo vardiklio vertes JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 7.7 punkte 
nurodytomis s ąlygomis, kriterijai ir motyvai;  
f) apraš ą nuostat ų, kuri ų imtasi išmetam ųjų teršal ų kontrol ės kompiuteriui apsaugoti, kad jo rodmenys neb ūtų klastojami 
ir kad neb ūtų galima padaryti šio kompiuterio pakeitim ų, taip pat odometrui apsaugoti, įskaitant ridos ver čių įrašym ą, 
taikant XI ir XVI pried ų reikalavimus;  
g) jeigu taikoma, išsamius transporto priemoni ų šeimos duomenis, kaip nurodyta JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 
pried ėlyje;  
h) jeigu taikoma, kit ų tipo patvirtinim ų kopijas su atitinkamais duomenimis, kad b ūtų galima išpl ėsti patvirtint ą tip ą ir 
nustatyti nusid ėvėjimo koeficientus.  
4. Taikydamas 3 dalies d punkt ą, gamintojas naudoja gamintojui skirto OBD sistemos eksploatacini ų savybi ų reika ­
lavim ų atitikties sertifikato pavyzd į, pateikt ą I priedo 7 pried ėlyje.  
5. Patvirtinim ą suteikianti patvirtinimo institucija, patvirtinimo institucijoms arba Komisijai paprašius, pateikia 3 dalies 
e punkte nurodyt ą informacij ą. 
6. Patvirtinimo institucijos nepatvirtina transporto priemon ės, jeigu pagal 3 dalies d ir e punktus gamintojo pateikta 
informacija neatitinka XI priedo 1 pried ėlio 3 dalies reikalavim ų. 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 XI priedo 1 pried ėlio 7.2, 7.3 ir 7.7 punktai taikomi visomis pagr įstai numatomomis vairavimo 
sąlygomis.  
Vertindamos, kaip laikomasi šiuose punktuose nustatyt ų reikalavim ų, patvirtinimo institucijos atsižvelgia į technologij ų 
lyg į. 
7. Taikant 3 dalies f punkt ą, nuostatos, kuri ų imtasi išmetam ųjų teršal ų kontrol ės kompiuteriui apsaugoti, kad jo 
rodmenys neb ūtų klastojami ir kad neb ūtų galima padaryti šio kompiuterio pakeitim ų, turi apimti atnaujinimo galimyb ę, 
taikant gamintojo patvirtint ą program ą arba kalibravim ą. 
8. Gamintojas už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai techninei tarnybai, atliksian čiai I priedo I.2.4 lentel ėje apra ­ 
šytus bandymus, pateikia tam tikro tipo, kur į siekiama patvirtinti, pavyzdin ę transporto priemon ę. 
9. Paraiškos patvirtinti vieneriop ų degal ų, dvejop ų degal ų ir mišri ų degal ų transporto priemoni ų tipus turi atitikti I 
priedo 1.1 ir 1.2 punktuose nustatytus papildomus reikalavimus.  
10. D ėl sistemos, sudedamosios dalies ar atskiro techninio agregato pakeitim ų, padaryt ų po tipo patvirtinimo, tipo 
patvirtinimo galiojimas savaime nenutr ūksta, jeigu ši ų sistem ų, sudedam ųjų dali ų ar atskir ų technini ų agregat ų originalios 
savyb ės nepakei čiamos tiek, kad nukent ėtų variklio arba išmetam ųjų teršal ų kontrol ės sistemos veiksmingumas.  
11. Gamintojas taip pat pateikia išpl ėstą dokument ų rinkin į, kuriame yra ši informacija:  
a) informacija apie vis ų AECS ir BECS naudojim ą, įskaitant parametr ų, kurie kei čiami naudojant AECS, ir ribini ų sąlyg ų, 
kuriomis AECS veikia, apraš ą, ir AECS ir BECS, kurios veikiausiai veiks šiame reglamente aprašyt ų bandymo proced ūrų 
sąlygomis, nuorodos;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/9
 
b) degal ų tiekimo reguliavimo sistemos logikos, sinchronizavimo strategijos ir perjungimo tašk ų visiems darbo režimams 
aprašas;  
c) saviriedos režimo aprašas, jei jis yra, kaip nurodyta XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.8.5 punkte, ir transporto 
priemon ės traukos stendo režimo aprašas, jei jis yra, kaip nurodyta XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.4 punkte.  
12. 11 dalies a ir b punktuose nurodytas išpl ėstas dokument ų rinkinys turi likti griežtai konfidencialus. J į gali saugoti 
patvirtinimo institucija arba – patvirtinimo institucijos nuoži ūra – gamintojas. Jeigu dokument ų rinkin į saugo gamintojas, 
patvirtinimo institucija, perži ūrėjusi ir patvirtinusi š į rinkin į, įrašo jo identifikavimo numer į ir dat ą. Kai suteikiamas 
patvirtinimas arba bet kuriuo kitu metu, kol galioja patvirtinimas, patvirtinimo institucijai suteikiama galimyb ė patikrinti 
dokument ų rinkin į. 
6 straipsnis  
Administracin ės nuostatos d ėl transporto priemon ės EB tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų 
kiek į ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą 
1. Jei laikomasi vis ų susijusi ų reikalavim ų, patvirtinimo institucija išduoda EB tipo patvirtinim ą ir pagal Direktyvos 
2007/46/EB VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą suteikia tipo patvirtinimo numer į. 
Nepažeidžiant Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostat ų, tipo patvirtinimo numerio tre čiasis segmentas sudaromas 
pagal šio reglamento I priedo 6 pried ėlį. 
Patvirtinimo institucija nepriskiria to paties numerio kitam transporto priemon ės tipui.  
2. Nukrypstant nuo 1 dalies, gamintojui paprašius, transporto priemon ė su įrengta OBD sistema gali b ūti priimta tipo 
patvirtinimui, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į ir transporto priemoni ų remonto bei prieži ūros informacijos prieig ą, 
net jei sistema turi vien ą ar daugiau tr ūkum ų ir jei d ėl to paisoma ne vis ų XI priedo speciali ųjų reikalavim ų, bet laikomasi 
to priedo 3 dalyje nustatyt ų speciali ųjų administracini ų nuostat ų. 
Patvirtinimo institucija apie savo sprendim ą suteikti š į tipo patvirtinim ą, laikydamasi Direktyvos 2007/46/EB 8 straipsnyje 
nustatyt ų reikalavim ų, praneša visoms kit ų valstybi ų nari ų patvirtinimo institucijoms.  
3. Suteikdama EB tipo patvirtinim ą pagal šio straipsnio 1 dal į, patvirtinimo institucija išduoda I priedo 4 pried ėlyje 
nustatyto pavyzdžio EB tipo patvirtinimo sertifikat ą. 
7 straipsnis  
Tipo patvirtinim ų pakeitimai  
Pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 suteikt ų tipo patvirtinim ų pakeitimams taikomi Direktyvos 2007/46/EB 13, 14 ir 16 
straipsniai.  
Gamintojui paprašius, I priedo 3 dalies nuostatos taikomos tik to paties tipo transporto priemon ėms, nereikalaujant atlikti 
papildom ų bandym ų. 
8 straipsnis  
Gamybos atitiktis  
1. Gamybos atitikties užtikrinimo priemon ės taikomos pagal Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio nuostatas.  
Be to, taikomos šio reglamento I priedo 4 dalies nuostatos ir to priedo 1 bei 2 pried ėliuose nustatytas atitinkamas 
statistinis metodas.  
2. Gamybos atitiktis tikrinama remiantis šio reglamento I priedo 4 pried ėlyje nustatytame tipo patvirtinimo sertifikate 
pateiktu aprašu.LT L 175/10 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
9 straipsnis  
Eksploatacijos atitiktis  
1. Transporto priemoni ų, kuri ų tipas patvirtintas pagal š į reglament ą, eksploatacijos atitik čiai užtikrinti b ūtin ų prie ­
moni ų imamasi laikantis Direktyvos 2007/46/EB X priedo ir šio reglamento II priedo nuostat ų. 
2. Turi b ūti taikomos tinkamos eksploatacijos atitikties užtikrinimo priemon ės, leidžian čios patvirtinti taršos kontrol ės 
įtais ų veiksmingum ą per vis ą įprast ą transporto priemon ės eksploatavimo įprastomis s ąlygomis laikotarp į, kaip nurodyta 
šio reglamento II priede.  
3. Eksploatacijos atitikties užtikrinimo priemoni ų patikra taikoma penkerius metus nuo transporto priemon ės paga ­
minimo arba kol ji nuvažiuoja 100 000 km, nelygu, kas įvyksta pirmiau.  
4. Gamintojas n ėra įpareigojamas atlikti eksploatacijos atitikties audit ą, jei transporto priemoni ų parduota per mažai, 
kad bandymams b ūtų galima gauti pakankamai pavyzdži ų. Tod ėl audito nereikalaujama atlikti, jei kasmet visoje S ąjungoje 
parduodama mažiau kaip 5 000 to tipo transporto priemoni ų. 
Ta čiau tokio nedidelio skai čiaus transporto priemoni ų gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia ataskait ą apie preten ­
zijas d ėl garantijos ir remonto, susijusio su teršal ų išmetimu, ir d ėl OBD sistemos gedim ų, kaip nustatyta JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 9.2.3 punkte. Be to, tipo patvirtinimo institucija gali pareikalauti, kad ši ų tip ų transporto priemones b ūtų 
išbandomos pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlį. 
5. Jeigu patvirtinimo institucijos ne įtikina transporto priemoni ų, kuri ų tipas patvirtintas pagal š į reglament ą, bandym ų, 
atlikt ų pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 4 pried ėlyje nustatytus kriterijus, rezultatai, eksploatuojamoms transporto priemo ­
nėms, priklausan čioms to paties tipo transporto priemon ėms, kurioms tikriausiai bus nustatyti tokie patys tr ūkumai, pagal 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlio 6 dal į pradedamos taikyti Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 1 dalyje ir X priede 
nurodytos taisomosios priemon ės. 
Pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlio 6.1 punkt ą gamintojo pateikt ą taisom ųjų priemoni ų plan ą turi pavirtinti 
patvirtinimo institucija. Gamintojas atsako už patvirtinto taisomojo plano įvykdym ą. 
Patvirtinimo institucija per 30 dien ų praneša savo sprendim ą visoms valstyb ėms nar ėms. Valstyb ės nar ės gali reikalauti, 
kad toks pats taisom ųjų priemoni ų planas b ūtų taikomas visoms j ų teritorijoje registruotoms to paties tipo transporto 
priemon ėms. 
6. Patvirtinimo institucija, nusta čiusi, kad transporto priemon ės tipas neatitinka taikytin ų JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 
pried ėlio reikalavim ų, pagal Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 3 dal į nedelsdama apie tai praneša valstybei narei, 
suteikusiai pirmin į tipo patvirtinim ą. 
Gavusi š į pranešim ą, pirmin į patvirtinim ą suteikusioji patvirtinimo institucija, vadovaudamasi Direktyvos 2007/46/EB 30 
straipsnio 6 dalies nuostata, praneša gamintojui, kad transporto priemon ės tipas neatitinka ši ų nuostat ų reikalavim ų ir kad 
gamintojas tur ėtų imtis tam tikr ų priemoni ų. Per du m ėnesius nuo šio pranešimo gavimo dienos gamintojas pateikia šiai 
institucijai tr ūkumams pašalinti skirt ų priemoni ų plan ą, kuris iš esm ės tur ėtų atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 3 pried ėlio 
6.1–6.8 punkt ų reikalavimus. Pirmin į patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo institucija per du m ėnesius susitaria su gamin ­
toju d ėl priemoni ų plano ir jo įgyvendinimo. Jeigu pirmin į tipo patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo institucija nustato, kad 
susitarti nepavyks, pradedama taikyti proced ūra pagal Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnio 3 ir 4 dalis.  
10 straipsnis  
Taršos kontrol ės įtaisai  
1. Gamintojas užtikrina, kad pagal šio reglamento 12 bei 13 straipsnius ir XIII pried ą b ūtų patvirtintas pakaitini ų 
taršos kontrol ės įtais ų, skirt ų įtaisyti patvirtinto EB tipo transporto priemon ėse, kurioms taikomas Reglamentas (EB) 
Nr. 715/2007, kaip Direktyvos 2007/46/EB 10 straipsnio 2 dalyje apibr ėžtų atskir ų technini ų agregat ų, EB tipas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/11
 
Šiame reglamente taršos kontrol ės įtaisais laikomi kataliziniai keitikliai ir kiet ųjų daleli ų gaudykl ės. 
Atitinkami reikalavimai laikomi įvykdytais, jeigu paisoma vis ų ši ų s ąlyg ų: 
a) paisoma 13 straipsnyje nustatyt ų reikalavim ų; 
b) pakaitiniai taršos kontrol ės įtaisai yra patvirtinti pagal JT EEK taisykl ę Nr. 103 (  1 ). 
Tre čiojoje pastraipoje nurodytu atveju taip pat taikomos 14 straipsnio nuostatos.  
2. Originalios įrangos pakaitiniai taršos kontrol ės įtaisai, priklausantys I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.3 punkte 
nurodytam tipui ir skirti įtaisyti transporto priemon ėje, nurodytoje atitinkamame tipo patvirtinimo dokumente, neprivalo 
atitikti XIII priedo nuostat ų, jeigu atitinka to priedo 2.1 ir 2.2 punkt ų reikalavimus.  
3. Gamintojas užtikrina, kad originalus taršos kontrol ės įtaisas b ūtų pažym ėtas identifikaciniais ženklais.  
4. Šio straipsnio 3 dalyje pamin ėti identifikaciniai ženklai yra sudaryti iš:  
a) transporto priemon ės ar variklio gamintojo pavadinimo arba preki ų ženklo;  
b) originalaus išmetam ųjų teršal ų kiekio kontrol ės įtaiso mark ės ir identifikacinio dalies numerio, įrašyto I priedo 3 
pried ėlio 3.2.12.2 informacijos skiltyje.  
11 straipsnis  
Paraiška patvirtinti pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro techninio agregato, EB tip ą 
1. Gamintojas pateikia patvirtinimo institucijai paraišk ą patvirtinti pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro 
techninio agregato, EB tip ą. 
Paraiška parengiama pagal informacinio dokumento pavyzd į, nustatyt ą XIII priedo 1 pried ėlyje.  
2. Be šio straipsnio 1 dalyje išd ėstyt ų reikalavim ų, gamintojas už tipo patvirtinimo bandym ą atsakingai techninei 
tarnybai pateikia:  
a) transporto priemon ę arba priemones, kuri ų tipas patvirtintas pagal š į reglament ą, su įrengtu nauju originalios įrangos 
taršos kontrol ės įtaisu;  
b) vien ą to tipo pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso pavyzd į; 
c) papildom ą to tipo pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso pavyzd į, jeigu tai yra pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas, skirtas 
įrengti OBD sistem ą turin čioje transporto priemon ėje. 
3. Taikant šio straipsnio 2 dalies a punkt ą, bandom ąsias transporto priemones parenka paraiškos pateik ėjas, pritarus 
techninei tarnybai.  
Bandomosios transporto priemon ės turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo 3.2 punkto reikalavimus.LT L 175/12 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Jungtini ų Taut ų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) taisykl ė Nr. 103 – Suvienodintos variklio varom ų transporto priemoni ų 
atsargini ų katalizini ų konverteri ų patvirtinimo nuostatos (OL L 158, 2007 6 19, p. 106).
 Bandomosios transporto priemon ės turi atitikti visus šiuos reikalavimus:  
a) j ų išmetam ųjų teršal ų kontrol ės sistemos turi b ūti be tr ūkum ų; 
b) pernelyg nusid ėvėjusios arba prastai veikian čios su teršal ų išmetimu susijusios originalios dalys turi b ūti pataisytos arba 
pakeistos;  
c) prieš atliekant išmetam ųjų teršal ų bandymus, jos turi b ūti tinkamai suderintos ir parengtos pagal gamintojo specifi ­
kacijas.  
4. Taikant šio straipsnio 2 dalies b ir c punktus, ant pavyzdžio turi b ūti aiški ir neištrinama žyma, rodanti paraiškos 
pateik ėjo preki ų pavadinim ą arba mark ę ir komercin į pavadinim ą. 
5. Taikant šio straipsnio 2 dalies c punkt ą, pavyzdys turi b ūti nusid ėvėjęs, kaip apibr ėžta 2 straipsnio 25 dalyje.  
12 straipsnis  
Administracin ės nuostatos d ėl pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip atskiro techninio agregato, EB tipo 
patvirtinimo  
1. Jeigu laikomasi susijusi ų reikalavim ų, tipo patvirtinimo institucija suteikia pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso, kaip 
atskiro techninio agregato, EB tipo patvirtinim ą ir tipo patvirtinimo numer į pagal Direktyvos 2007/46/EB VII priede 
nustatyt ą numeravimo sistem ą. 
Patvirtinimo institucija neturi suteikti to paties numerio kitam taršos kontrol ės įtaiso tipui.  
To tipo taršos kontrol ės įtaisas su tuo pa čiu tipo patvirtinimo numeriu gali b ūti naudojamas įvairi ų tip ų transporto 
priemon ėse. 
2. Taikydama šio straipsnio 1 dal į, patvirtinimo institucija išduoda EB tipo patvirtinimo sertifikat ą, parengt ą pagal XIII 
priedo 2 pried ėlyje nustatyt ą pavyzd į. 
3. Jei tipo patvirtinimo paraiškos pateik ėjas patvirtinimo institucijai arba techninei tarnybai gali įrodyti, kad pakaitinis 
taršos kontrol ės įtaisas atitinka I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.3 punkte nurodyt ą tip ą, tipo patvirtinimo suteikimas 
nepriklauso nuo atitikties XIII priede 4 dalyje nustatytiems reikalavimams patikros.  
13 straipsnis  
Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieiga  
1. Gamintojai, siekdami užtikrinti lengv ą transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos 
prieig ą pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 6 ir 7 straipsnius ir šio reglamento XIV pried ą, įdiegia reikiamas priemones 
ir proced ūras. 
2. Patvirtinimo institucijos suteikia tipo patvirtinim ą tik gavusios iš gamintojo transporto priemon ės OBD sistemos ir 
remonto bei prieži ūros informacijos prieigos liudijim ą. 
3. Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieigos liudijimas yra įrodymas, kad 
laikomasi Reglamento (EB) Nr. 715/2007 6 straipsnio 7 dalies.  
4. Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieigos liudijimas parengiamas pagal 
XIV priedo 1 pried ėlyje nustatyt ą pavyzd į. 
5. Jeigu transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacija nepateikiama arba neatitinka 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 6 ir 7 straipsni ų ir šio reglamento XIV priedo, pateik ęs tipo patvirtinimo paraišk ą, 
gamintojas ši ą informacij ą pateikia per šešis m ėnesius nuo tipo patvirtinimo dienos.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/13
 
6. Prievol ė pateikti informacij ą per 5 dalyje nustatyt ą laikotarp į taikoma tik tada, kai, patvirtinus tip ą, transporto 
priemon ė pateikiama rinkai.  
Jeigu transporto priemon ė pateikiama rinkai pra ėjus daugiau kaip šešiems m ėnesiams nuo tipo patvirtinimo, informacija 
pateikiama transporto priemon ės pateikimo rinkai dien ą. 
7. Patvirtinimo institucija, remdamasi parengtu transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros infor ­
macijos prieigos liudijimu gali daryti prielaid ą, kad gamintojas įdieg ė tinkamas priemones ir proced ūras, susijusias su 
transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieiga, su s ąlyga, kad nebuvo gauta skund ų ir 
jei gamintojas ši ą informacij ą pateikia per 5 dalyje nustatyt ą laikotarp į. 
8. Be XI priedo 4 dalyje nurodyt ų reikalavim ų d ėl OBD sistemos informacijos prieigos, gamintojas pateikia suintere ­
suotosioms šalims ši ą informacij ą: 
a) susijusi ą informacij ą, leidžian čią kurti pakaitinius komponentus, b ūtinus, kad OBD sistema tinkamai veikt ų; 
b) informacij ą, leidžian čią tobulinti bendr ąsias diagnostikos priemones.  
Pateikiant šio straipsnio a punkte nurodyt ą informacij ą, pakaitini ų komponent ų k ūrimo netur ėtų riboti: tinkamos infor ­
macijos netur ėjimas, techniniai reikalavimai, susij ę su trik čių nustatymo strategijomis, jeigu viršijamos OBD sistemos 
ribin ės vert ės arba jei OBD sistema negali atitikti šiame reglamente nustatyt ų pagrindini ų OBD sistemos steb ėsenos 
reikalavim ų; specifiniai OBD sistemos informacijos apdorojimo pakeitimai, kad benzinu ir dujomis varom ų transporto 
priemoni ų duomenys b ūtų apdorojami atskirai, ir dujomis varom ų transporto priemoni ų, turin čių kelet ą nedideli ų 
trūkum ų, tipo patvirtinimas.  
Taikant b punkt ą, jei gamintojai j ų kontroliuojamuose franšiz ės tinkluose taiko standartus ISO 22900 „Modulin ė trans ­
porto priemoni ų ryšio s ąsaja (MTPRS)“ ir ISO 22901 „Atvirasis diagnostikos duomen ų perdavimas (ADDP)“ atitinkan čias 
diagnostikos ir tikrinimo priemones, nepriklausomiems ekonomin ės veiklos vykdytojams sudaroma galimyb ė iš gamintojo 
interneto svetain ės atsisi ųsti ODX rinkmenas.  
9. Prieigos prie transporto priemon ės informacijos forumas (toliau – Forumas).  
Forumas svarsto, ar informacijos prieiga turi neigiamos įtakos bandymams mažinti transporto priemoni ų vagys čių skai čių, 
ir teikia rekomendacijas d ėl informacijos prieigos reikalavim ų tobulinimo. Vis ų pirma, Forumas Komisijai teikia reko ­
mendacijas d ėl akredituot ų organizacij ų taikomos nepriklausom ų ekonomin ės veiklos vykdytoj ų tvirtinimo ir teis ės gauti 
informacij ą apie transporto priemoni ų saugum ą jiems suteikimo tvarkos nustatymo.  
Komisijos sprendimu Forumo diskusijos ir išvados gali b ūti įslaptintos.  
14 straipsnis  
Su transporto priemon ės OBD, taip pat su remonto bei technin ės prieži ūros informacijos prieiga susijusi ų 
pareig ų vykdymas  
1. Patvirtinimo institucija savo iniciatyva, gavusi skund ą arba remdamasi technin ės tarnybos vertinimu bet kada gali 
patikrinti, kaip gamintojas laikosi Reglamento (EB) Nr. 715/2007, šio reglamento ir transporto priemon ės OBD sistemos 
ir remonto bei prieži ūros informacijos prieigos liudijime nustatyt ų s ąlyg ų. 
2. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamintojas nesilaik ė įpareigojim ų d ėl transporto priemon ės OBD sistemos ir 
remonto bei prieži ūros informacijos prieigos, susijus į tipo patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo institucija imasi pad ėčiai 
ištaisyti tinkam ų veiksm ų. 
3. Šie 2 dalyje pamin ėti veiksmai gali b ūti tipo patvirtinimo panaikinimas arba galiojimo sustabdymas, baudos arba 
kitos priemon ės, patvirtintos pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsn į.LT L 175/14 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4. Jeigu nepriklausomas ekonomin ės veiklos vykdytojas arba nepriklausomiems ekonomin ės veiklos vykdytojams 
atstovaujanti prekybos asociacija pateikia skund ą patvirtinimo institucijai, pastaroji atlieka audit ą, kad patikrint ų, ar 
gamintojas laikosi įpareigojim ų d ėl transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieigos.  
5. Atlikdama audit ą, patvirtinimo institucija gali paprašyti technin ės tarnybos arba bet kurio kito nepriklausomo 
eksperto įvertinti, ar laikomasi ši ų įpareigojim ų. 
15 straipsnis  
Pereinamojo laikotarpio nuostatos  
1. Iki 2017 m. rugpj ūčio 31 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir iki 
2018 m. rugpj ūčio 31 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto priemon ės, transporto 
priemoni ų gamintojai gali prašyti suteikti tipo patvirtinim ą remiantis šiuo reglamentu. Jeigu jie min ėto prašymo nepa ­
teikia, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 692/2008.  
2. Nuo 2017 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 
2018 m. rugs ėjo 1 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto priemon ės, nacionalin ės 
valdžios institucijos nesuteikia EB tipo patvirtinimo ar nacionalinio tipo patvirtinimo nauj ų tip ų transporto priemon ėms, 
kurios d ėl priežas čių, susijusi ų su teršal ų išmetimu ar degal ų s ąnaudomis, neatitinka šio reglamento.  
3. Nuo 2018 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 
2019 m. rugs ėjo 1 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto priemon ės, nacionalin ės 
valdžios institucijos, remdamosi Direktyvos 2007/46/EB 26 straipsniu, pripaž įsta nebegaliojan čiais nauj ų tip ų transporto 
priemoni ų, kurios d ėl priežas čių, susijusi ų su teršal ų išmetimu ar degal ų sąnaudomis, neatitinka šio reglamento, atitikties 
sertifikatus ir draudžia jas registruoti, parduoti arba prad ėti eksploatuoti.  
4. Kol sueis treji metai nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų dat ų, jei tai yra nauj ų tip ų 
transporto priemon ės, ir ketveri metai nuo to reglamento 10 straipsnio 5 dalyje nurodyt ų dat ų, jei tai yra naujos 
transporto priemon ės, taikomos šios nuostatos:  
a) IIIA priedo 2.1 punkto reikalavimai n ėra taikomi;  
b) IIIA priedo reikalavimai, išskyrus 2.1 punkt ą, įskaitant reikalavimus d ėl atliktin ų ĮVSITK bandym ų ir registruotin ų bei 
pateiktin ų duomen ų, taikomi tik naujiems tipo patvirtinimams, suteiktiems pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 nuo 
2017 m. liepos 27 d.;  
c) IIIA priedo reikalavimai n ėra taikomi tipo patvirtinimams, suteiktiems smulkiesiems gamintojams;  
d) jeigu IIIA priedo 5 ir 6 pried ėliuose išd ėstytus reikalavimus atitinka tik vienas iš dviej ų tuose pried ėliuose aprašyt ų 
duomen ų vertinimo metod ų, atliekamas dar vienas ĮVSITK bandymas;  
jeigu min ėtus reikalavimus ir v ėl atitinka tik vienas metodas, išsamumo ir atitikties reikalavimams analiz ės duomenys 
registruojami taikant abu metodus, o atliekant IIIA priedo 9.3 punkte nurodyt ą apskai čiavim ą galima taikyti tik 
išsamumo ir atitikties reikalavimams kriterijus atitinkant į metod ą; turi b ūti registruojami ir pateikiami ĮVSITK bandym ų 
ir išsamumo bei atitikties reikalavimams analiz ės duomenys, kad b ūtų galima išnagrin ėti abiej ų duomen ų vertinimo 
metod ų rezultat ų skirtumus;  
e) bandomosios transporto priemon ės varom ųjų rat ų galia nustatoma matuojant rato stebul ės sukimo moment ą arba 
CO  2 mas ės sraut ą naudojant linij ą „Veline“, kaip numatyta IIIA priedo 6 pried ėlio 4 punkte.  
5. Kol sueis aštuoneri metai nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų dat ų: 
a) laikantis šio reglamento VII priedo ir (arba) XI priedo 1 pried ėlio reikalavim ų, pagal Reglament ą (EB) Nr. 692/2008 per 
trejus metus nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų dat ų atlikt ų ir užbaigt ų 1/I tipo 
bandym ų rezultatai pripaž įstami galiojan čiais;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/15
 
b) laikydamosi šio reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 1.1 punkto antrosios pastraipos reikalavim ų, 
patvirtinimo institucijos per trejus metus nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 dalyje nurodyt ų dat ų 
pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 III priedo 3.13 punkt ą atliktas proced ūras pripaž įsta priimtinomis.  
6. Siekdama užtikrinti vienodas anks čiau galiojan čių tipo patvirtinim ų naudojimo s ąlygas, Komisija išnagrin ėja Direk ­
tyvos 2007/46/EB V skyriaus poveik į taikant š į reglament ą. 
16 straipsnis  
Direktyvos 2007/46/EB pakeitimai  
Direktyva 2007/46/EB iš dalies kei čiama pagal šio reglamento XVIII pried ą. 
17 straipsnis  
Reglamento (EB) Nr. 692/2008 pakeitimai  
Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 iš dalies kei čiamas taip:  
1) 6 straipsnio 1 dalis pakei čiama taip:  
„1. Jeigu laikomasi vis ų susijusi ų reikalavim ų, patvirtinimo institucija išduoda EB tipo patvirtinim ą ir pagal Direk ­
tyvos 2007/46/EB VII priede nustatyt ą numeravimo sistem ą suteikia tipo patvirtinimo numer į. 
Nepažeidžiant Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostat ų, tipo patvirtinimo numerio tre čiasis segmentas sudaromas 
pagal šio reglamento I priedo 6 pried ėlį. 
Patvirtinimo institucija nepriskiria to paties numerio kitam transporto priemon ės tipui.  
Laikoma, kad Reglamento (EB) Nr. 715/2007 reikalavim ų yra laikomasi, jeigu įvykdomos visos šios s ąlygos:  
a) laikomasi šio reglamento 3 straipsnio 10 dalies reikalavim ų; 
b) laikomasi šio reglamento 13 straipsnio reikalavim ų; 
c) transporto priemon ė buvo patvirtinta pagal JT EEK taisykles Nr. 83 su 07 serijos pakeitimais, Nr. 85 su jos 
papildymais, Nr. 101 (3 redakcija, įskaitant 01 serijos pakeitimus ir j ų papildymus) ir, jeigu tai yra sl ėginio 
uždegimo variklius turin čios transporto priemon ės, Nr. 24 III dal į su 03 serijos pakeitimais.  
d) laikomasi 5 straipsnio 11 ir 12 dali ų reikalavim ų.“ 
2) pridedamas šis 16a straipsnis:  
„16a straipsnis  
Pereinamojo laikotarpio nuostatos  
Nuo 2017 m. rugs ėjo 1 d., jei tai yra M1 bei M2 kategorij ų ir N1 kategorijos I klas ės transporto priemon ės, ir nuo 
2018 m. rugs ėjo 1 d., jeigu tai yra N1 kategorijos II bei III klasi ų ir N2 kategorijos transporto priemon ės, šis 
reglamentas taikomas tik siekiant įvertinti transporto priemon ėms, kuri ų tipas buvo patvirtintas iki nurodyt ų dat ų 
pagal š į reglament ą, taikomus reikalavimus d ėl: 
a) gamybos atitikties pagal 8 straipsn į;LT L 175/16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
b) eksploatacijos atitikties pagal 9 straipsn į; 
c) transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieigos pagal 13 straipsn į. 
Šis reglamentas taip pat taikomas tada, kai taikoma įgyvendinimo Komisijos reglamentuose (ES) 2017/1152 (*) ir (ES) 
2017/1153 (**) nustatyta atitikties proced ūra. 
___________  
(*) 2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1152, kuriuo nustatoma d ėl reglamentuo ­
jamos lengv ųjų komercini ų transporto priemoni ų bandymo proced ūros pakeitimo reikaling ų koreliacijos para ­
metr ų nustatymo metodika ir iš dalies kei čiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 293/2012 (žr. šio Oficialiojo 
leidinio p. 644).  
(**) 2017 m. birželio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/1153, kuriuo nustatoma d ėl reglamentuo ­
jamos bandymo proced ūros pakeitimo reikaling ų koreliacijos parametr ų nustatymo metodika ir iš dalies kei čiamas 
Reglamentas (ES) Nr. 1014/2010 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 679).“  
3) I priedas iš dalies kei čiamas pagal šio reglamento XVII pried ą. 
18 straipsnis  
Komisijos reglamento (ES) Nr. 1230/2012 pakeitimai  ( 1 ) 
Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 2 straipsnio 5 dalis pakei čiama taip:  
„5) pasirenkamosios įrangos mas ė – pasirenkamos įrangos derini ų, kurie, be standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti 
transporto priemon ėje pagal gamintojo specifikacijas, didžiausia mas ė;“. 
19 straipsnis  
Panaikinimas  
Reglamentas (EB) Nr. 692/2008 panaikinamas nuo 2022 m. sausio 1 d.  
20 straipsnis  
Įsigaliojimas ir taikymas  
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimt ą dien ą po jo paskelbimo  Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . 
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse nar ėse. 
Priimta Briuselyje 2017 m. birželio 1 d.  
Komisijos vardu  
Pirmininkas  
Jean-Claude JUNCKERLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/17  
( 1 ) 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos regla ­
mentas (EB) Nr. 661/2009 d ėl variklini ų transporto priemoni ų, j ų priekab ų ir joms skirt ų sistem ų, sud ėtini ų dali ų bei atskir ų 
technini ų mazg ų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendr ąją saug ą, reikalavim ų ir iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2007/46/EB (OL L 353, 2012 12 21, p. 31).
 PRIED Ų S ĄRAŠAS  
I PRIEDAS  EB tipo patvirtinimo administracin ės nuostatos  
1 pried ėlis Gamybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą. Statistinis metodas  
2 pried ėlis Su EV gamybos atitiktimi susij ę skai čiavimai  
3 pried ėlis Pavyzdinis informacinis dokumentas  
4 pried ėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo sertifikatas  
5 pried ėlis OBD sistemos informacija  
6 pried ėlis EB tipo patvirtinimo sertifikat ų numeravimo sistema  
7 pried ėlis Gamintojo parengtas OBD sistemos eksploatacini ų savybi ų reikalavim ų atitikties sertifikatas  
8 a pried ėlis 1 tipo bandym ų ataskaitos forma ( įskaitant ATCT), pagr įsta b ūtiniausiais atskaitomyb ės reikalavimais  
Co2mpass ataskaitos priedas  
8b pried ėlis Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos forma, atitinkanti b ūtiniausius atskaitomyb ės reikalavimus  
8c pried ėlis Bandymo lapo šablonas  
II PRIEDAS  Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitiktis  
1 pried ėlis Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikra  
2 pried ėlis Statistin ė eksploatuojam ų transporto priemoni ų išmetimo sistem ų išmetam ų teršal ų kiekio atitikties 
patikros tvarka  
3 pried ėlis Atsakomyb ė už eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikt į 
IIIA PRIEDAS  Realiomis važiavimo s ąlygomis išmetamas teršal ų kiekis (RDE)  
IV PRIEDAS  Tipo patvirtinimui atsižvelgiant į transporto priemon ės tinkamum ą eksploatuoti keliuose suteikti b ūtini 
išmetam ųjų teršal ų kiekio duomenys  
1 pried ėlis Anglies monoksido kiekio, išmetamo varikliui veikiant tuš čiąja eiga, matavimas (2 tipo bandymas)  
2 pried ėlis D ūm ų neskaidrumo matavimas  
V PRIEDAS  Karterio išmetam ųjų duj ų kiekio patikra (3 tipo bandymas)  
VI PRIEDAS  Garavimo išlak ų nustatymas (4 tipo bandymas)  
VII PRIEDAS  Taršos kontrol ės įtais ų patvarumo patikra (5 tipo bandymas)  
1 pried ėlis Standartinis bandym ų ant stendo ciklas (SBSC)  
2 pried ėlis Standartinis bandym ų ant dyzelinio stendo ciklas (SDBC).  
3 pried ėlis Standartinis kelio ciklas (SKC)  
VIII PRIEDAS  Vidutinio teršal ų kiekio, išmetamo esant žemai aplinkos oro temperat ūrai, patikra (6 tipo bandymas)  
IX PRIEDAS  Etalonini ų degal ų specifikacijos  
X PRIEDAS  Rezervuota  
XI PRIEDAS  Motorini ų transporto priemoni ų diagnostikos sistemos (OBD)  
1 pried ėlis OBD sistem ų veikimo aspektaiLT L 175/18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2 pried ėlis Transporto priemoni ų šeimos pagrindin ės charakteristikos  
XII PRIEDAS  Transporto priemoni ų, kuriose įdiegtos ekologin ės naujov ės, tipo patvirtinimas ir N1 kategorijos trans ­
porto priemoni ų, pateikt ų patvirtinti pagal pakopin ę tipo patvirtinimo proced ūrą, išmetamo CO  2 
kiekio ir degal ų s ąnaud ų nustatymas  
XIII PRIEDAS  Pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų, kaip atskir ų technini ų agregat ų, EB tipo patvirtinimas  
1 pried ėlis Pavyzdinis informacinis dokumentas  
2 pried ėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo sertifikatas  
3 pried ėlis Pavyzdinis EB tipo patvirtinimo ženklas  
XIV PRIEDAS  Transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacijos 
prieiga  
1 pried ėlis Atitikties sertifikatas  
XV PRIEDAS  Rezervuota  
XVI PRIEDAS  Transporto priemoni ų, kuri ų išmetam ųjų teršal ų papildomo apdorojimo sistemose naudojamas reagen ­
tas, reikalavimai  
XVII PRIEDAS  Reglamento (EB) Nr. 692/2008 daliniai pakeitimai  
XVIII PRIEDAS  Direktyvos 2007/46/EB daliniai pakeitimai  
XIX PRIEDAS  Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 daliniai pakeitimai  
XX PRIEDAS  Variklio naudingosios galios matavimas  
XXI PRIEDAS  1 tipo išmetam ųjų teršal ų bandymo proced ūrosLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/19
 
I PRIEDAS  
EB TIPO PATVIRTINIMO ADMINISTRACIN ĖS NUOSTATOS  
1. PAPILDOMI EB TIPO PATVIRTINIMO REIKALAVIMAI  
1.1. Papildomi reikalavimai vieneriop ų degal ų dujomis varomoms transporto priemon ėms ir dvejop ų degal ų 
dujomis varomoms transporto priemon ėmis  
1.1.1. Papildomi reikalavimai, taikomi suteikiant tipo patvirtinim ą vieneriop ų degal ų dujomis varomoms transporto 
priemon ėms ir dvejop ų degal ų dujomis varomoms transporto priemon ėms, yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 
12 priedo 1, 2 ir 3 dalyse bei 1 ir 2 pried ėliuose, išskyrus toliau nurodytas išimtis.  
1.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1 2 ir 3.1.4 punktuose nurodyti etaloniniai degalai turi b ūti suprantami kaip 
nuoroda į atitinkamas etalonini ų degal ų specifikacijas, pateiktas šio reglamento IX priedo A skirsnyje.  
1.2. Papildomi reikalavimai mišri ų degal ų transporto priemon ėms 
Papildomi mišri ų degal ų transporto priemoni ų tipo patvirtinimo reikalavimai yra tokie, kaip nustatyta JT EEK 
taisykl ės Nr. 83 4.9 punkte.  
2. PAPILDOMI TECHNINIAI REIKALAVIMAI IR BANDYMAI  
2.1. Smulkieji gamintojai  
2.1.1. 3 straipsnio 3 dalyje min ėtų teis ės akt ų s ąrašas:  
Teis ės aktas  Reikalavimai  
Kalifornijos taisykli ų kodekso (leidykla „Barclay’s 
Publishing“) 13 skyriaus 1961 skirsnio a dalis ir 
1961 skirsnio b dalies 1 punkto C papunk čio 1 dalis, 
taikomos 2001 m. pagamintoms ir naujesni ų modeli ų 
transporto priemon ėms, bei 1968.1, 1968.2, 1968.5, 
1976 ir 1975 skirsniai.  Tipo patvirtinimai turi b ūti suteikti pagal Kalifornijos 
taisykli ų kodeks ą, taikom ą naujausi ų modelio met ų 
lengviesiems krovininiams automobiliams.  
2.2. Degal ų bak ų pildymo angos  
2.2.1. Reikalavimai degal ų bak ų pildymo angoms yra nustatyti XXI priedo 5.4.1 ir 5.4.2 punktuose ir tolesniame 2.2.2 
punkte.  
2.2.2. Turi b ūti pasir ūpinta, kad degalai per daug negaruot ų ir nenutek ėtų tuomet, kai n ėra degal ų bako dangtelio. Tai 
užtikrinama viena iš ši ų priemoni ų: 
a) automatiškai atsidaran čiu ir užsidaran čiu nenuimamu degal ų pildymo angos dangteliu;  
b) konstrukcijos ypatyb ėmis, kurios pad ėtų išvengti pernelyg didelio degal ų garavimo, kai n ėra degal ų pildymo 
angos dangtelio;  
c) bet kuriomis kitomis priemon ėmis, kurios tur ėtų tok į pat į poveik į. Galim ų priemoni ų pavyzdžiai (s ąrašas 
nėra baigtinis): prijungtas degal ų pildymo angos dangtelis, grandin ėle pritvirtintas degal ų pildymo angos 
dangtelis arba dangtelis, rakinamas transporto priemon ės varikliui paleisti skirtu raktu. Šiuo atveju rakt ą iš 
pildymo angos dangtelio turi b ūti įmanoma ištraukti tik dangtel į užrakinus.  
2.3. Elektronin ės sistemos saugos nuostatos  
2.3.1. Elektronin ės sistemos saugumo nuostatos yra nustatytos XXI priedo 5.5 punkte ir tolesniuose 2.3.2 ir 2.3.3 
punktuose.  
2.3.2. Jei sl ėginio uždegimo varikliuose yra įrengti mechaniniai degal ų įpurškimo siurbliai, gamintojai turi imtis 
tinkam ų veiksm ų, kad b ūtų užtikrinta, jog eksploatuojant transporto priemon ę neb ūtų įmanoma suklastoti 
maksimalaus degal ų pripildymo nustatym ų.LT L 175/20 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.3.3. Gamintojai turi veiksmingai atgrasyti nuo odometro rodmen ų perprogramavimo borto tinkle, bet kuriame galios 
pavaros valdiklyje ir nuotolinio keitimosi duomenimis si ųstuve, jei taikoma. Gamintojai turi taikyti patobulintas 
apsaugos nuo sisteminio klastojimo strategijas ir nuo perrašymo apsaugan čias funkcijas siekdami apsaugoti 
odometro rodmen ų vientisum ą. Tinkam ą apsaugos nuo klastojimo lyg į užtikrinan čius metodus patvirtina patvir ­
tinimo institucija.  
2.4. Bandym ų atlikimas  
2.4.1. I.2.4 br ėžinyje parodyta, kaip atliekami transporto priemon ės tipo patvirtinimo bandymai. Specialios bandym ų 
proced ūros aprašytos II, IIIA, IV, V, VI, VII, VIII, XI, XVI  1 , XX ir XXI prieduose.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/21
 LT L 175/22 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 1.2.4 br ėžinys  
Bandymo reikalavim ų taikymas suteikiant tipo patvirtinim ą ir patvirtinto tipo išpl ėtim ą 
Transporto priemon ės kate ­
gorija  Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais, įskaitant hibridines1 Slėginio uždegimo 
varikl į turin čios 
transporto priemon ės, 
įskaitant hibridines  Tik elektra 
varomos 
transporto 
priemon ės Vandenilio 
kuro 
elementu 
varomos 
transporto 
priemon ės 
Vieneriop ų degal ų Dvejop ų degal ų3 Mišri ų degal ų3 
Etaloniniai degalai  Benzi ­
nas 
(E10)  SND  GD / 
biometa ­
nas Vande ­
nilis 
(ICE)  Benzinas 
(E10)  Benzinas 
(E10)  Benzinas 
(E10)  Benzinas (E10)  Dyzelinas 
(B7)5 — Vandenilio 
kuro 
elementais 
varomos 
transporto 
priemon ės SND  GD / 
biometa ­
nas Vandenilis 
(ICE)4 Etanolis 
(E85)  
Dujiniai teršalai 
(1 tipo bandymas)  Taip  Taip  Taip  Taip4 Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų rūšys) Taip  —  —  
KD 
(1 tipo bandymas)  Taip2 — —  —  Taip2 
(tik 
benzinas)  Taip2 
(tik 
benzinas)  Taip2 
(tik 
benzinas)  Taip2 
(abi degal ų rūšys) Taip  —  —  
KDK  Taip2 — —  —  Taip2 
(tik 
benzinas)  Taip2 
(tik 
benzinas)  Taip2 
(tik 
benzinas)  Taip2 
(abi degal ų rūšys) Taip  —  —  
Dujiniai teršalai, RDE (1A 
tipo bandymas)  Taip  Taip  Taip  Taip(4 ) Taip (abi 
degal ų 
rūšys) Taip (abi 
degal ų 
rūšys) Taip (abi 
degal ų 
rūšys) Taip (abi degal ų 
rūšys) Taip  —  —  
KDK, RDE (1A tipo 
bandymas)  Taip  —  —  —  Taip (abi 
degal ų 
rūšys) Taip (abi 
degal ų 
rūšys Taip (abi 
degal ų rūšys Taip (abi degal ų 
rūšys) Taip  —  —  
Išmetamieji teršalai varik ­
liui veikiant tuš čiąja eiga 
(2 tipo bandymas)  Taip  Taip  Taip  —  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(abi degal ų rūšys) — —  —  
Išmetamosios karterio 
dujos 
(3 tipo bandymas)  Taip  Taip  Taip  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  — —  —
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/23
 Transporto priemon ės kate ­
gorija  Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais, įskaitant hibridines1 Slėginio uždegimo 
varikl į turin čios 
transporto priemon ės, 
įskaitant hibridines  Tik elektra 
varomos 
transporto 
priemon ės Vandenilio 
kuro 
elementu 
varomos 
transporto 
priemon ės 
Vieneriop ų degal ų Dvejop ų degal ų3 Mišri ų degal ų3 
Garavimo išlakos 
(4 tipo bandymas)  Taip  —  —  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  — —  —  
Patvarumas 
(5 tipo bandymas)  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik benzinas)  Taip  —  —  
Teršal ų išmetimas esant 
žemai temperat ūrai 
(6 tipo bandymas)  Taip  —  —  —  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(tik 
benzinas)  Taip 
(abi degal ų rūšys) — —  —  
Eksploatuojam ų transporto 
priemoni ų atitiktis  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų rūšys) Taip  —  —  
Vidin ė diagnostika  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  —  —  
Išmetamo CO  2 kiekis, 
degal ų s ąnaudos, elektros 
energijos s ąnaudos ir 
elektrin ė rida  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų 
rūšys) Taip 
(abi degal ų rūšys) Taip  Taip  Taip  
Dūm ų neskaidrumas  —  —  —  —  —  —  —  —  Taip  —  —  
Variklio galia  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip  Taip
 3. PATVIRTINTO TIPO IŠPL ĖTIMAS  
3.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į pro išmetimo vamzd į išmetam ų teršal ų kiek į (1 ir 2 tip ų 
bandymai)  
3.1.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemon ėms, jei jos atitinka 2 straipsnio 1 dalyje nustatytus 
kriterijus.  
3.1.2. Transporto priemon ės, turin čios periodiškai regeneruojamas sistemas  
Jei Ki bandymai atlikti pagal XXI priedo VI papildomo priedo 1 pried ėlį (WLTP), patvirtinto tipo išpl ėtimas 
suteikiamas transporto priemon ėms, jei jos atitinka XXI priedo 5.9 punkte nustatytus kriterijus.  
Jei Ki bandymai atlikti pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 pried ą (NEDC), patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas 
transporto priemon ėms pagal Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 3.1.4 punkto reikalavimus.  
3.2. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į garavimo išlakas (4 tipo bandymas)  
3.2.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas transporto priemon ėms su įrengta garavimo išlak ų kontrol ės sistema, jei 
jos atitinka šias s ąlygas:  
3.2.1.1. pagrindinis degal ų / oro dozavimo principas (t. y. degal ų įpurškimas vienoje vietoje) turi b ūti toks pats;  
3.2.1.2. degal ų bako forma ir medžiagos, iš kuri ų jis ir skyst ųjų degal ų žarnel ės yra pagaminti, turi b ūti tokios pa čios; 
3.2.1.3. turi b ūti bandomas žarneli ų skerspj ūvio ir apytikslio ilgio poži ūriu blogiausias transporto priemon ės pavyzdys. 
Už tipo patvirtinimo bandymus atsakinga technin ė tarnyba sprendžia, ar galima naudoti nevienodus gar ų ir 
skys čio skirtuvus;  
3.2.1.4. degal ų bako t ūris neturi skirtis daugiau kaip 10 %;  
3.2.1.5. bako apsauginiai vožtuvai turi b ūti vienodai sureguliuoti;  
3.2.1.6. degal ų gar ų surinkimo b ūdas turi b ūti vienodas, t. y. gaudykl ės forma ir t ūris, laikykla, oro filtras (jeigu 
naudojamas garavimo išlakoms kontroliuoti) ir kiti parametrai turi b ūti vienodi;  
3.2.1.7. surinkt ų gar ų prap ūtimo b ūdai turi b ūti vienodi (pvz., oro srautas, prap ūtimo pradžia arba prap ūtimo t ūris per 
transporto priemon ės parengimo bandymui cikl ą); 
3.2.1.8. degal ų dozavimo sistemos sandarinimo ir ventiliacijos b ūdai turi b ūti vienodi.  
3.2.2. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas šioms transporto priemon ėms: 
3.2.2.1. su skirtingo t ūrio varikliais;  
3.2.2.2. su skirtingos galios varikliais;  
3.2.2.3. su automatin ėmis ir mechanin ėmis pavar ų d ėžėmis;  
3.2.2.4. su dviem ir keturiais varan čiaisiais ratais;  
3.2.2.5. skirtingos k ėbulo formos; taip pat  
3.2.2.6. su skirtingo dydžio ratais ir padangomis.  
3.3. Patvirtinto tipo išpl ėtimo suteikimas atsižvelgiant į taršos kontrol ės įtais ų patvarum ą (5 tipo bandymas)  
3.3.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirting ų tip ų transporto priemon ėms, jei toliau nurodyti transporto 
priemon ės, variklio arba taršos kontrol ės sistemos parametrai yra tokie patys arba neviršija nustatyt ų leidžiam ųjų 
nuokrypi ų.LT L 175/24 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.3.1.1. Transporto priemon ė: 
Inercin ės apkrovos kategorija: dvi gretimos didesn ės inercin ės apkrovos kategorijos ir bet kuri mažesn ė gretima 
inercin ės apkrovos kategorija.  
Bendra kelio apkrova važiuojant 80 km/h grei čiu: + 5 % didesn ė ir bet kokia mažesn ė vert ė. 
3.3.1.2. Variklis:  
a) variklio cilindr ų tūris (± 15 %);  
b) vožtuv ų kiekis ir valdymas;  
c) degal ų sistema;  
d) aušinimo sistemos tipas;  
e) degimo procesas.  
3.3.1.3. Taršos kontrol ės sistemos parametrai:  
a) kataliziniai keitikliai ir kiet ųjų daleli ų gaudykl ės: 
katalizini ų keitikli ų, filtr ų ir element ų skai čius; 
katalizini ų keitikli ų ir filtr ų dydis (monolito t ūris ± 10 %);  
kataliz ės tipas (oksidacija, trij ų pakop ų, mažo NOx kiekio gaudykl ė, selektyviosios katalizin ės redukcijos (SEK) 
sistema, mažo NO  x kiekio katalizatorius ar kt.);  
brangi ųjų metal ų kiekis (toks pats arba didesnis);  
brangi ųjų metal ų rūšis ir santykis (± 15 %);  
substratas (strukt ūra ir medžiaga);  
kori ų tankis;  
ne didesnis nei 50 K temperat ūros pokytis prie katalizinio keitiklio arba filtro įleidimo angos. Šis tempera ­
tūros pokytis tikrinamas vienodomis s ąlygomis, esant 120 km/h grei čiui, taikant 1 tipo bandymo apkrov ą; 
b) oro įpūtimas:  
yra ar n ėra 
tipas (impulsinis oro įleidimas, oro siurbliai, kita).  
c) EGR:  
yra ar n ėra 
tipas (v ėsinama ar nev ėsinama, aktyvaus ar pasyvaus valdymo, didelio ar mažo sl ėgio).  
3.3.1.4. Patvarumo bandymas gali b ūti atliekamas su transporto priemone, kurios k ėbulo forma, pavar ų d ėžė (automa ­
tin ė arba mechanin ė) ir rat ų arba padang ų dydis skiriasi, palyginti su transporto priemone, kuriai prašoma 
suteikti tipo patvirtinim ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/25
 
3.4. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atsižvelgiant į vidin ę diagnostikos sistem ą 
3.4.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirtingoms transporto priemon ėms, kuriose įrengti toks pat variklis ir 
išmetam ųjų teršal ų kontrol ės sistemos, kaip apibr ėžta XI priedo 2 pried ėlyje. Patvirtinto tipo išpl ėtimas sutei ­
kiamas nepaisant ši ų transporto priemon ės charakteristik ų: 
a) variklio pried ų; 
b) padang ų; 
c) ekvivalentin ės inercijos;  
d) aušinimo sistemos;  
e) bendrojo perdavimo skai čiaus;  
f) transmisijos tipo, taip pat  
g) k ėbulo tipo.  
3.5. Patvirtinto tipo išpl ėtimas atliekant žemos temperat ūros bandym ą (6 tipo bandym ą) 
3.5.1. Skirtingos etalonin ės mas ės transporto priemon ės 
3.5.1.1. Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas tik toms transporto priemon ėms, kuri ų etaloninei masei reikia naudoti 
dviej ų gretim ų didesni ų dydži ų ekvivalentines inercines apkrovas ar bet koki ą mažesn ę ekvivalentin ę inercin ę 
apkrov ą. 
3.5.1.2. Jei tai N kategorijos transporto priemon ės ir jau patvirtintos transporto priemon ės išmetam ųjų teršal ų kiekis 
neviršija transporto priemonei, kurios patvirtinto tipo išpl ėtim ą prašoma suteikti, nustatyt ų rib ų, patvirtinto tipo 
išpl ėtimas suteikiamas tik mažesn ės etalonin ės mas ės transporto priemon ėms. 
3.5.2. Transporto priemon ės su skirtingais bendraisiais perdavimo skai čiais 
3.5.2.1. Transporto priemon ėms su skirtingais perdavimo skai čiais patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas tik tam 
tikromis s ąlygomis.  
3.5.2.2. Norint nustatyti, ar galima suteikti patvirtinto tipo išpl ėtim ą, apskai čiuojamas kiekvieno atliekant 6 tipo 
bandymus taikomo perdavimo skai čiaus santykis 
ðEÞ ¼ ðV 2 Ä V 1 Þ=V 1 
Šiuo atveju variklio s ūkių skai čius yra 1 000 min  –1 , V  1 – transporto priemon ės, kurios tipas patvirtintas, greitis, 
V 2 – transporto priemon ės, kuriai prašoma suteikti patvirtinto tipo išpl ėtim ą, greitis.  
3.5.2.3. Jei bet kuriam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E ≤ 8 %, patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas nekar ­
tojant 6 tipo bandym ų. 
3.5.2.4. Jei bent vienam perdavimo skai čiui apskai čiuotas santykis E > 8 %, o kiekvienam perdavimo skai čiui apskai ­ 
čiuotas santykis E ≤ 13 %, 6 tipo bandymai turi b ūti pakartoti. Bandymai gali b ūti atliekami gamintojo pasi ­
rinktoje laboratorijoje, jei tam pritaria technin ė tarnyba. Bandym ų ataskaita siun čiama už tipo patvirtinimo 
bandymus atsakingai techninei tarnybai.  
3.5.3. Skirtingos etalonin ės mas ės transporto priemon ės ir transporto priemon ės su skirtingais perdavimo skai čiais 
Patvirtinto tipo išpl ėtimas suteikiamas skirtingos etalonin ės mas ės transporto priemon ėms ir transporto prie ­
mon ėms su skirtingais perdavimo skai čiais, jei laikomasi vis ų 3.5.1 ir 3.5.2 punktuose nustatyt ų s ąlyg ų.LT L 175/26 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4. GAMYBOS ATITIKTIS  
4.1. Įvadas  
4.1.1. Kiekviena transporto priemon ė, pagaminta taikant tipo tvirtinimo proced ūrą pagal š į reglament ą, turi b ūti 
pagaminta taip, kad atitikt ų tipo patvirtinimo pagal š į reglament ą reikalavimus. Gamintojas įgyvendina tinkamas 
priemones ir dokumentais patvirtintus kontrol ės planus ir nustatytais intervalais, kaip nurodyta šiame regla ­
mente, atlieka b ūtinus teršal ų išmetimo ir OBD bandymus, skirtus patikrinti, ar nuolatos laikomasi atitikties 
patvirtintam tipui. Patvirtinimo institucija patikrina šias gamintojo priemones ir kontrol ės planus ir jiems 
pritaria, taip pat gamintojo patalpose, įskaitant gamybines ir bandym ų patalpas, atlieka auditus bei išmetam ųjų 
teršal ų ir OBD bandymus tam tikrais intervalais, kaip nurodyta šiame reglamente, kaip dal į gamini ų atitikties 
nuolatinio tikrinimo priemoni ų, aprašyt ų Direktyvos 2007/46/EB X priede.  
4.1.2. Gamintojas patikrina gamybos atitikt į atlikdamas išmetam ųjų teršal ų kiekio (žr. Reglamento (EB) Nr. 715/2007 
I priedo 2 lentel ę), išmetamo CO  2 kiekio (kartu matuojant elektros energijos s ąnaudas, EC), karterio išmetam ųjų 
duj ų kiekio bei garavimo išlak ų kiekio nustatymo bandymus ir OBD sistemos bandym ą. Tod ėl į patikr ą turi b ūti 
įtraukti 1, 3 ir 4 tip ų bandymai ir OBD sistemos bandymas, kaip aprašyta šio priedo 2.4 punkte ir jame 
nurodytuose atitinkamuose prieduose. Specialiosios gamybos atitikties tikrinimo metodikos nustatytos 4.2–4.7 
punktuose ir 1 bei 2 pried ėliuose.  
4.1.3. Gamintojams taikant gamybos atitikties patikrinim ą, 1 ir 3 tipo bandym ų atveju šeima reiškia CO  2 interpolia ­
cijos šeim ą, įskaitant 4 tipo bandymo atveju šio priedo 3.2 punkte aprašytus patvirtinto tipo išpl ėtimus, ir OBD 
šeim ą kartu su šio priedo 3.3 punkte aprašytais patvirtinto tipo išpl ėtimais (OBD bandym ų atveju).  
4.1.4. Gamintojo atliekamos gamini ų patikros dažnumas grindžiamas rizikos vertinimo metodika, atitinkan čia tarp ­
tautin į standart ą ISO 31000:2009 „Rizikos valdymas. Principai ir gair ės“: turi b ūti atliekamas bent jau 1 tipo 
bandymas ir bent vienas 5 000 kiekvienai šeimai priklausan čių pagamint ų transporto priemoni ų imties patik ­
rinimas arba vienas kasmetinis patikrinimas, nelygu, kas įvyksta pirmiau.  
4.1.5. Tipo patvirtinim ą suteikusi patvirtinimo institucija gali bet kada patikrinti visose gamybos įmon ėse taikomus 
atitikties kontrol ės metodus.  
Taikant ši ą taisykl ę, patvirtinimo institucija bet kuriuo atveju ne re čiau kaip kart ą per metus gamintojo patalpose 
atlieka audit ą siekdama patikrinti gamintojo priemones ir dokumentais patvirtintus kontrol ės planus pagal 
rizikos vertinimo metodik ą, atitinkan čią tarptautin į standart ą ISO 31000:2009 „Rizikos valdymas. Principai ir 
gair ės“. 
Jei patvirtinimo institucijos netenkina gamintojo audito tvarka, kaip aprašyta 4.2–4.9 punktuose, turi b ūti 
atliekamas tiesioginis pagamint ų transporto priemoni ų fizinis bandymas.  
4.1.6. Fizini ų bandym ų patikr ų, kurias atlieka patvirtinimo institucija, dažnumas grindžiamas gamintojo audito proce ­
dūros pagal rizikos vertinimo metodik ą rezultatais ir bet kuriuo atveju neturi b ūti mažesnis kaip vienas patik ­
rinimo bandymas per trejus metus. Patvirtinimo institucija atlieka šiuos fizinius išmetam ųjų teršal ų kiekio 
nustatymo ir OBD bandymus su serijin ės gamybos transporto priemon ėmis, kaip aprašyta 4.2–4.9 punktuose.  
Jeigu fizinius bandymus atlieka gamintojas, tipo patvirtinimo institucija gali steb ėti bandymus gamintojo patal ­
poje.  
4.1.7. Patvirtinimo institucija parengia vis ų audit ų ir fizini ų bandym ų, atlikt ų gamintojo atitikties patikros tikslais, 
ataskaitas ir saugo jas ne trumpiau kaip 10 met ų. Šios ataskaitos tur ėtų b ūti prieinamos kitoms tipo patvirtinimo 
institucijoms ir Europos Komisijai, kai tik jos paprašo.  
4.1.8. Neatitikties atveju taikomas Direktyvos 2007/46/EB 30 straipsnis.  
4.2. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą 
4.2.1. 1 tipo bandymas atliekamas su serijin ės gamybos transporto priemone, pagr įstai priklausan čia CO  2 interpolia ­
cijos šeimai, kaip aprašyta tipo patvirtinimo sertifikate. Ribin ės vert ės, pagal kurias tikrinama atitiktis teršal ųLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/27
 
normoms, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje. Išmetamo CO  2 kiekio ribin ė vert ė turi 
būti pagal interpoliacijos metodik ą, nustatyt ą XXI priedo 7 papildomame priede, gamintojo nustatyta pasirinktos 
transporto priemon ės vert ė. Interpoliacijos apskai čiavimus turi patikrinti patvirtinimo institucija.  
4.2.2. Iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama trij ų transporto priemoni ų imtis. Patvirtinimo institucijai pasirinkus trans ­
porto priemones, gamintojui draudžiama jas reguliuoti.  
4.2.2.1 Atranka turi apimti tik serijin ės gamybos transporto priemones, kuri ų rida ne didesn ė kaip 80 km; atitikties 
tikrinimo pagal 1 tipo bandym ą tikslais tos transporto priemon ės toliau bus vadinamos nulin ės ridos transporto 
priemon ėmis. Transporto priemon ės bandomos taikant atitinkam ą WLTP cikl ą, kaip aprašyta šio reglamento XXI 
priede, neatsižvelgiant į bandymo pakartojimo reikalavimus arba transporto priemoni ų rid ą. Bandymo rezultatais 
laikomos vert ės po vis ų pataisym ų, atlikt ų pagal š į reglament ą. 
4.2.3. Statistin ės analiz ės bandymo kriterij ų apskai čiavimo metodas aprašytas 1 pried ėlyje.  
Šeimos gamyba laikoma neatitinkan čia reikalavim ų, jei taikant bandymo kriterijus pagal 1 pried ėlį gaunamas 
neigiamas sprendimas d ėl vieno arba keli ų teršal ų ir išmetamo CO  2 kiekio ver čių. 
Šeimos gamyba laikoma atitinkan čia reikalavimus, jei taikant bandymo kriterijus pagal 1 pried ėlį gaunamas 
teigiamas sprendimas d ėl vis ų teršal ų ir išmetamo CO  2 kiekio ver čių. 
Kai d ėl kurio nors teršalo gautas teigiamas sprendimas, šis sprendimas negali b ūti pakeistas remiantis jokiais 
papildomais bandymais, atliktais norint priimti sprendim ą d ėl kit ų teršal ų ir CO  2 ver čių. 
Jeigu n ėra teigiamo sprendimo d ėl vis ų teršal ų ir išmetamo CO  2 kiekio ver čių, atliekamas bandymas su kita 
transporto priemone (ne daugiau kaip 16 transporto priemoni ų), o 1 pried ėlyje aprašyta teigiamo arba neigiamo 
sprendimo pri ėmimo proced ūra turi b ūti pakartota (žr. I.4.2 br ėžin į).LT L 175/28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
I.4.2 br ėžinys
  
4.2.4. Gamintojui paprašius ir gavus patvirtinimo institucijos sutikim ą, bandymai gali b ūti atliekami su šeimai priklau ­
san čia transporto priemone, kurios rida yra ne didesn ė kaip 15 000 km, siekiant nustatyti išmatuotus teršal ų ir 
(arba) CO  2 raidos koeficientus EvC, taikomus kiekvienai šeimai. Transporto priemones įvažin ėja gamintojas, 
kuris neturi j ų kaip nors reguliuoti.  
4.2.4.1. Siekiant nustatyti išmatuot ą raidos koeficient ą, taikoma ši transporto priemon ės įvažin ėjimo proced ūra: 
a) išmetam ųjų teršal ų / CO  2 kiekio vert ė matuojama pirmai išbandytai transporto priemonei nuvažiavus ne 
daugiau kaip 80 km ir x km;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/29
 
b) teršal ų / CO  2 išmetimo raidos koeficientas EvC nuo 80 km iki x km apskai čiuojamas taip:  
EvC  meas ¼ vert ė nuvažiavus x km =vert ė nuvažiavus 80 km;  
c) kitos interpoliacijos šeimos transporto priemon ės nebus įvažin ėjamos, bet j ų išmetam ųjų teršal ų / EC / CO  2 
kiekis, kai rida yra nulin ė, bus dauginamas iš pirmai įvažin ėtai transporto priemonei taikomo išmetimo raidos 
koeficiento. Šiuo atveju 1 pried ėlyje nurodytos bandymui naudojamos vert ės yra:  
i) pirmosios transporto priemon ės atveju – vert ės nuvažiavus x km;  
ii) kit ų transporto priemoni ų atveju – vert ės, kai rida yra nulin ė, padaugintos iš raidos koeficiento.  
4.2.4.2. Visi šie bandymai atliekami naudojant komercinius degalus. Ta čiau gamintojo prašymu galima naudoti IX priede 
aprašyt ų rūšių etaloninius degalus.  
4.2.4.3. Tikrindamas gamybos atitikt į atsižvelgiant į CO  2 kiek į, kaip alternatyv ą 4.2.4.1 punkte nurodytai metodikai, 
transporto priemon ės gamintojas gali taikyti pastov ų raidos koeficient ą EvC = 0,98 ir iš jo dauginti visas 
išmetamo CO  2 vertes, kurios buvo išmatuotos tada, kai transporto priemon ės rida buvo nulin ė. 
4.2.5. Transporto priemoni ų, varom ų SND arba ND / biometan ą, gamybos atitikties bandymai gali b ūti atliekami 
naudojant komercinius degalus, kuri ų C3/C4 santykis patenka į etalonini ų degal ų rib ų interval ą (jei tai SND) arba 
tarp dviej ų labiausiai besiskirian čių etalonini ų degal ų rūšių atitinkam ų ver čių (jei tai yra GD / biometanas). Visais 
atvejais patvirtinimo institucijai reikia pateikti degal ų analiz ę. 
4.2.6. Transporto priemon ės, kuriose diegta ekologini ų naujovi ų 
4.2.6.1. Kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 443/2009 12 straipsnyje, M  1 kategorijos transporto priemoni ų ir, kaip 
apibr ėžta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 510/2011 12 straipsnyje, N  1 kategorijos transporto priemoni ų 
gamybos atitiktis, atsižvelgiant į ekologines naujoves, turi b ūti įrodyta patikrinant, ar jose yra įrengtos tinkamos 
nagrin ėjamosios ekologin ės naujov ės. 
4.3. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
4.3.1. Priemon ės gamybos atitik čiai atsižvelgiant į elektros energijos s ąnaudas užtikrinti tikrinamos remiantis šio priedo 
4 pried ėlyje nustatytu tipo patvirtinimo sertifikatu.  
4.3.2. Elektros energijos s ąnaud ų patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.3.2.1. Gamybos atitikties tikrinimo proced ūros metu 1 tipo bandymo proced ūros nutraukimo kriterijus pagal šio 
reglamento XXI priedo 8 papildomo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą (nuoseklaus ciklo proced ūra) ir šio reglamento 
XXI priedo 8 papildomo priedo 3.4.4.2.3 punkt ą (sutrumpinta bandymo proced ūra) pakei čiamas taip:  
gamybos atitikties proced ūros nutraukimo kriterijus pasiekiamas, užbaigus pirm ąjį taikytin ą WLTP bandym ų 
cikl ą. 
4.3.2.2. Per š į pirm ąjį taikytin ą WLTP bandym ų cikl ą ĮEKS tiekiama nuolatin ės srov ės energija matuojama pagal šio 
reglamento XXI priedo 8 papildomo priedo 3 pried ėlyje aprašyt ą metod ą ir dalinama iš šio taikytino WLTP 
bandym ų ciklo metu nuvažiuoto atstumo.  
4.3.2.3. Vert ė, nustatyta pagal 4.3.2.2 punkt ą, turi b ūti lyginama su verte, nustatyta pagal 2 pried ėlio 1.2 punkt ą. 
4.3.2.4. Atitiktis atsižvelgiant į energijos s ąnaudas (EC) tikrinama taikant 4.2 punkte ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistin ę 
metodik ą. Šios atitikties patikros tikslu s ąvoka „teršalai“ ir santrumpa CO  2 “ kei čiami santrumpa „EC“.LT L 175/30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.4. OVC-HEV  
4.4.1. Gamybos atitikties atsižvelgiant į OVC-HEV išmetam ą CO  2 kiek į ir elektros energijos s ąnaudas užtikrinimo 
priemon ės tikrinamos remiantis šio priedo 4 pried ėlyje nustatytame tipo patvirtinimo sertifikate pateiktu aprašu.  
4.4.2. Išmetamo CO  2 kiekio patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.4.2.1. Transporto priemon ė turi b ūti išbandyta pagal įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, aprašyt ą šio reglamento XXI 
priedo 8 papildomo priedo 3.2.5 punkte.  
4.4.2.2. Atliekant š į bandym ą ir palaikant įkrov ą išmetamo CO  2 mas ė nustatoma pagal šio reglamento XXI priedo 8 
papildomo priedo lentel ę A8/5 ir palyginama su įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mase pagal 2 
pried ėlio 2.3 punkt ą. 
4.4.2.3. Atitiktis atsižvelgiant į išmetam ą CO  2 kiek į tikrinama taikant 4.2 punkte ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistin ę 
metodik ą. 
4.4.3. Elektros energijos s ąnaud ų patikra gamybos atitikties poži ūriu 
4.4.3.1. Taikant gamybos atitikties proced ūrą, įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūros pabaiga pagal šio regla ­
mento XXI priedo 8 papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą pakei čiama taip:  
taikant gamybos atitikties proced ūrą įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūros pabaiga pasiekiama, 
užbaigus pirm ąjį taikytin ą WLTP bandym ų cikl ą. 
4.4.3.2. Per š į pirm ąjį taikytin ą WLTP bandym ų cikl ą ĮEKS tiekiama nuolatin ės srov ės energija matuojama pagal šio 
reglamento XXI priedo 8 papildomo priedo 3 pried ėlyje aprašyt ą metod ą ir dalinama iš šio taikytino WLTP 
bandym ų ciklo metu nuvažiuoto atstumo.  
4.4.3.3. Vert ė, nustatyta pagal šio reglamento 4.5.3.2 punkt ą, lyginama su verte, nustatyta pagal 2 pried ėlio 2.4 punkt ą. 
4.4.1.4. Atitiktis atsižvelgiant į energijos s ąnaudas tikrinama taikant 4.2 punkte ir 1 pried ėlyje aprašyt ą statistin ę meto ­
dik ą. Šios atitikties patikros tikslu s ąvoka „teršalai“ ir santrumpa CO  2 “ kei čiami santrumpa „EC“.  
4.5. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 3 tipo bandym ą 
4.5.1. Prireikus atlikti 3 tipo bandymo patikr ą, ji atliekama laikantis toliau nurodyt ų reikalavim ų. 
4.5.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netinkama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama 
viena transporto priemon ė ir su ja atliekami V priede aprašyti bandymai.  
4.5.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši transporto priemon ė atitinka V priede aprašyt ų 
bandym ų reikalavimus.  
4.5.1.3. Jeigu išbandyta transporto priemon ė neatitinka 4.5.1.1 punkto reikalavim ų, atsitiktine tvarka atrenkamos dar 
keturios tos pa čios šeimos transporto priemon ės ir su jomis atliekami V priede aprašyti bandymai. Bandymus 
galima atlikti su nemodifikuotomis transporto priemon ėmis, kuri ų rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.5.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ne mažiau kaip trys transporto priemon ės atitinka V 
priede aprašyt ų bandym ų reikalavimus.  
4.6. Transporto priemon ės atitikties patikra atliekant 4 tipo bandym ą 
4.6.1. Prireikus atlikti 4 tipo bandymo patikr ą, ji atliekama laikantis toliau nurodyt ų reikalavim ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/31
 
4.6.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netinkama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama 
viena transporto priemon ė ir su ja atliekami VI priede arba bent Taisykl ės Nr. 83 7 priedo 7 dalyje aprašyti 
bandymai.  
4.6.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši transporto priemon ė atitinka VI priedo arba JT 
taisykl ės Nr. 83 7 priedo 7 dalyje aprašyt ų bandym ų reikalavimus, nelygu, kuris iš bandym ų buvo atliktas.  
4.6.1.3. Jeigu bandomoji transporto priemon ė neatitinka 4.6.1.1 punkto reikalavim ų, iš tos pa čios šeimos atsitiktine 
tvarka atrenkamos dar keturios transporto priemon ės ir su jomis atliekami VI priede arba bent JT taisykl ės 
Nr. 83 7 priedo 7 dalyje aprašyti bandymai. Bandymus galima atlikti su nemodifikuotomis transporto priemo ­
nėmis, kuri ų rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.6.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu bent trys transporto priemon ės atitinka VI priedo 
arba JT taisykl ės Nr. 83 7 priedo 7 dalyje aprašyt ų bandym ų reikalavimus, nelygu, kuris iš bandym ų buvo 
atliktas.  
4.7. Transporto priemon ės atitikties patikra atsižvelgiant į vidin ės diagnostikos (OBD) sistem ą 
4.7.1. Prireikus atlikti OBD sistemos eksploatacini ų savybi ų patikr ą, ji atliekama laikantis toliau nurodyt ų reikalavim ų. 
4.7.1.1. Patvirtinimo institucijai nusta čius, kad gamybos kokyb ė atrodo netinkama, iš šeimos atsitiktine tvarka atrenkama 
viena transporto priemon ė ir su ja atliekami XI priedo 1 pried ėlyje aprašyti bandymai.  
4.7.1.2. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu ši transporto priemon ė atitinka XI priedo 1 pried ė­
lyje aprašyt ų bandym ų reikalavimus.  
4.7.1.3. Jeigu išbandyta transporto priemon ė neatitinka 4.7.1.1 punkto reikalavim ų, iš tos pa čios šeimos atsitiktine tvarka 
atrenkamos dar keturios transporto priemon ės ir su jomis atliekami XI priedo 1 pried ėlyje aprašyti bandymai. 
Bandymus galima atlikti su nemodifikuotomis transporto priemon ėmis, kuri ų rida ne didesn ė kaip 15 000 km.  
4.7.1.4. Gamyba laikoma atitinkan čia nustatytus reikalavimus, jeigu bent trys transporto priemon ės atitinka XI priedo 1 
pried ėlyje aprašyt ų bandym ų reikalavimus.LT L 175/32 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1 pried ėlis 
Gamybos atitikties patikra atliekant 1 tipo bandym ą. Statistinis metodas  
1. Šiame pried ėlyje aprašoma metodika, naudotina tikrinant, kaip gamyba atitinka 1 tipo bandymo reikalavimus d ėl 
teršal ų ir (arba) CO  2 , įskaitant PEV ir OVC-HEVS atitikties reikalavimus.  
2. Teršal ų matavimai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje, ir išmetamo CO  2 kiekio matavimas 
turi b ūti atliekami išbandant ne mažiau kaip 3 transporto priemones, ir šis skai čius turi b ūti nuosekliai didinamas iki 
priimamas teigiamas arba neigiamas sprendimas.  
Esant  N bandym ų skai čiui: nustatomas x  1, x 2, … x  N, vidurkis  X tests  ir variantiškumas  VAR  atliekant visus  N mata ­
vimus:  
X tests ¼ ðx 1 þ x 2 þ x 3 þ … þ x N Þ=N 
taip pat  
VAR ¼ ððx 1 Ä X tests Þ 2 þ ðx 2 Ä X tests Þ 2 þ … þ ðx N Ä X tests Þ 2 Þ=ðN Ä 1Þ 
3. Kiekvieno bandym ų skai čiaus atveju d ėl teršal ų gali b ūti pasiektas vienas iš ši ų trij ų sprendim ų (žr. tolesnius i–iii 
papunk čius), grindžiam ų vidutine kiekvieno teršalo ribine verte  L, gauta atlikus visus  N bandymus:  X tests , bandym ų 
rezultat ų variantiškumas  VAR  ir bandym ų skai čius N: 
i) šeima išlaiko bandym ą, jeigu  X tests< A Ü L Ä VAR =L 
ii) šeima neišlaiko bandymo, jeigu  X tests> A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
iii) išmatuojama dar kart ą, jeigu: 
A Ü L Ä VAR =L Ï X tests< A Ü L Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR =L 
Matuojant teršal ų kiek į daugiklis A yra 1,05, kad b ūtų atsižvelgta į matavim ų netikslumus.  
4. CO  2 ir energijos s ąnaudoms išreikšti naudojamos normalizuotos CO  2 ir energijos s ąnaud ų vert ės: 
x i ¼ CO  2testÄi=CO  2declared : 
x i ¼ EC  testÄi=EC  DC; COP  
apskai čiuojant CO  2 kiek į ir energijos s ąnaudas koeficientas A yra lygus 1,01, o L vert ė yra 1. Taigi apskai čiuojant CO  2 
kiek į ir energijos s ąnaudas kriterijai yra supaprastinami:  
i) šeima išlaiko bandym ą, jeigu  X tests< A Ä VAR  
ii) šeima neišlaiko bandymo, jeigu  X tests> A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
iii) išmatuojama dar kart ą, jeigu: 
A Ä VAR Ï X tests< A Ä ððN Ä 3Þ=13Þ Ü VAR  
A vert ės apskai čiuojant teršal ų kiek į, energijos s ąnaudas ir CO  2 kiek į bus perži ūrimos ir gali b ūti kei čiamos atsižvel ­
giant į turimus įrodymus. D ėl šios priežasties tipo patvirtinimo institucijos tur ės pateikti Komisijai visus atitinkamus 
bent pradinio 5 met ų laikotarpio duomenis.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/33
 
2 pried ėlis 
Su elektrini ų transporto priemoni ų gamybos atitiktimi susij ę skai čiavimai  
1. Su tik elektra varom ų transporto priemoni ų (PEV) gamybos atitiktimi susij ę skai čiavimai  
1.1. Atskir ų PEV elektros energijos s ąnaud ų interpoliacija 
EC  DCÄind;COP ¼ EC  DCÄL;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;COP Ä EC  DCÄL;COP Þ 
čia: 
EC DC–ind,COP  yra atskiros transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, 
Wh/km;  
EC DC–L,COP  yra L transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, 
Wh/km;  
EC DC–H,COP  yra H transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, naudojamos gamybos atitik čiai vertinti, 
Wh/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas taikytino WLTP bandym ų 
ciklo metu.  
1.2. PEV elektros energijos s ąnaudos  
Ši vert ė nurodoma ir naudojama atliekant gamybos atitikties patikr ą pagal elektros energijos s ąnaudas: 
EC  DC;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC 
čia: 
EC DC,COP  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant pirm ą taikytin ą WLTC 
bandym ų cikl ą gamybos atitikties patikros proced ūros metu;  
EC DC,CD,first WLTC  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant pirm ą taikytin ą WLTC 
bandym ų cikl ą pagal XXI priedo 8 papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
AF EC yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas su įkrovos naudojimu susijusi ų elektros energijos 
sąnaud ų vert ės, deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant patvirtinimo proced ūrą, ir išmatuoto 
bandymo, atlikto taikant gamybos atitikties patikros proced ūrą, rezultato skirtumas;  
taip pat 
AF  EC ¼ EC  WLTC ;declared  
EC  WLTC  
čia 
EC WLTC,declared  yra PEV elektros energijos s ąnaudos, deklaruotos pagal XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3 
punkt ą; 
EC WLTC  yra elektros energijos s ąnaudos, išmatuotos pagal XXI priedo 8 papildomo priedo 4.3.4.2 punkt ą. 
2. Su OVC-HEV gamybos ver čių atitiktimi susij ę skai čiavimai  
2.1. Įkrovos palaikymo režimu veikian čios atskiros OVC-HEV išmetamo CO  2 mas ės skai čiavimas gamybos atitikties 
patikrai 
M CO2Äind;CS;COP ¼ M  CO2ÄL;CS;COP þ K ind Ü ðM CO2ÄH;CS;COP Ä M CO2ÄL;CS;COP ÞLT L 175/34 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
čia: 
M CO2–ind,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios atskiros transporto priemon ės išmetamo CO  2 mas ė 
gamybos atitik čiai vertinti, g/km;  
M CO2–L,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios L transporto priemon ės išmetamo CO  2 mas ė gamybos 
atitik čiai vertinti, g/km;  
M CO2–H,CS,COP  yra įkrovos palaikymo režimu veikian čios H transporto priemon ės išmetamo CO  2 mas ė gamybos 
atitik čiai vertinti, g/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas taikytino WLTP 
bandym ų ciklo metu.  
2.2. Atskiros OVC-HEV su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos gamybos atitikties patikrai 
EC  DCÄind;CD;COP ¼ EC  DCÄL;CD;COP þ K ind Ü ðEC  DCÄH;CD;COP Ä EC  DCÄL;CD;COP Þ 
čia: 
EC DC–ind,CD,COP  yra atskiros transporto priemon ės su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos 
gamybos atitik čiai vertinti, Wh/km;  
EC DC–L,CD,COP  yra L transporto priemon ės su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos gamybos 
atitik čiai vertinti, Wh/km;  
EC DC–H,CD,COP  yra H transporto priemon ės elektros su įkrovos naudojimu susijusios energijos s ąnaudos gamybos 
atitik čiai vertinti, Wh/km;  
K ind yra nagrin ėjamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas taikytino WLTP 
bandym ų ciklo metu.  
2.3. Išmetamo CO  2 mas ės, kai įkrova palaikoma, vert ė gamybos atitikties patikrai  
Ši vert ė deklaruojama ir naudojama gamybos atitikties patikrai pagal išmetamo CO  2 mas ę, kai įkrova palaikoma: 
M CO2;CS;COP ¼ M  CO2;CS Ü AF  CO2;CS 
čia: 
M CO2,CS,COP  yra išmetamo CO  2 mas ės įkrovos palaikymo režimu vert ė atliekant 1 tipo bandymus palaikomos 
įkrovos s ąlygomis gamybos atitikties patikrai;  
M CO2,CS  yra išmetamo CO  2 mas ės įkrovos palaikymo režimu vert ė atliekant 1 tipo bandymus palaikomos 
įkrovos s ąlygomis pagal XXI priedo 4.1.1 punkt ą, g/km;  
AF CO2,CS  yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas vert ės, deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant 
patvirtinimo proced ūrą, ir bandymo, atlikto taikant gamybos atitikties patikros proced ūrą, išmatuoto 
rezultato skirtumas;  
bei 
AF  CO2;CS ¼ M CO2;CS;c;declared  
M CO2;CS;c;6 
čia 
M CO2,CS,c,declared  yra deklaruota išmetamo CO  2 mas ės įkrovos palaikymo režimu vert ė 1 tipo bandymams palai ­
komos įkrovos s ąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 lentel ės 7 žingsn į;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/35
 
M CO2,CS,c,6  yra deklaruota išmetamo CO  2 mas ės įkrovos palaikymo režimu vert ė atlikus 1 tipo bandym ą 
palaikomos įkrovos s ąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo priedo A8/5 lentel ės 6 žingsn į. 
2.4. Su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos gamybos atitikties patikrai  
Ši vert ė deklaruojama ir naudojama gamybos atitikties patikrai atsižvelgiant į su įkrovos naudojimu susijusias 
elektros energijos s ąnaudas: 
EC  DC;CD;COP ¼ EC  DC;CD;first WLTC Ü AF  EC;AC;CD 
čia: 
EC DC,CD,COP  yra su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu 
atliekant pirmo taikytino WLTC bandym ų ciklo 1 tipo bandymus įkrovos naudojimo s ąlygomis 
gamybos atitikties patikrai;  
EC DC,CD,first WLTC  yra su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu 
atliekant pirmo taikytino WLTC bandym ų ciklo 1 tipo bandym ą įkrovos naudojimo s ąlygomis 
pagal XXI priedo 8 papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
AF EC,AC,CD  yra koregavimo koeficientas, kuriuo išlyginamas su įkrovos naudojimu susijusi ų elektros energijos 
sąnaud ų vert ės, deklaruotos atlikus 1 tipo bandym ą taikant patvirtinimo proced ūrą, ir bandymo, 
atlikto taikant gamybos atitikties proced ūrą, išmatuoto rezultato skirtumas;  
taip pat 
AF  EC;AC;CD ¼ EC  AC;CD;declared  
EC  AC;CD 
čia 
EC AC,CD,declared  yra deklaruotos su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos atliekant 1 tipo 
bandymus įkrovos naudojimo s ąlygomis pagal XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3 punkt ą; 
EC AC,CD  yra išmatuotos su įkrovos naudojimu susijusios elektros energijos s ąnaudos atliekant 1 tipo 
bandymus įkrovos naudojimo s ąlygomis pagal XXI priedo 8 papildomo priedo 4.3.1 punkt ą.LT L 175/36 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3 pried ėlis 
PAVYZDYS  
INFORMACINIS DOKUMENTAS Nr. …  
DĖL TRANSPORTO PRIEMON ĖS EB TIPO PATVIRTINIMO, ATSIŽVELGIANT Į IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEK Į IR TRANSPORTO 
PRIEMON ĖS REMONTO IR PRIEŽI ŪROS INFORMACIJOS PRIEIG Ą 
Prireikus toliau pateikiama informacija turi b ūti pateikta trimis egzemplioriais, kartu turi b ūti pateiktas turinys. Br ėžiniai 
turi b ūti atitinkamo mastelio ir pakankamai išsam ūs, jie pateikiami A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu 
pateikiamos nuotraukos, jos turi b ūti pakankamai aiškios.  
Jeigu sistemos, komponentai arba atskiri techniniai agregatai turi elektroninius valdiklius, turi b ūti pateikti duomenys apie 
tų valdikli ų veikimo charakteristikas. 
0. BENDRIEJI DUOMENYS  
0.1.  Gamyklin ė mark ė (gamintojo prekinis pavadinimas): ......................................................................................  
0.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
0.2.1.  Prekybinis pavadinimas (-ai) (jeigu yra): .................................................................................... ..........................  
0.4.  Transporto priemon ės kategorija (  c ): .....................................................................................................................  
0.8.  Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): ...........................................................................  
0.9.  Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: .................................................................... ..........  
1. BENDROSIOS KONSTRUKCIJOS CHARAKTERISTIKOS  
1.1.  Tipin ės transporto priemon ės / sudedamosios dalies / atskiro techninio mazgo nuotraukos ir (arba) 
br ėžiniai (  1 ): 
1.3.3.  Varan čiosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas): ........................................................................  
2. MAS Ė IR MATMENYS (  f ) ( g ) ( 7 ) 
(kg ir mm) (kur taikoma, pateikiamos nuorodos į br ėžinius)  
2.6.  Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė ( h ) 
a) (didžiausia ir mažiausia kiekvieno varianto mas ė): ..................................................................................... 
b) kiekvienos versijos mas ė (turi b ūti pateikta matrica): ................................................................................  
2.8.  Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė, kuri ą nurodo gaminto ­
jas (  i ) ( 3 ): ............................................................................................................................ ............................................  
3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS (  k ) 
3.1.  Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas: ...............................................................................................  
3.1.1.  Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio arba kitos identifikavimo 
priemon ės): ........................................................................................................................... .......................................  
3.2.  Vidaus degimo variklis  
3.2.1.1.  Veikimo principas: kibirkštinio uždegimo / sl ėginio uždegimo / dviej ų rūšių degal ų vienalaikis naudo ­
jimas (  1 ) 
Ciklas: keturi ų takt ų / dviej ų takt ų / rotacinis (  1 ) 
3.2.1.2.  Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas: ....................................................................................................................... ..LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/37
 
3.2.1.2.1.  Cilindro skersmuo (  1 ): ................................................................................................................ ............ ........... mm  
3.2.1.2.2.  St ūmoklio eiga (  1 ): ................... ......................................................................................................... ................. mm  
3.2.1.2.3.  Cilindr ų uždegimo seka: ............................................................................................................... ...........................  
3.2.1.3.  Darbinis variklio t ūris (  m ): ............................................................................................................................ .. cm  3 
3.2.1.4.  T ūrinis suspaudimo laipsnis (  2 ): ............................................................................................................................ . 
3.2.1.5.  Degimo kameros, st ūmoklio galvut ės ir, jeigu tai yra kibirkštinio uždegimo variklis, st ūmoklio žied ų 
br ėžiniai: ....................................................................................................................... ................................................  
3.2.1.6.  Normalus variklio s ūkių skai čius tuš čiąja eiga (  2 ): ................................................................................ min  –1 
3.2.1.6.1.  Didelis variklio s ūkių skai čius tuš čiąja eiga (  2 ): ..................................................................................... min  –1 
3.2.1.8.  Vardin ė variklio galia (  n ): ........................... kW, kai ........................... min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė) 
3.2.1.9.  Gamintojo nustatytas didžiausias leidžiamas variklio s ūkių skai čius: .............................................. min  –1 
3.2.1.10.  Didžiausias naudingasis sukimo momentas (  n ): ....... Nm, kai ...... min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė) 
3.2.2.  Degalai  
3.2.2.1.  Lengvieji krovininiai automobiliai: dyzelinas / benzinas / SND / GD ar biometanas / etanolis (E 85) / 
biodyzelinas / vandenilis / H  2 GD (  1 ) ( 6 ) 
3.2.2.1.1.  Tiriamasis oktaninis skai čius (RON), be švino: .................................................................................................  
3.2.2.4.  Transporto priemon ės degal ų tipas: vieneriopi degalai, dvejopi degalai, mišr ūs degalai (  1 ) 
3.2.2.5.  Didžiausias leidžiamas biologini ų degal ų kiekis degaluose (gamintojo deklaruota vert ė): ...... % t ūrio 
3.2.4.  Degal ų tiekimas  
3.2.4.1.  Karbiuratoriumi (-iais): taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.  Degal ų įpurškimu (tik sl ėginio uždegimo arba dviej ų rūšių degal ų vienalaikio naudojimo varikliams): 
taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.1.  Sistemos aprašas (bendra tiekimo linija / agregat ų purkštuvai / skirstymo siurbliai ir t. t.): ................  
3.2.4.2.2.  Veikimo principas: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurškimas / s ūkurin ė kamera (  1 ) 
3.2.4.2.3.  Įpurškimas / Tiekimo pompa  
3.2.4.2.3.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.4.2.3.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.4.2.3.3.  Didžiausias tiekiam ų degal ų kiekis (  1 ) ( 2 ): ...................................... mm  3 /per vien ą takt ą ar cikl ą, kai 
sūkių skai čius: ................... min  –1 arba pateikiama parametr ų diagrama: .................................... (Jei 
įpurškimo stiprumas reguliuojamas, nurodyti tipišk ą degal ų tiekim ą ir įpurškimo sl ėgio kitim ą 
pagal variklio s ūkių skai čių) 
3.2.4.2.4.  Variklio grei čio ribojimo kontrol ė 
3.2.4.2.4.2.1.  S ūkių skai čius, kuriuo pradedamas degal ų tiekimo nutraukimas esant apkrovai: ........................ min  –1 
3.2.4.2.4.2.2.  Didžiausias s ūkių skai čius be apkrovos: ................................................................................................. min  –1 
3.2.4.2.6.  Purkštuvas (-ai)  
3.2.4.2.6.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.4.2.6.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................LT L 175/38 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.4.2.8.  Pagalbin ė paleidimo priemon ė 
3.2.4.2.8.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.4.2.8.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.4.2.8.3.  Sistemos aprašas: ............................................................................................................ ............................................  
3.2.4.2.9.  Įpurškimo elektroninio valdymo įrenginys: taip / ne (  1 ) 
3.2.4.2.9.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.4.2.9.2.  Tipas (-ai):  
3.2.4.2.9.3  Sistemos aprašas: ............................................................................................................ ............................................  
3.2.4.2.9.3.1.  Valdymo įtaiso (ECU) mark ė ir tipas: ...................................................................................................................  
3.2.4.2.9.3.1.1.  ECU programin ės įrangos versija: ............................................................................................................... ...........  
3.2.4.2.9.3.2.  Degal ų reguliatoriaus mark ė ir tipas: ................... .................................................................................................  
3.2.4.2.9.3.3.  Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas: .................................................................................................................... .... 
3.2.4.2.9.3.4.  Degal ų skirstytuvo mark ė ir tipas: .................................................................................................................... .... 
3.2.4.2.9.3.5.  Droselinio reguliatoriaus korpuso mark ė ir tipas: ............................................................................................  
3.2.4.2.9.3.6.  Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: .......................................................  
3.2.4.2.9.3.7.  Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ..............................................................  
3.2.4.2.9.3.8.  Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ............................................................ .................  
3.2.4.3.  Degal ų įpurškimas (tik kibirkštinio uždegimo varikliams): taip / ne (  1 ) 
3.2.4.3.1.  Veikimo principas: įsiurbimo kolektorius (vienoje vietoje / keliose vietose/ tiesioginis įpurškimas (  1 ) / 
kitoks (nurodyti)): ........................................................................................................... ............................................  
3.2.4.3.2.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.4.3.3.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.4.3.4.  Sistemos aprašas (jeigu tai yra ne nuolatinio įpurškimo sistema, pateikiami lygiaver čiai duomenys): ...  
3.2.4.3.4.1.  Valdymo įtaiso (ECU) mark ė ir tipas: ...................................................................................................................  
3.2.4.3.4.1.1.  ECU programin ės įrangos versija: ............................................................................................................... ...........  
3.2.4.3.4.3.  Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ...........................................................................  
3.2.4.3.4.8.  Droselinio reguliatoriaus korpuso mark ė ir tipas: ............................................................................................  
3.2.4.3.4.9.  Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: .......................................................  
3.2.4.3.4.10.  Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ..............................................................  
3.2.4.3.4.11.  Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ............................................................ .................  
3.2.4.3.5.  Purkštuvai  
3.2.4.3.5.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.2.4.3.5.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/39
 
3.2.4.3.7.  Šaltojo paleidimo sistema  
3.2.4.3.7.1.  Veikimo principas (-ai): ..................................................................................................... .......................................  
3.2.4.3.7.2.  Eksploatavimo apribojimai / nustatymai (  1 ) ( 2 ): .................................................................................................  
3.2.4.4.  Tiekimo siurblys  
3.2.4.4.1.  Sl ėgis (  2 ): ............................................... kPa arba charakteristik ų diagrama (  2 ): ..............................................  
3.2.4.4.2.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.4.4.3.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.5.  Elektros sistema  
3.2.5.1.  Vardin ė įtampa: ................................................................................. V, teigiamas / neigiamas įžeminimas (  1 ) 
3.2.5.2.  Generatorius  
3.2.5.2.1.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.5.2.2.  Vardin ė iš ėjimo galia: ................................................................................................................... ...................... VA  
3.2.6.  Uždegimo sistema (tik kibirkštinio uždegimo varikliams)  
3.2.6.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.6.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.6.3.  Veikimo principas: ................... ........................................................................................ ..........................................  
3.2.6.6.  Uždegimo žvak ės 
3.2.6.6.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.2.6.6.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.6.6.3.  Tarpo nustatymas: ............................................................................................................ ................................. mm  
3.2.6.7.  Uždegimo rit ė(-s) 
3.2.6.7.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.2.6.7.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.7.  Aušinimo sistema: skys čiu / oru (  1 ) 
3.2.7.1.  Variklio temperat ūros kontrol ės mechanizmo vardinis nustatymas: ............................................................  
3.2.7.2.  Skystis  
3.2.7.2.1.  Skys čio tipas: ..................................................................................................................... .........................................  
3.2.7.2.2.  Cirkuliacinis siurblys (-iai): taip / ne (  1 ) 
3.2.7.2.3.  Charakteristikos: ............................................................................................................ ...................................... arba  
3.2.7.2.3.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.7.2.3.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.7.2.4.  Pavaros perdavimo skai čius (-iai): ................................................................................................................... .......  
3.2.7.2.5.  Ventiliatoriaus ir jo varomojo mechanizmo aprašymas: ......................................................................... ........LT L 175/40 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.7.3.  Oras  
3.2.7.3.1.  Ventiliatorius: taip / ne (  1 ) 
3.2.7.3.2.  Charakteristikos: ............................................................................................................ ..................................... arba  
3.2.7.3.2.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.7.3.2.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.7.3.3.  Pavaros perdavimo skai čius (-iai): ................................................................................................................... .......  
3.2.8.  Įsiurbimo sistema  
3.2.8.1.  Kompresorius: taip / ne (  1 ) 
3.2.8.1.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.8.1.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.8.1.3.  Sistemos aprašas (pvz., didžiausias p ūtimo sl ėgis: ... kPa; turbokompresoriaus įtaisas, reguliuojantis į 
turbokompresori ų patenkan čių išleidimo duj ų sl ėgį, jeigu taikoma): ...........................................................  
3.2.8.2.  Tarpinis aušintuvas: taip / ne (  1 ) 
3.2.8.2.1.  Tipas: oras–oras / oras–vanduo (  1 ) 
3.2.8.3.  Įsiurbimo sl ėgio sumaž ėjimas, esant vardiniam variklio s ūkių skai čiui ir taikant 100 % apkrov ą (tik 
slėginio uždegimo varikliams):  
3.2.8.4.  Įleidimo vamzdži ų ir j ų pagalbini ų reikmen ų (padidinto duj ų sl ėgio ertm ės, šildymo įtaiso, papildom ų 
oro įleidimo ang ų ir t. t.) aprašas ir br ėžiniai: .................................................................................................  
3.2.8.4.1.  Įsiurbimo kolektoriaus aprašas (su br ėžiniais ir (arba) nuotraukomis): .......................................................  
3.2.8.4.2.  Oro filtras, br ėžiniai: ....................................................................................................................... ................. arba  
3.2.8.4.2.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.8.4.2.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.8.4.3.  Įsiurbimo triukšmo slopintuvas, br ėžiniai: ................................................................................................. arba  
3.2.8.4.3.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.8.4.3.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.9.  Išmetimo sistema  
3.2.9.1.  Išmetimo kolektoriaus aprašas ir (arba) br ėžinys: ............................................................................................  
3.2.9.2.  Išmetimo sistemos aprašas ir (arba) br ėžinys: ...................................................................................................  
3.2.9.3.  Didžiausias leidžiamas išmetimo sistemos priešsl ėgis, esant vardiniam variklio s ūkių skai čiui ir taikant 
100 % apkrov ą (tik sl ėginio uždegimo varikliams): .................................................................................. kPa  
3.2.10.  Mažiausias įleidimo ir išleidimo ang ų skerspj ūvio plotas: ..............................................................................  
3.2.11.  Vožtuv ų uždarymo ir atidarymo taktas arba lygiaver čiai duomenys  
3.2.11.1.  Didžiausias vožtuv ų pakilimo aukštis, atidarymo ir uždarymo kampai arba išsami informacija apie 
alternatyvi ų paskirstymo sistem ų veikimo takt ą, atsižvelgiant į rimties taškus. Jeigu tai yra kintamo 
takto sistema, mažiausias ir didžiausias taktai: .............................................................................. .....................  
3.2.11.2.  Atskaitiniai ir (arba) nustatymo intervalai (  1 ): ....................................................................................................LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/41
 
3.2.12.  Oro taršos mažinimo priemon ės 
3.2.12.1.  Karterio duj ų perdirbimo įtaisas (aprašas ir br ėžiniai): ....................................................................................  
3.2.12.2.  Taršos kontrol ės įtaisai (jei yra ir jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1.  Katalizinis keitiklis  
3.2.12.2.1.1.  Katalizini ų keitikli ų ir element ų skai čius (pateikti informacij ą apie kiekvien ą atskir ą mazg ą): .............  
3.2.12.2.1.2.  Katalizinio keitiklio (-i ų) matmenys, forma ir t ūris: .........................................................................................  
3.2.12.2.1.3.  Katalizinio veikimo tipas: ................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.1.4.  Bendras tauri ųjų metal ų kiekis: ...................................................................................................................... .......  
3.2.12.2.1.5.  Santykin ė koncentracija: ............................................................................................................... ............................  
3.2.12.2.1.6.  Substratas (strukt ūra ir medžiaga): .............................................................................................................. ..........  
3.2.12.2.1.7.  Element ų tankis: ...................................................................................................................... ...................................  
3.2.12.2.1.8.  Katalizinio keitiklio (-i ų) korpuso tipas: ..............................................................................................................  
3.2.12.2.1.9.  Katalizinio keitiklio (-i ų) pad ėtis (-ys) (vieta ir santykinis atstumas išmetimo vamzdyne): ....................  
3.2.12.2.1.10.  Šilumin ė apsauga: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.1.11.  Normalaus veikimo temperat ūros intervalas: ................................................................................................. °C  
3.2.12.2.1.12.  Katalizinio keitiklio mark ė: ............................................................................................................................. ........  
3.2.12.2.1.13.  Identifikacinis dalies numeris: .............................................................................................. .................. .................  
3.2.12.2.2.  Jutikliai  
3.2.12.2.2.1.  Deguonies jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.2.12.2.2.1.2.  Vieta: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.1.3.  Kontrol ės intervalas: ................................................................................................................. .................................  
3.2.12.2.2.1.4.  Tipas arba veikimo principas: ................................................................................................ ................ .................  
3.2.12.2.2.1.5.  Identifikacinis dalies numeris: .............................................................................................. .................. .................  
3.2.12.2.2.2.  NO  x jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.2.12.2.2.2.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.2.3.  Vieta  
3.2.12.2.2.3.  Kiet ųjų daleli ų jutiklis: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.2.12.2.2.3.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.2.3.3.  Vieta: ....................................................................................................................... ......................................................LT L 175/42 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.12.2.3.  Oro įpūtimas: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.3.1.  Tipas (oro įpūtimo sistema, oro siurblys ir t. t.): ......................................................................................... .... 
3.2.12.2.4.  Išmetam ųjų duj ų recirkuliacija (EGR): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.4.1.  Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis / žemas sl ėgis / bendras sl ėgis ir kt.): ...............  
3.2.12.2.4.2.  Vandeniu aušinama sistema (nurodyti atskirai kiekvienai EGR sistemai, pvz., žemo sl ėgio / aukšto 
slėgio / sl ėgių derinys: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.  Garavimo išlak ų kontrol ės sistema (tik benzino ir etanolio varikliams): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.5.1.  Išsamus prietais ų aprašymas: ................................................................................................................... ...............  
3.2.12.2.5.2.  Garavimo išlak ų kontrol ės sistemos br ėžinys: ...................................................................................................  
3.2.12.2.5.3.  Anglies filtro br ėžinys: ........................................................................................................................ .....................  
3.2.12.2.5.4.  Saus ų medžio angli ų mas ė: ............................................................................................................................. ... g  
3.2.12.2.5.5.  Scheminis degal ų bako br ėžinys, kuriame nurodyta talpa ir medžiaga (tik benzino ir etanolio varik ­
liams): ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.5.6.  Šilumin ės apsaugos, esan čios tarp bako ir išmetimo sistemos, aprašymas ir scheminis br ėžinys: .....  
3.2.12.2.6.  Kiet ųjų daleli ų gaudykl ė: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.6.1.  Kiet ųjų daleli ų gaudykl ės matmenys, forma ir talpa: .......................................................................................  
3.2.12.2.6.2.  Kiet ųjų daleli ų gaudykl ės konstrukcija: ............................................................................................................... . 
3.2.12.2.6.3.  Vieta (atskaitinis atstumas išmetimo vamzdyne): .............................................................................. ................  
3.2.12.2.6.4.  Kiet ųjų daleli ų gaudykl ės mark ė: ............................................................ ................................................................  
3.2.12.2.6.5.  Identifikacinis dalies numeris: .............................................................................................. .................. .................  
3.2.12.2.7.  Vidin ė diagnostikos (OBD) sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.7.1.  MI sistemos aprašymas ir (arba) br ėžinys: ..........................................................................................................  
3.2.12.2.7.2.  Vis ų OBD sistemos stebim ų komponent ų s ąrašas ir paskirtis: .....................................................................  
3.2.12.2.7.3.  Aprašymas (pagrindini ų veikimo princip ų): 
3.2.12.2.7.3.1  Kibirkštinio uždegimo varikli ų 
3.2.12.2.7.3.1.1.  Katalizatoriaus steb ėsenos: ........................................................................................................................ ...............  
3.2.12.2.7.3.1.2.  Uždegimo pertr ūkių nustatymo: ............................................................ ....................................................... .........  
3.2.12.2.7.3.1.3.  Deguonies jutiklio steb ėsenos: ........................................................................................................................ .......  
3.2.12.2.7.3.1.4.  Kit ų OBD sistemos stebim ų komponent ų: .........................................................................................................  
3.2.12.2.7.3.2.  Sl ėginio uždegimo varikli ų: ............................................................................................................................. ........  
3.2.12.2.7.3.2.1.  Katalizatoriaus steb ėsenos: ........................................................................................................................ ...............  
3.2.12.2.7.3.2.2.  Kiet ųjų daleli ų gaudykl ės steb ėsenos: ................... .................................................................................................  
3.2.12.2.7.3.2.3.  Degal ų pildymo elektronin ės sistemos steb ėsenos: ............................................................ ...............................LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/43
 
3.2.12.2.7.3.2.5.  Kit ų OBD sistemos stebim ų komponent ų: .........................................................................................................  
3.2.12.2.7.4.  MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo cikl ų skai čius arba statistinis metodas): .............................  
3.2.12.2.7.5.  OBD naudojam ų išvesties kod ų ir format ų s ąrašas (su vis ų jų paaiškinimais): ........................................  
3.2.12.2.7.6.  Toliau nurodyt ą papildom ą informacij ą transporto priemon ės gamintojas pateikia tam, kad b ūtų 
galima gaminti OBD sistemai tinkamas pakaitines arba atsargines dalis, diagnostikos įrankius ir 
bandym ų įrang ą. 
3.2.12.2.7.6.1.  Atliekant transporto priemon ės pradin į tipo patvirtinim ą prieš bandym ą taikyt ų kondicionavimo 
cikl ų tipo ir skai čiaus aprašymas.  
3.2.12.2.7.6.2.  OBD sistemos parodomojo ciklo, kuris buvo taikomas atliekant transporto priemon ės pradin į patvir ­
tinim ą, atsižvelgiant į OBD sistemos stebim ą komponent ą, tipo aprašas  
3.2.12.2.7.6.3.  Išsamus dokumentas, kuriame apib ūdinami visi komponentai, iš kuri ų gaunami signalai, ir gedim ų 
nustatymo strategija bei MI įjungimas (pvz., nustatytas važiavim ų skai čius arba statistinis metodas), 
įskaitant kiekvieno OBD sistemos stebimo komponento svarbi ų antrini ų registruojam ų parametr ų 
sąraš ą. S ąrašas vis ų OBD sistemos iš ėjimo kod ų ir naudoto formato (su vis ų j ų paaiškinimais), 
susijusi ų su atskirais su išmetimu susijusiais galios pavaros komponentais ir atskirais su išmetimu 
nesusijusiais komponentais, jeigu komponentas kontroliuojamas veikimo sutrikimo indikatoriaus 
įjungimo nustatymo tikslais, įskaitant vis ų pirma išsam ų $05 technin ės prieži ūros ID $21 bandymo 
FF bei $06 technin ės prieži ūros duomen ų paaiškinim ą. 
Jei tai transporto priemoni ų, kuriuose naudojamos ryšio jungtys pagal standart ą ISO 15765-4 „Keli ų 
transporto priemon ės. Vietini ų tinkl ų valdiklio diagnostika. 4 dalis. Su išmetamaisiais teršalais susi ­
jusi ų sistem ų reikalavimai“, reikia išsamiai paaiškinti $06 technin ės prieži ūros bandymo ID $00 FF 
duomenis apie kiekvien ą palaikom ą OBD kontrolinio rodmens ID.  
3.2.12.2.7.6.4.  Pirmiau nustatyti duomenys gali b ūti apibr ėžti užpildant lentel ę, kaip aprašyta toliau.  
3.2.12.2.7.6.4.1.  Lengvieji krovininiai automobiliai  
Kompo ­
nentas  Trikties 
kodas  Steb ėsenos 
strategija  Trikties nusta ­
tymo kriterijai  MI įjun ­
gimo krite ­
rijai Antriniai para ­
metrai  Išankstinis 
kondiciona ­
vimas  Parodo ­
masis 
bandymas  
Kataliza ­
torius  P0420  1 ir 2 
deguonies 
jutikli ų 
signalai  1 ir 2 
jutikli ų 
signal ų skir ­
tumas  3 ciklas  Variklio s ūkių 
dažnis / 
variklio 
apkrova, A/F 
režimas, kata ­
lizatoriaus 
temperat ūra Du I tipo 
ciklai  I tipas  
3.2.12.2.8.  Kita sistema: ................................................................................................................ ................................................  
3.2.12.2.8.2.  Vairuotojo raginimo imtis priemoni ų sistema  
3.2.12.2.8.2.3.  Raginimo imtis priemoni ų sistemos tipas: variklis n ėra užvedamas iš naujo po variklio išjungimo ir 
(arba) n ėra užvedamas po degal ų blokavimo / veikimo apribojimo  
3.2.12.2.8.2.4.  Raginimo imtis priemoni ų sistemos aprašas  
3.2.12.2.8.2.5.  Vidutinio atstumo, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja su pilnu degal ų baku, ekvivalentas: ... Km  
3.2.12.2.10.  Periodiškai regeneruojamai sistema: (pateikti toliau nurodyt ą informacij ą apie kiekvien ą atskir ą agre ­
gat ą) 
3.2.12.2.10.1.  Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) br ėžinys: ............................................................LT L 175/44 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.12.2.10.2.  I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio bandym ų stendo cikl ų skai čius tarp dviej ų cikl ų, kai 
regeneravimo faz ės vyksta pagal s ąlygas, lygiavertes I tipo bandymo s ąlygoms (D atstumas Regla ­
mento (ES) Nr. 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio A6.App1/1 paveiksle arba, kai 
taikytina, JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo A13/1 paveiksle): ...................................................................  
3.2.12.2.10.2.1.  Taikytinas 1 tipo ciklas (nurodyti taikytin ą proced ūrą: XXI priedo 4 papildom ą pried ą arba JT EEK 
taisykl ę Nr. 83): ..................................................................................................................... .....................................  
3.2.12.2.10.3.  Cikl ų skai čiaus tarp dviej ų cikl ų, kai vyksta regeneravimo etapai, nustatymo metodo aprašas: ..........  
3.2.12.2.10.4.  Apkrovos, b ūtinos, kad įvykt ų regeneravimas, lygio nustatymo parametrai (t. y. temperat ūra, sl ėgis ir 
kt.): ......................................................................................................................... ........................................................  
3.2.12.2.10.5.  JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 punkte aprašyto bandymo metu taikomos sistemos apkrovos 
metodo apib ūdinimas: ...................................................................................................................... ........................  
3.2.12.2.11.  Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunaudojamus reagentus (toliau pateikti informacij ą apie 
kiekvien ą atskir ą agregat ą): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.1.  Reikiamo reagento tipas ir jo koncentracija: ................................................................................. ....................  
3.2.12.2.11.2.  Įprastas reagento veikimo temperat ūros intervalas: ..........................................................................................  
3.2.12.2.11.3.  Tarptautinis standartas: ..................................................................................................... ........................................  
3.2.12.2.11.4.  Reagento papildymo dažnumas: nuolat / technin ės prieži ūros darb ų metu (jei taikoma):  
3.2.12.2.11.5.  Reagento lygio rodytuvas: (aprašas ir vieta)  
3.2.12.2.11.6.  Reagento talpykla  
3.2.12.2.11.6.1.  Talpa: ....................................................................................................................... .....................................................  
3.2.12.2.11.6.2.  Šildymo sistema: taip / ne  
3.2.12.2.11.6.2.1.  Aprašas arba br ėžinys  
3.2.12.2.11.7.  Reagento valdymo įtaisas: taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1.  Mark ė: ............................................................................................................................. ..............................................  
3.2.12.2.11.7.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.2.12.2.11.8.  Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta): ......................................................................................................  
3.2.13.  D ūm ų neskaidrumas  
3.2.13.1.  Sugerties koeficiento simbolio vieta (tik sl ėginio uždegimo varikliams): ....................................................  
3.2.14.  Išsam ūs duomenys apie bet kokius įtaisus, skirtus degalams taupyti (jeigu nenurodyti kituose punk ­
tuose):.  
3.2.15.  SND tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.15.1.  Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1): ...LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/45
 
3.2.15.2.  SND tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio valdymo įtaisas  
3.2.15.2.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.15.2.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.15.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų duj ų kiek į: .....................................................................................................  
3.2.15.3.  Kiti dokumentai  
3.2.15.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos, kei čiant benzinin ės sistemos naudojimo režim ą SND sistemos naudojimo 
režimu, ir atvirkš čiai, aprašymas: ............................................................................................................... ............  
3.2.15.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jung čių papildomos žarnos ir kt.): ..............................  
3.2.15.3.3.  Simbolio br ėžinys: ................... ..................................................................................................... .............................  
3.2.16.  GD tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.16.1.  Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/2009 : ............................................................  
3.2.16.2.  GD tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio valdymo įtaisas  
3.2.16.2.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.16.2.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.16.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų duj ų kiek į: .....................................................................................................  
3.2.16.3.  Kiti dokumentai  
3.2.16.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų, taikom ų pereinant nuo benzino prie GD ar atvirkš čiai, aprašy ­
mas: .......................................................................................................................... .....................................................  
3.2.16.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jung čių papildomos žarnos ir kt.): ..............................  
3.2.16.3.3.  Simbolio br ėžinys: ................... ..................................................................................................... .............................  
3.2.18.  Vandenilio tiekimo sistema: taip / ne (  1 ) 
3.2.18.1.  EB tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 79/2009: ............................................................  
3.2.18.2.  Vandenilio tiekimo sistemai skirtas elektroninis variklio valdymo įtaisas  
3.2.18.2.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.2.18.2.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.2.18.2.3.  Galimyb ės reguliuoti išmetam ųjų duj ų kiek į: .....................................................................................................  
3.2.18.3.  Kiti dokumentai  
3.2.18.3.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų pereinant nuo benzino prie vandenilio ar atvirkš čiai aprašymas: ...  
3.2.18.3.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jung čių papildomos žarnos ir kt.): ..............................  
3.2.18.3.3.  Simbolio br ėžinys: ................... ..................................................................................................... .............................  
3.2.19.4.  Kiti dokumentai  
3.2.19.4.1.  Katalizatoriaus apsaugos priemoni ų aprašas, pereinant nuo benzino prie H  2 GD degal ų, ar atvirkš ­ 
čiai: ................................................................................................................ .......... ......................................................LT L 175/46 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.19.4.2.  Sistemos schema (elektros jungtys, vakuumini ų jung čių papildomos žarnos ir kt.): ..............................  
3.2.19.4.3.  Simbolio br ėžinys: ................... ..................................................................................................... .............................  
3.2.20.  Šilumos kaupimo informacija  
3.2.20.1.  Aktyvus šilumos kaupimo įtaisas: taip / ne (  1 ) 
3.2.20.1.1.  Entalpija: ................................................................................................................... ............................................... (J)  
3.2.20.2.  Izoliacin ės medžiagos  
3.2.20.2.1.  Izoliacin ė medžiaga: .................................................................................................................... ..............................  
3.2.20.2.2.  Izoliacijos t ūris: .......................................................................................................................... ................................  
3.2.20.2.3.  Izoliacijos mas ė: ............................................................................................................................. ............................  
3.2.20.2.4.  Izoliacijos vieta: ........................................................................................................... ..............................................  
3,3.  Elektrin ės mašinos  
3.3.1.  Tipas (apvija, sužadinimas): ................................................................................................. ....................................  
3.3.1.2.  Darbin ė įtampa: ........................................................................................................................ .............................. V  
3.4.  Varomosios energijos keitikli ų deriniai  
3.4.1.  Hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
3.4.2.  Hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės kategorija: įkraunama ne transporto priemon ėje / įkrau ­
nama transporto priemon ėje: (  1 ) 
3.4.3.  Veikimo režimo jungiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.4.3.1.  Pasirenkami režimai  
3.4.3.1.1.  Tik elektra: taip / ne (  1 ) 
3.4.3.1.2.  Tik degalai: taip / ne (  1 ) 
3.4.3.1.3.  Hibridiniai režimai: taip / ne (  1 ) 
(jei yra, trumpas aprašas): ................................................................................................... .....................................  
3.4.4.  Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, smagratis arba generatorius)  
3.4.4.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.4.4.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.4.4.3.  Identifikacinis numeris: ..................................................................................................... ........................................  
3.4.4.4.  Elektrochemin ės poros r ūšis: .......................................................................................................................... ........  
3.4.4.5.  Energija: ........................ (jei ĮEKS: įtampa ir galia Ah per 2 h; jei kondensatorius: … (J) .......................)  
3.4.4.6.  Įkroviklis: transporto priemon ėje / išor ėje / n ėra (  1 ) 
3.4.5.  Elektros mašina (atskirai aprašomas kiekvienas elektros mašinos tipas)LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/47
 
3.4.5.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.4.5.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.4.5.3.  Pagrindin ė paskirtis: traukos variklis / generatorius (  1 ) 
3.4.5.3.1.  Jei naudojama kaip traukos variklis: vienas arba keli varikliai (skai čius) (  1 ): .............................................  
3.4.5.4.  Didžiausia galia: ............................................................................................................ ...................................... kW  
3.4.5.5.  Veikimo principas  
3.4.5.5.5.1  Nuolatin ė srov ė, kintamoji srov ė ir (arba) fazi ų skai čius: ...............................................................................  
3.4.5.5.2.  Atskiras sužadinimas / nuoseklus / mišrus (  1 ) 
3.4.5.5.3.  Sinchroninis / asinchroninis (  1 ) 
3.4.6.  Valdymo įrenginys:  
3.4.6.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.4.6.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.4.6.3.  Identifikacinis numeris: ..................................................................................................... ........................................  
3.4.7.  Galios valdiklis  
3.4.7.1.  Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. .........................  
3.4.7.2.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
3.4.7.3.  Identifikacinis numeris: ..................................................................................................... ........................................  
3.4.9.  Gamintojo rekomendacija d ėl išankstinio kondicionavimo: ...........................................................................  
3.5.  Gamintojo deklaruotos vert ės siekiant nustatyti išmetamo CO  2 kiek į, degal ų sąnaudas, elektros ener ­
gijos s ąnaudas, elektrin ę rid ą, ir išsami informacija apie ekologines naujoves (jei taikoma) (  o ) 
3.5.7.  Gamintojo deklaruotos vert ės 
3.5.7.1.  Bandomos transporto priemon ės parametrai  
3.5.7.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (VH arba H transporto priemon ė) 
3.5.7.1.1.1.  Ciklo energijos poreikis (J): ................................................................................................ .....................................  
3.5.7.1.1.2.  Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.1.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.2.  f  1 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.1.2.3.  f  2 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (VL arba L transporto priemon ė) (jei taikoma)  
3.5.7.1.2.1.  Ciklo energijos poreikis (J)  
3.5.7.1.2.2.  Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.2.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.2.2.2.  f  1 , N: .......................................................................................................................... ...................................................LT L 175/48 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.5.7.1.2.2.3.  f  2 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.  M transporto priemon ė (vidutin į CO2 kiek į išmetanti transporto priemon ė, VM) (jei taikoma)  
3.5.7.1.3.1.  Ciklo energijos paklausa (J)  
3.5.7.1.3.2.  Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.3.2.1.  f  0 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.2.  f  1 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.1.3.2.3.  f  2 , N: .......................................................................................................................... ...................................................  
3.5.7.2.  Bendra išmetamo CO  2 mas ė 
3.5.7.2.1.  Išmetamo CO  2 mas ė ICE atveju  
3.5.7.2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ............................................................................................. g/km  
3.5.7.2.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): .................................................................... g/km  
3.5.7.2.2.  OVC-HEV ir NOVC-HEV išmetamo CO  2 mas ė įkrovos palaikymo režimu  
3.5.7.2.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ............................................................................................. g/km  
3.5.7.2.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): .................................................................... g/km  
3.5.7.2.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma): ....................................................................................................... g/km  
3.5.7.2.3.  OVC-HEV išmetamo CO  2 mas ė įkrovos naudojimo režimu  
3.5.7.2.3.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ............................................................................................. g/km  
3.5.7.2.3.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): .................................................................... g/km  
3.5.7.2.3.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma): ....................................................................................................... g/km  
3.5.7.3.  Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektrin ė rida  
3.5.7.3.1.  Tik elektra varom ų transporto priemoni ų vien elektrin ė rida (PER)  
3.5.7.3.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ................................................................................................ km  
3.5.7.3.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): ....................................................................... km  
3.5.7.3.2.  OVC HEV visa elektrin ė rida (AER)  
3.5.7.3.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ................................................................................................ km  
3.5.7.3.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): ....................................................................... km  
3.5.7.3.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma): .......................................................................................................... km  
3.5.7.4.  FCHV degal ų s ąnaudos (FC  CS ) įkrovos palaikymo režimu  
3.5.7.4.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ................................................................................... kg/100 kmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/49
 
3.5.7.4.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): .......................................................... kg/100 km  
3.5.7.4.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma): ............................................................................................ kg/100 km  
3.5.7.5.  Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektros energijos s ąnaudos  
3.5.7.5.1.  Tik elektra varom ų transporto priemoni ų bendros elektros energijos s ąnaudos (EC  WLTC  ) 
3.5.7.5.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ......................................................................................... Wh/km  
3.5.7.5.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): ............................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.  Svertin ės elektros energijos s ąnaudos įkrovos naudojimo režimu, EC  AC,CD  (bendros)  
3.5.7.5.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė: ......................................................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): ............................................................... Wh/km  
3.5.7.5.2.3.  M transporto priemon ė (jei taikoma): .................................................................................................. Wh/km  
3.5.8.  Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė, kaip apibr ėžta Reglamento (EB) 
Nr. 443/2009 12 straipsnyje M1 kategorijos transporto priemon ėms arba Reglamento (ES) 
Nr. 510/2011 12 straipsnyje N1 kategorijos transporto priemon ėms: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.1.  Bazin ės transporto priemon ės tipas / variantas / versija, kaip nurodyta Įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 725/2011 5 straipsnyje M1 kategorijos transporto priemon ėms arba Įgyvendinimo reglamento 
(ES) Nr. 427/2014 5 straipsnyje N1 kategorijos transporto priemon ėms (jei taikoma): … ..................  
3.5.8.2.  Skirting ų ekologini ų naujovi ų s ąveika: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.3.  Išmetam ųjų teršal ų duomenys, susij ę su ekologini ų naujovi ų naudojimu (d ėl kiekvienos r ūšies 
bandom ų etalonini ų degal ų užpildoma atskira lentel ė) ( w1 ) 
Ekologin ės 
naujov ės 
patvirtinimo 
sprendi ­
mas (  w2 ) Ekologin ės 
naujov ės 
kodas (  w3 ) 1. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įdiegta ekolo ­
gin ė naujov ė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą ( w4 ) 4. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įdiegta ekolo ­
gin ė naujov ė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą 5. Panaudos 
(naudingumo) 
koeficientas 
(UF), t. y. 
technologijos 
naudojimo 
trukm ė įpras ­
tin ėmis 
veikimo s ąly­
gomis  Sumaž ėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (g/km) (  w5 ) 
(w) Ekologin ės naujov ės. 
(w1) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, atskirai ekologinei naujovei skiriant papildom ą eilut ę. 
(w2) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujov ė, numeris. 
(w3) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujov ė. 
(w4) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo institucijai pritarus ši 
vert ė turi b ūti taikant modeliavimo metod ą gauta vert ė. 
(w5) Sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis d ėl vis ų atskir ų ekologini ų naujovi ų. 
3.6.  Gamintojo leidžiama temperat ūra 
3.6.1.  Aušinimo sistemaLT L 175/50 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.6.1.1.  Aušinimas skys čiu 
Didžiausia temperat ūra ties išleidimo anga: ................................................................................................... K  
3.6.1.2.  Aušinimas oru  
3.6.1.2.1.  Atskaitos taškas: ............................................................................................................ .............................................  
3.6.1.2.2.  Didžiausia temperat ūra atskaitos taške: ........................................................................................................... . K 
3.6.2.  Didžiausia temperat ūra ties įleidžiamojo tarpinio aušintuvo išleidimo anga: ........................................ K  
3.6.3.  Aukš čiausia išmetam ųjų duj ų temperat ūra prie artimiausio išmetimo vamzdžio (-i ų) taško greta 
išmetam ųjų duj ų kolektoriaus arba turbininio įkroviklio išorin ės jung ės (-i ų): .................................... K  
3.6.4.  Degal ų temperat ūra: 
mažiausia: ................................................................. K; didžiausia: ................................... ............................... K 
Dyzeliniams varikliams įpurškimo siurblio įleidžiamojoje angoje; duj ų varikliams sl ėgio reguliatoriaus 
paskutin ėje pakopoje  
3.6.5.  Tepal ų temperat ūra 
mažiausia: ................................................................. K; didžiausia: ................................... ............................... K  
3.8.  Tepal ų sistema  
3.8.1.  Sistemos aprašas  
3.8.1.1.  Tepalo bakelio vieta: ........................................................................................................ .........................................  
3.8.1.2.  Tiekimo sistema (siurbliu / įpurškiama į tiekimo ang ą / maišoma su degalais, kt.) (  1 ) 
3.8.2.  Tepal ų tiekimo siurblys  
3.8.2.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.8.2.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
3.8.3.  Mišinys su degalais  
3.8.3.1.  Procentin ė dalis: ....................................................................................................................... ..................................  
3.8.4.  Alyvos aušintuvas: taip / ne (  1 ) 
3.8.4.1.  Br ėžinys (-iai): ................................................................................................................. .................................... arba  
3.8.4.1.1.  Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... .......................  
3.8.4.1.2.  Tipas (-ai): ................................................................................................................. ...................................................  
4. TRANSMISIJA (  p ) 
4.3.  Variklio smagra čio inercijos momentas: ........................................................................................................ ...... 
4.3.1.  Papildomas inercijos momentas ne įjungus pavaros: .........................................................................................  
4.4.  Sankaba (-os)  
4.4.1.  Tipas: ....................................................................................................................... ......................................................  
4.4.2.  Didžiausias sukimo momento perdavimas: ....................................................................................... ..................  
4.5.  Pavar ų d ėžė 
4.5.1.  Tipas (rankin ė / automatin ė / CVT (nepertraukiama belaipsn ė pavara)) (  1 )LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/51
 
4.5.1.1.  Pagrindinis režimas: taip / ne (  1 ) 
4.5.1.2.  Geriausias režimas (jei ne pagrindinis režimas): ............................................................................. ...................  
4.5.1.3.  Blogiausias režimas (jei ne pagrindinis režimas): ............................................................................ ..................  
4.5.1.4.  Sukimo momento vert ės: ............................................................................................................................ ............  
4.5.1.5.  Sankab ų skai čius: .......................................................................................................................... .............................  
4.6.  Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų d ėžės 
perdavimo skai čius 
(variklio ir pavar ų d ėžės 
išėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavar ų d ėžės iš ėjimo 
veleno ir varom ųjų rat ų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skai čius 
Didžiausias CVT pavaros 
atveju  
1 
2 
3 
… 
Mažiausias CVT pavaros 
atveju  
Atbulin ės eigos  
4.7.  Didžiausias konstrukcinis transporto priemon ės greitis (km/h) (  q ): ..............................................................  
6. PAKABA  
6.6.  Padangos ir ratai  
6.6.1.  Padangos / rato derinys (-iai)  
6.6.1.1.  Ašys  
6.6.1.1.1.  1 ašis: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.1.1.1.1.  Padangos dydžio žymuo  
6.6.1.1.2.  2 ašis: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.1.1.2.1.  Padangos dydžio žymuo  
ir t. t.  
6.6.2.  Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1.  1 ašis: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.2.2.  2 ašis: ...................................................................................................................... ......................................................  
6.6.3.  Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas padang ų sl ėgis: .................................................. kPa  
9. K ĖBULAS  
9.1.  K ėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje nustatytus kodus: ................... .................  
9.10.3.  S ėdyn ės 
9.10.3.1.  S ėdim ųjų viet ų skai čius (s): ...................................................................................................................... ...............LT L 175/52 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
16. TRANSPORTO PRIEMON ĖS REMONTO IR PRIEŽI ŪROS INFORMACIJOS PRIEIGA  
16.1.  Pagrindin ės interneto svetain ės, kurioje pateikta transporto priemon ės remonto ir prieži ūros infor ­
macija, adresas: .............................................................................................................. ............................................  
16.1.1.  Data, nuo kurios j ą galima gauti (ne v ėliau kaip 6 m ėnesiai nuo tipo patvirtinimo datos): ...............  
16.2.  Svetain ės prieigos nuostatos ir s ąlygos: ...............................................................................................................  
16.3.  Transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos, kuri ą galima rasti svetain ėje, formatas: ...LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/53
 
Informacinio dokumento pried ėlis 
INFORMACIJA APIE BANDYM Ų S ĄLYGAS  
1. Naudoti tepalai  
1.1. Variklio tepalas  
1.1.1. Gamyklin ė mark ė: …  
1.1.2. Tipas: …  
1.2. Pavar ų d ėžės tepalas  
1.2.1. Gamyklin ė mark ė: …  
1.2.2. Tipas: …  
(nurodyti tepalo procentin ę dal į mišinyje, jei tepalas ir degalai yra maišomi)  
2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.1. Pavar ų d ėžės tipas (rankin ė / automatin ė / CVT)  
VL (jei yra)  VH  
2.2. Transporto priemon ės k ėbulo tipas (variantas 
/ versija)  2.2. Transporto priemon ės k ėbulo tipas (variantas 
/ versija)  
2.3. Taikomas kelio apkrovos metodas (mata ­
vimas arba apskai čiavimas, atsižvelgiant į 
kelio apkrovos tip ą) 2.3. Taikomas kelio apkrovos metodas (mata ­
vimas arba apskai čiavimas, atsižvelgiant į 
kelio apkrovos tip ą) 
2.4. Kelio apkrovos informacija atlikus bandym ą 2.4. Kelio apkrovos informacija atlikus bandym ą 
2.4.1. Padang ų mark ė ir tipas:  2.4.1. Padang ų mark ė ir tipas:  
2.4.2. Padang ų matmenys (priekini ų / galini ų): 2.4.2. Padang ų matmenys (priekini ų / galini ų): 
2.4.4. Padang ų sl ėgis (priekini ų / galini ų) (kPa):  2.4.4. Padang ų sl ėgis (priekini ų / galini ų) (kPa):  
2.4.5. Padang ų ried ėjimo varža (priekini ų / galini ų) 
(kg/t):  2.4.5. Padang ų ried ėjimo varža (priekini ų / galini ų) 
(kg/t):  
2.4.6. Transporto priemon ės bandymo mas ė (kg):  2.4.6. Transporto priemon ės bandymo mas ė (kg):  
2.4.7. Delta Cd.A, palyginti su VH (m  2 ) 
2.4.8. Kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 , f 2 2.4.8. Kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 , f 2LT L 175/54 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4 pried ėlis 
PAVYZDINIS EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
(Didžiausias leidžiamas formatas: A4 (210 mm × 297 mm)  
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
Administracijos antspaudas  
Informacija, susijusi su sistemos / transporto priemon ės: 
— EB tipo patvirtinimu (  1 ), 
— EB tipo patvirtinimo išpl ėtimu (  1 ) 
— atsisakymu suteikti EB tipo patvirtinim ą ( 1 ) 
— EB tipo patvirtinimo panaikinimu (  1 ) 
— atsižvelgiant į sistem ą ( 1 ) - atsižvelgiant į Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 (  2 ) ir Reglament ą (EB) Nr. 2017/1151 (  3 ) 
EB tipo patvirtinimo numeris: …  
Išpl ėtimo priežastis: …  
I SKIRSNIS.  
0.1. Gamyklin ė mark ė (gamintojo prekinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas (-ai) (jeigu yra): …  
0.3. Tipo identifikavimo priemon ės (jei transporto priemon ė pažym ėta tipo ženklu) (  4 ) 
0.3.1. Tokio ženklinimo vieta: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija (  5 ) 
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai): …  
0.9. Gamintojo atstovas: ….  
II SKIRSNIS.  Nurodyti kiekvienos interpoliacijos šeimos, apibr ėžtos XXI priedo 5.6 punkte,atveju  
0. Interpoliacijos šeimos identifikatorius, kaip nurodyta XXI priedo 5.0 punkte  
1. Papildoma informacija (kai taikoma): (žr. papildym ą) 
2. Už patvirtinimo bandymus atsakinga technin ė tarnyba: …  
3. 1 tipo bandym ų ataskaitos parengimo data: …  
4. 1 tipo bandym ų ataskaitos numeris: …  
5. Pastabos (jeigu j ų yra): (žr. papildym ą)LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/55
 
6. Vieta: …  
7. Data: …  
8. Parašas: …  
Priedai:  Informacinis rinkinys (  6 ).LT L 175/56 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
EB tipo patvirtinimo sertifikato Nr. … papildymas  
dėl transporto priemon ės EB tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į ir transporto 
priemon ės remonto ir prieži ūros informacijos prieig ą pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007  
Pildant tipo patvirtinimo sertifikat ą tur ėtų b ūti vengiama kryžmini ų nuorod ų į informacij ą informaciniame dokumente 
arba bandymo ataskaitoje.  
0. INTERPOLIACIJOS ŠEIMOS IDENTIFIKATORIUS, KAIP NURODYTA XXI PRIEDO 5.0 PUNKTE  
1. PAPILDOMA INFORMACIJA  
1.1. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: ... 
1.2. Didžiausia mas ė: ... 
1.3. Etalonin ė mas ė: ... 
1.4. S ėdyni ų skai čius: ...  
1.6. K ėbulo tipas:  
1.6.1. M  1 , M  2 : sedanas, he čbekas, universalas, dvivietis, kabrioletas, daugiafunkcin ė transporto priemon ė ( 1 ) 
1.6.2. N  1 , N  2 : sunkvežimis, furgonas (  1 ) 
1.7. Varomieji ratai: priekiniai, galiniai, visi (  1 ) 
1.8. Tik elektra varoma transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
1.9. Hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
1.9.1. Hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės kategorija: įkraunama iš išor ės / ne įkraunama iš išor ės / kuro 
elementas (  1 ) 
1.9.2. Veikimo režimo jungiklis: yra / n ėra (  1 ) 
1.10. Variklio identifikavimas:  
1.10.1. Variklio darbinis t ūris: 
1.10.2. Degal ų tiekimo sistema: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurškimas (  1 ) 
1.10.3. Gamintojo rekomenduojami degalai:  
1.10.4.1. Didžiausia galia: kW, kai s ūkių skai čius min  –1 
1.10.4.2. Didžiausias sukimo momentas: Nm, kai s ūkių skai čius min  –1 
1.10.5. Kompresorius: taip / ne (  1 ) 
1.10.6. Uždegimo sistema: sl ėginis uždegimas / kibirkštinis uždegimas (  1 ) 
1.11. Galios pavara (tik elektra varomos transporto priemon ės arba hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės) (  1 ) 
1.11.1. Didžiausia naudingoji galia: … kW, kai s ūkių skai čius: … iki … min  –1 
1.11.2. Didžiausioji 30 minu čių galia: …… kW  
1.11.3. Didžiausias naudingasis sukimo momentas: ...Nm, kai variklio s ūkių skai čius min  –1LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/57
 
1.12. Varomasis akumuliatorius (tik elektra varomos arba hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės) 
1.12.1. Vardin ė įtampa: …… V  
1.12.2. Talpa (2 h klas ė): Ah  
1.13. Transmisija: …, …  
1.13.1. Pavar ų d ėžės tipas: rankin ė / automatin ė / belaipsn ė ( 1 ) 
1.13.2. Pavaros perdavimo skai čius: 
1.13.3. Bendrieji perdavimo skai čiai ( įskaitant apkrautos padangos ried ėjimo apskritimo ilg į): (transporto priemon ės 
greitis (km/h)) / variklio s ūkių skai čius (min  –1 )): 
Pirmoji pavara: ...  Šeštoji pavara: ...  
Antroji pavara: ...  Septintoji pavara: ...  
Tre čioji pavara: ...  Aštuntoji pavara: ...  
Ketvirtoji pavara: ...  Greitinan čioji pavara: ...  
Penktoji pavara: ...  
1.13.4. Pagrindin ės pavaros perdavimo skai čius: 
1.14. Padangos: …, …, ...  
Tipas: radialin ė / įstrižin ė/.. (  7 ) 
Matmenys: ...  
Ried ėjimo perimetras veikiant apkrovai:  
Atliekant I tipo bandym ą naudot ų padang ų ried ėjimo apskritimo ilgis  
2. BANDYMO REZULTATAI  
2.1. Iš išmetimo vamzdžio išmetam ų teršal ų kiekio nustatymo bandymo rezultatai  
Išmetam ųjų teršal ų [kiekio] klasifikacija: Euro 6  
I tipo bandymo rezultatai, jei taikoma  
Tipo patvirtinimo numeris, jei tai ne pirmin ė transporto priemon ė ( 1 ): ...  
1 bandymas  
I tipo bandymo rezultatai  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC + 
NO  x : 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(#.10  11 / 
km) 
Išmatuotoji vert ė ( 8 ) ( 9 ) 
Ki * (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Ki + (  8 ) ( 10 ) (  11 ) 
Vidutin ė vert ė, apskai ­ 
čiuota taikant Ki (M.Ki 
arba M+Ki) (  9 ) ( 12 )LT L 175/58 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
I tipo bandymo rezultatai  CO 
(mg/km)  THC 
(mg/km)  NMHC 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC + 
NO  x : 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(#.10  11 / 
km) 
DF (+) (  8 ) ( 10 ) 
DF (*) (  8 ) ( 10 ) 
Galutin ė vidutin ė vert ė, 
apskai čiuota taikant Ki ir 
DF (  13 ) 
Ribin ė vert ė 
2 bandymas  (jei taikoma) …  
Į 1 bandymo lentel ę įrašomi antrojo bandymo rezultatai.  
3 tipo bandymas  (jei taikoma)  
Į 1 bandymo lentel ę įrašomi tre čiojo bandymo rezultatai.  
1, 2 (jei taikoma) ir 3 bandymas (jei taikoma) kartojamas su mažai CO  2 išmetan čia transporto priemone (jei 
taikoma) ir VM (jei taikoma)  
Informacija apie regeneravimo strategij ą 
D — veikimo cikl ų skai čius tarp dviej ų cikl ų, kai vyksta regeneravimo etapai: ...  
d — veikimo cikl ų skai čius, b ūtinas, kad įvykt ų regeneravimas: ...  
Taikytinas 1 tipo ciklas XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 83) (  14 ): ...  
ATCT bandymas  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
ATCT (14 °C) M  CO2,Treg  
1 tipo (23 °C) M  CO2,23 °  
Šeimos pataisos koeficientas (FCF)  
Skirtumas tarp variklio aušinimo skys čio temperat ūros ir vidutin ės temperat ūros stabilizavimo zonoje pasku ­
tines 3 valandas ΔT_ATCT (°C) ...  
Mažiausias stabilizavimo laikas t  soak _ATCT (s): ...  
Temperat ūros jutiklio vieta: ...  
2 tipo: ( įskaitant transporto priemon ės tinkamumo eksploatuoti keliuose bandym ų duomenis):  
Bandymas  CO vert ė 
(tūrio %)  Lambda vert ė ( 7 ) Variklio s ūkių skai ­ 
čius 
(min  –1 ) Variklio alyvos tempera ­
tūra 
°C 
Bandymas varikliui vei- 
kiant tuš čiąja eiga esant 
mažam s ūkių skai čiui Netaikoma  
Bandymas varikliui vei- 
kiant tuš čiąja eiga esant 
dideliam s ūkių skai čiuiLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/59
 
3 tipo: ...  
4 tipo: … g/bandymui  
5 tipo: — Ilgaamžiškumo bandymas: visos transporto priemon ės bandymas / sendinimo bandymas ant 
stendo / neatliekama (  1 ) 
— Nusid ėvėjimo koeficientas (DF): apskai čiuotas / priskirtas (  1 ) 
— Apibr ėžti vertes: ...  
— Taikytinas 1 bandymo ciklas (XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė 
Nr. 83) (  14 ): ...  
6 tipo  CO mas ė (mg/km)  THC mas ė (mg/km)  
Išmatuotoji vert ė 
2.1.1. Jeigu transporto priemon ės varomos dviej ų rūšių degalais, abiej ų rūšių degalams užpildoma po atskir ą 1 tipo 
lentel ę. Mišri ų degal ų transporto priemoni ų atveju, kai 1 tipo bandymas turi b ūti atliktas naudojant abiej ų 
rūšių degalus pagal I priedo 1.2.4 br ėžin į, ir transporto priemoni ų, varom ų SND arba GD / biometanu, atveju 
visoms bandant naudojamoms skirtingoms etalonin ėms dujoms pateikiama po atskir ą lentel ę, o papildomoje 
lentel ėje nurodomi gauti pras čiausi rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 
3.1.4 punktu nurodoma, ar rezultatai buvo išmatuoti, ar apskai čiuoti.  
2.1.2. MI sistemos aprašymas ir (arba) br ėžinys: ...  
2.1.3. Vis ų OBD sistemos stebim ų komponent ų s ąrašas ir funkcija: ...  
2.1.4. Aprašymas (pagrindini ų veikimo princip ų): ...  
2.1.4.1. Uždegimo praleidimo nustatymas (  15 ): ...  
2.1.4.2. Katalizatoriaus steb ėsena (  15 ): ...  
2.1.4.3. Deguonies jutiklio steb ėsena (  15 ): ...  
2.1.4.4. Kiti OBD sistema stebimi komponentai (  15 ): ...  
2.1.4.5. Katalizatoriaus steb ėsena (  16 ): ...  
2.1.4.6. Kiet ųjų daleli ų gaudykl ės steb ėsena (  16 ): ...  
2.1.4.7. Elektronin ės degal ų tiekimo sistemos vykdomojo įtaiso steb ėsena (  16 ): ...  
2.1.4.8. Kiti OBD sistema stebimi komponentai: ...  
2.1.5. MI įjungimo kriterijai (nustatytas važiavimo cikl ų skai čius arba statistinis metodas): ...  
2.1.6. OBD naudojam ų išvesties kod ų ir format ų s ąrašas (su vis ų jų paaiškinimais): ...  
2.2. Rezervuota  
2.3. Kataliziniai keitikliai: yra / n ėra (  1 ) 
2.3.1. Originaliai įrangai skirtas katalizinis keitiklis, išbandytas pagal visus susijusius šio reglamento reikalavimus: 
yra / n ėra (  1 ) 
2.4. D ūm ų neskaidrumo bandymo rezultatai (  1 ) 
2.4.1. Bandymai pastovaus variklio s ūkių skai čiaus režimu: žr. technin ės tarnybos bandym ų ataskait ą Nr. ...LT L 175/60 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.4.2. Bandymai greit ėjimo be apkrovos režimu  
2.4.2.1. Išmatuotoji sugerties koeficiento vert ė: … m  –1 
2.4.2.2. Pataisytoji sugerties koeficiento vert ė: … m  –1 
2.4.2.3. Sugerties koeficiento ženklo vieta ant transporto priemon ės: ...  
2.5. Išmetamo CO  2 kiekio ir degal ų s ąnaud ų bandym ų rezultatai  
2.5.1. Transporto priemon ė su vidaus degimo varikliu ir ne iš išor ės įkraunama (NOVC) hibridin ė elektrin ė trans ­
porto priemon ė 
2.5.1.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
2.5.1.1.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.1.1.2.1. f  0, N: ...  
2.5.1.1.2.2. f  1, N/(km/h): ...  
2.5.1.1.2.3. f  2 , N/(km/h)  2 : ... 
2.5.1.1.3. Išmetama CO  2 mas ė (nurodyti kiekvienos išbandytos r ūšies etalonini ų degal ų vertes, pagal etapus: išmatuo ­
tosios vert ės, d ėl vidutini ų ver čių žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.12.3.9 punktuose)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy ­
mas  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.5.1.1.4. Degal ų s ąnaudos (nurodyti vertes kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degal ų r ūšiai, pagal etapus: išmatuotosios 
vert ės, d ėl bendr ų žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.2.3.9 punktuose)  
Degal ų sąnaudos (l/100 km) arba m  3 /100 
km, arba kg/100 km (  1 ) Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutin ės vert ės FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.5.1.2.1. Ciklo energijos poreikis: … J  
2.5.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  
2.5.1.2.2.1. f  0, N: ...  
2.5.1.1.2.2.2. 
f 1, N/(km/h): ...  
2.5.1.1.2.2.3. 
f 2 , N/(km/h)  2 : ...LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/61
 
Išmetama CO  2 mas ė (nurodyti vertes kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degal ų rūšiai, pagal etapus: išmatuoto ­
sios vert ės, d ėl bendr ų žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.2.3.9 punktuose)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy ­
mas  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
2.5.1.2.3. Degal ų s ąnaudos (nurodyti vertes kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degal ų r ūšiai, pagal etapus: išmatuotosios 
vert ės, d ėl bendr ų žr. XXI priedo 6 papildomo priedo 1.1.2.3.8 ir 1.1.12.3.9 punktuose)  
Degal ų sąnaudos (l/100 km) arba m  3 /100 
km, arba kg/100 km (  1 ) Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutin ės vert ės FC  p,H /  FC c,H 
2.5.1.3. Jei tai tik vidaus degimo varikliu varomos transporto priemon ės, kuriose įrengtos periodiškai regeneruojamos 
sistemos, kaip apibr ėžta šio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje, bandym ų rezultatai dauginami iš Ki koeficiento, 
kaip nurodyta XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlyje.  
2.5.1.3.1. Informacija apie regeneravimo strategij ą, taikom ą d ėl išmetamo CO  2 kiekio ir degal ų s ąnaud ų 
D — veikimo cikl ų skai čius tarp dviej ų cikl ų, kai vyksta regeneravimo etapai: ...  
d — veikimo cikl ų skai čius, b ūtinas, kad įvykt ų regeneravimas: ...  
Taikytinas 1 tipo ciklas (XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 83) (  14 ): ...  
Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
Ki (pridedamasis / dauginamasis)  1 
CO  2 ir degal ų s ąnaud ų vert ės ( 10 ) 
2.5.2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
2.5.2.1. Elektros energijos s ąnaudos (deklaruota vert ė) 
2.5.2.1.1. Elektros energijos s ąnaudos:  
EC (Wh/km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendros  
Apskai čiuotos EC  1 
2 
3 
Deklaruota vert ė —LT L 175/62 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.5.2.1.2. Bendras laikas, kai vykdant cikl ą laikomasi leidžiam ųjų nuokrypi ų: ....sek.  
2.5.2.2. Vien elektrin ė rida  
PER (km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendra  
Išmatuota vien elektrin ė rida  1 
2 
3 
Deklaruota vert ė —  
2.5.3. Iš išor ės įkraunama (OVC) hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė: 
2.5.3.1. Išmetama CO  2 mas ė įkrovos palaikymo režimu  
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė 
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy ­
mas  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,H /  M CO2,c,H  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy ­
mas  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,L /  M CO2,c,L  
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandy ­
mas  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
M CO2,p,5 /  M CO2,c,5  1 
2 
3 
M CO2,p,M /  M CO2,c,M  
2.5.3.2. Išmetama CO  2 mas ė įkrovos naudojimo režimu  
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė 
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,HLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/63
 
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,L  
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bandymas  Bendras  
M CO2,CD  1 
2 
3 
M CO2,CD,M  
2.5.3.3. Išmetamo CO  2 mas ė (svertin ė, vidutin ė) ( 17 ): 
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė: M  CO2,weighted  … g/km  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): M  CO2,weighted  … g/km  
M transporto priemon ė (jei taikoma): M  CO2,weighted  … g/km  
2.5.3.4. Degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutin ės vert ės FC  p,H /  FC c,H 
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutin ės vert ės FC  p,L / FC c,L 
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutin ės vert ės FC  p,M /  FC c,M 
2.5.3.5. Degal ų s ąnaudos įkrovos naudojimo režimu  
Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Bandymas  Bendros  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,HLT L 175/64 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Bandymas  Bendros  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,L 
M transporto priemon ė (jei taikoma)  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Bandymas  Bendros  
FC CD 1 
2 
3 
FC CD,M  
2.5.3.6. Degal ų s ąnaudos (svertin ės, bendros) (  17 ): 
Daug CO2 išmetanti transporto priemon ė: FC  weighted  … l/100 km  
Mažai CO2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma): FC  weighted  … l/100 km  
M transporto priemon ė (jei taikoma): FC  weighted  … l/100 km  
2.5.3.7. Intervalai:  
2.5.3.7.1. Visos elektrin ės ridos AER  
AER (km)  Bandymas  Važiuojant mieste  Bendra  
AER vert ė 1  
2 
3 
Galutin ės AER vert ės 
2.5.3.7.2. Visos elektrin ės ridos ekvivalentas EAER  
EAER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
AER vert ė 
2.5.3.7.3. Faktinis įkrovos naudojimo intervalas R  CDA  
R CDA (km)  Bendras  
R CDA vert ės 
2.5.3.7.4. Įkrovos naudojimo ciklo intervalas R  CDC  
R CDC (km)  Bandymas  Bendras  
R CDC vert ės 1 
2 
3 
Galutin ės vert ės R  CDCLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/65
 
2.5.3.8. Elektros energijos s ąnaudos  
2.5.3.8.1. Elektros energijos s ąnaudos EC  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Važiuojant 
mieste  Bendros  
Elektros energijos s ąnaudos  
2.5.3.8.2. Svertin ės pagal naudingumo koeficient ą apskai čiuotos elektros energijos s ąnaudos įkrovos naudojimo režimu, 
EC AC,CD  (bendros)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bandymas  Bendras  
EC AC,CD  vert ės 1 
2 
3 
Galutin ės EC  AC,CD  vert ės 
2.5.3.8.3. Svertin ės pagal naudingumo koeficient ą apskai čiuotos elektros energijos s ąnaudos (bendros)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bandymas  Bendras  
EC AC,weighted  vert ės 1 
2 
3 
Galutin ės EC  AC,weighted  vert ės 
2.6. Ekologini ų naujovi ų bandym ų rezultatai  ( 18 ) ( 19 ) 
Ekologin ės 
naujov ės patvir ­
tinimo sprendi ­
mas (  20 ) Ekolo ­
gin ės 
naujov ės 
kodas (  21 ) 1/I tipo 
ciklas (  22 ) 1. 
Bazin ės 
trans ­
porto 
prie ­
mon ės 
išme ­
tamas 
CO  2 
kiekis 
(g/km)  2. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologin ė 
naujov ė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą ( 23 ) 4. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologin ė 
naujov ė, 
išmetamas 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą 5. Panaudos 
(naudingumo) 
koeficientas 
(UF), t. y. 
technologijos 
naudojimo 
trukm ė įprasti ­
nėmis veikimo 
sąlygomis  Sumaž ėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 - 2) - 
(3 - 4)) * 5  
xxx/201x  
Sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant NEDC (g/km) (  24 ) 
Sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant WLTP (g/km) (  25 ) 
2.6.1.  Bendrasis ekologin ės (-i ų) naujov ės (-i ų) kodas  ( 26 ): ...  
3. TRANSPORTO PRIEMON ĖS REMONTO INFORMACIJA  
3.1. Interneto svetain ės, kurioje pateikta transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacija, adresas: ...  
3.1.1. Diena, nuo kurios ši informacija teikiama (ne v ėliau kaip pra ėjus 6 m ėnesiams nuo tipo patvirtinimo 
dienos): ...LT L 175/66 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2. Prieigos prie 3.1 punkte min ėtų svetaini ų s ąlygos (t. y. prieigos trukm ė, prieigos kaina už valand ą, dien ą, 
m ėnes į, metus arba pagal sandor į): ...  
3.3. 3.1 punkte nurodytoje interneto svetain ėje pateiktos transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacijos 
formatas: ...  
3.4. Gamintojo sertifikatas d ėl teikiamos transporto priemon ės remonto ir prieži ūros informacijos prieigos: ...  
4. GALIOS MATAVIMAS  
Vidaus degimo variklio didžiausia naudingoji variklio galia, naudingoji galia ir elektrini ų galios pavar ų 
didžiausia 30 minu čių galia  
4.1. Vidaus degimo variklio naudingoji galia  
4.1.1. Variklio s ūkių skai čius (min  –1 )... 
4.1.2. Išmatuotasis degal ų debitas (g/h) …  
4.1.3. Išmatuotasis sukimo momentas (Nm) …  
4.1.4. Išmatuotoji galia (kW) …  
4.1.5. Barometrinis sl ėgis (kPa) …  
4.1.6. Vandens gar ų sl ėgis (kPa) …  
4.1.7. Įsiurbiamo oro temperat ūra (K) …  
4.1.8. Galios pataisos koeficientas, kai taikoma …  
4.1.9. Pataisytoji galia (kW) …  
4.1.10. Pagalbin ė galia (kW) …  
4.1.11. Naudingoji galia (kW) …  
4.1.12. Naudingasis sukimo momentas (Nm) …  
4.1.13. Pataisytosios specifin ės degal ų s ąnaudos (g/kWh) …  
4.2. Elektrin ė galios pavara (-os):  
4.2.1. Deklaruoti duomenys  
4.2.2. Didžiausia naudingoji galia: ....kW, kai variklio s ūkių skai čius min  –1 
4.2.3. Didžiausias naudingasis sukimo momentas: ...Nm, kai variklio s ūkių skai čius min  –1 
4.2.4. Didžiausias naudingasis sukimo momentas esant nuliniam grei čiui: … Nm  
4.2.5. Didžiausioji 30 minu čių galia: …… kW  
4.2.6. Pagrindiniai elektrin ės galios pavaros duomenys  
4.2.7. Bandymo nuolatin ės srov ės įtampa: …… V  
4.2.8. Veikimo principas: ...LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/67
 
4.2.9. Aušinimo sistema:  
4.2.10. Variklio: skys čiu / oru (  1 ) 
4.2.11. Reguliatoriaus: skys čiu / oru (  1 ) 
5. PASTABOS: ...  
Aiškinamosios pastabos  
( 1 ) Išbraukti, jei netaikoma (tam tikrais atvejais nieko nereikia išbraukti, jeigu taikomas daugiau nei vienas punktas).  
( 2 ) OL L 171, 2007 6 29, p. 1.  
( 3 ) OL L 175, 2017 7 7, p. 1.  
( 4 ) Jei tipo identifikavimo priemonese yra ženklu, netinkanciu konkrecios transporto priemones, komponento ar atskiro techninio 
agregato tipams, kuriems skirtas šis informacinis dokumentas, apibudinti, dokumentuose tokie ženklai nurodomi simboliu „?“ (pvz ., 
ABC??123??).  
( 5 ) Kaip apibrežta A skirsnio II priede.  
( 6 ) Kaip apibrežta Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 39 dalyje.  
( 7 ) Padang ų tipas pagal JT EEK taisykl ę Nr. 117.  
( 8 ) Jei taikoma.  
( 9 ) Apvalinama iki 2 skaiciu po kablelio.  
( 10 ) Apvalinama iki 4 skaiciu po kablelio.  
( 11 ) Netaikoma.  
( 12 ) Vidutine verte, apskaiciuota pridedant vidutines vertes (M.Ki), apskaiciuotas THC ir azoto oksidu atveju.  
( 13 ) Apvalinama taip, kad skaitmenu po kablelio skaicius butu vienu didesnis nei ribines vertes.  
( 14 ) Nurodyti taikom ą proced ūrą. 
( 15 ) Transporto priemon ėms su kibirkštinio uždegimo varikliais.  
( 16 ) Transporto priemon ėms su sl ėginio uždegimo varikliais.  
( 17 ) Matuota per kombinuot ą cikl ą. 
( 18 ) Atskira lentel ė užpildoma kiekvienos išbandyt ų degal ų rūšies atveju.  
( 19 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, atskirai ekologinei naujovei skiriant papildom ą eilut ę. 
( 20 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologine naujove, numeris.  
( 21 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologine naujove.  
( 22 ) Taikytinas 1 tipo ciklas: XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykle Nr. 83.  
( 23 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, ši verte turi buti modeliavimo metodu gauta verte.  
( 24 ) Del visu atskiru ekologiniu naujoviu sumažejes bendras išmetamuju teršalu kiekis, nustatytas atliekant I tipo bandymus pagal JT EEK 
taisykle Nr. 83.  
( 25 ) Del visu atskiru ekologiniu naujoviu sumažejes bendras išmetamuju teršalu kiekis, nustatytas atliekant I tipo bandymus pagal šio 
reglamento XXI priedo 4 papildoma prieda.  
( 26 ) Bendr ąjį ekologin ės naujov ės (- ų) kod ą sudaro toliau nurodyti elementai, atskirti tuš čiais tarpais: 
— tipo patvirtinimo institucijos kodas, kaip apibr ėžta Direktyvos 2007/46/EB VII priede, 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės inovacijos kodas, nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo 
sprendim ų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtintoje transporto priemon ėje įdiegt ų trij ų ekologini ų inovacij ų, 
chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 15 ir 16, kodas tur ėtų b ūti „e1 10 15 16“)LT L 175/68 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Pried ėlis prie tipo patvirtinimo sertifikato papildymo  
Pereinamasis laikotarpis (koreliacijos rezultatas)  
(Pereinamojo laikotarpio nuostata)  
1. Išmetamo CO  2 kiekio rezultatai pagal Co2mpas  
1.1 Co2mpas versija  
1.2. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
1.2.1. Išmetama CO  2 mas ė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degal ų rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Važiuojant mieste  Važiuojant užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_H,co2mpas  
1.3. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
1.3.1. Išmetama CO  2 mas ė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degal ų rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Važiuojant mieste  Važiuojant užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_L,co2mpas  
2. Išmetamo CO  2 kiekio bandymo rezultatai (jei taikoma)  
2.1. Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
2.1.1. Išmetama CO  2 mas ė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degal ų rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Važiuojant mieste  Važiuojant užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_H,test  
2.2. Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė (jei taikoma)  
2.2.1. Išmetama CO  2 mas ė (nurodyti kiekvienai išbandyt ų etalonini ų degal ų rūšiai):  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Važiuojant mieste  Važiuojant užmiestyje  Bendras  
M CO2,NEDC_L,test  
3. Nuokrypio koeficientai (nustatyti remiantis Reglamento (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 3.2.8 punktu)  
Nuokrypio koeficientai  Daug CO  2 išmetanti transporto 
priemon ė Mažai CO  2 išmetanti transporto 
priemon ė 
(jei taikoma)  
DeLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/69
 
5 pried ėlis 
Transporto priemon ės OBD sistemos informacija  
1. Šiame pried ėlyje nurodyt ą informacij ą transporto priemon ės gamintojas pateikia tam, kad b ūtų galima gaminti OBD 
sistemai tinkamas pakaitines arba atsargines dalis, diagnostikos įrankius ir bandym ų įrang ą. 
2. Gavus prašym ą, toliau pateikta informacija nediskriminuojant suteikiama kiekvienam suinteresuotam komponento, 
diagnostikos įranki ų arba bandym ų įrangos gamintojui:  
2.1. Parengiam ųjų cikl ų, taikyt ų tos transporto priemon ės tipo pradinio patvirtinimo metu, tipo ir skai čiaus aprašas.  
2.2. OBD sistemos parodomojo ciklo, kuris buvo taikomas atliekant transporto priemon ės pradin į patvirtinim ą, atsižvel ­
giant į OBD sistemos stebim ą komponent ą, tipo aprašas.  
2.3. Išsamus dokumentas, kuriame apib ūdinami visi stebimi komponentai ir trik čių nustatymo bei MI įjungimo strategija 
(nustatytas važiavimo cikl ų skai čius arba statistinis metodas), įskaitant kiekvieno komponento, kur į stebi OBD 
sistema, susijusi ų stebim ų antrini ų parametr ų s ąraš ą, ir vis ų naudojam ų OBD sistemos išvesties kod ų ir format ų 
(pateikiant kiekvieno iš j ų paaiškinim ą), siejam ų su atskirais galios pavaros komponentais, susijusiais su išmetam ųjų 
teršal ų kiekiu, ir su atskirais su dujini ų teršal ų kiekiu nesusijusiais komponentais, jeigu stebint komponent ą, siekiama 
nustatyti, ar b ūtina įjungti MI, s ąraš ą. Ypa č išsamiai reikia paaiškinti $05 technin ės prieži ūros ID $21 bandymo FF 
bei $06 technin ės prieži ūros duomenis. Jei tai transporto priemoni ų tipai, naudojantys ryšio jungt į pagal standart ą 
ISO 15765-4 „Keli ų transporto priemon ės. Vietini ų tinkl ų valdiklio (CAN) diagnostika. 4 dalis. Su išmetamaisiais 
teršalais susijusi ų sistem ų reikalavimai“, reikia išsamiai paaiškinti $06 technin ės prieži ūros bandymo ID $00 FF 
duomenis apie kiekvien ą palaikom ą OBD kontrolinio rodmens ID.  
Ši informacija gali b ūti pateikiama tokioje lentel ėje: 
Komponen ­
tas Trikties 
kodas  Steb ėsenos 
strategija  Trikties nusta ­
tymo kriterijai  MI įjungimo 
kriterijai  Antriniai para ­
metrai  Išankstinis kondi ­
cionavimas  Parodomasis 
bandymas  
Katalizato ­
rius P0420  1 ir 2 
deguonies 
jutikli ų 
signalai  1 ir 2 
jutikli ų 
signal ų skir ­
tumas  3 ciklas  Variklio 
sūkių skai ­ 
čius, variklio 
apkrova, A/F 
režimas, 
katalizato ­
riaus 
temperat ūra pvz., du 1 tipo 
ciklai (kaip 
aprašyta Regla ­
mento (EB) 
Nr. 692/2008 
III priede arba 
Reglamento 
(EB) Nr. 
2017/1151 
XXI priede)  pvz., 1 tipo 
bandymas (kaip 
aprašyta Regla ­
mento (EB) 
Nr. 692/2008 III 
priede arba 
Reglamento (EB) 
Nr. 2017/1151 
XXI priede)  
3. DIAGNOSTIKOS ĮRANKIAMS GAMINTI REIKALINGA INFORMACIJA  
Kad b ūtų lengviau įvairi ų marki ų transporto priemoni ų remontininkams tiekti bendruosius diagnostikos įrankius, 
transporto priemoni ų gamintojai turi sudaryti galimyb ę jiems priklausan čiose remonto informacijos interneto svetai ­
nėse gauti 3.1–3.3 punktuose nurodyt ą informacij ą. Ši informacija apima visas diagnostikos įranki ų funkcijas ir visas 
nuorodas į remonto informacij ą ir gedim ų šalinimo instrukcijas. Už prieig ą prie šios informacijos gali b ūti imamas 
pagr įstas mokestis.  
3.1. Ryši ų protokolo informacija  
Toliau nurodyta informacija turi b ūti indeksuojama pagal transporto priemon ės mark ę, model į ir variant ą arba kitas 
tinkamas apibr ėžtis, pvz., VIN arba transporto priemoni ų ir sistem ų identifikacinius numerius:  
a) visos papildomos protokolo informacijos sistemos, b ūtinos tam, kad b ūtų galima atlikti ne tik diagnostik ą pagal 
XI priedo 4 skirsnyje nustatytus standartus, bet ir papildom ą išsami ą diagnostik ą, nurodant ši ų sistem ų papildom ą 
aparatin ės arba programin ės įrangos protokolo informacij ą, parametr ų atpažinim ą, perdavimo funkcijas, aktyvaus 
režimo palaikymo reikalavimus arba klaiding ų rezultat ų gavimo s ąlygas;LT L 175/70 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
b) išsam ūs duomenys, kaip gauti ir aiškinti visus trik čių kodus, neatitinkan čius XI priedo 4 skirsnyje nustatyt ų 
standart ų; 
c) vis ų galim ų realiu laiku gaunam ų duomen ų parametrai, įskaitant skali ų ir prieigos informacij ą; 
d) vis ų galim ų funkcini ų bandym ų sąrašas, įskaitant įtais ų įjungim ą arba valdym ą ir ši ų bandym ų atlikimo priemo ­
nes;  
e) išsam ūs duomenys, kaip gauti vis ą informacij ą apie komponentus ir j ų b ūklę, laiko žymas, numatomus bendruo ­
sius diagnostikos trik čių kodus (BDTK) ir užfiksuot ą informacij ą; 
f) prisitaikymo parametr ų nustatymas iš naujo, variant ų kodavimas, pakaitini ų komponent ų surinkimas ir klient ų 
prioritetai;  
g) ECU identifikaciniai ženklai ir variant ų kodavimas;  
h) išsam ūs duomenys, kaip iš naujo nustatyti technin ės prieži ūros lemputes;  
i) diagnostikos sistemos jungiklio vieta ir duomenys;  
j) variklio kodo identifikacinis žymuo.  
3.2. OBD sistema stebim ų komponent ų bandymas ir diagnostika  
Turi b ūti pateikta ši informacija:  
a) OBD sistemos veikimo patvirtinimo bandym ų aprašymas pagal atskirus komponentus arba visos sistemos lygiu;  
b) bandym ų proced ūra, įskaitant bandym ų parametrus ir informacij ą apie komponentus;  
c) išsam ūs prijungimo duomenys, įskaitant leidžiamas didžiausias ir mažiausias įvesties ir išvesties vertes, važiavimo 
ir apkrovos vertes;  
d) vert ės, kurios tur ėtų b ūti gautos tam tikromis važiavimo s ąlygomis, įskaitant variklio veikim ą tuš čiąja eiga;  
e) komponent ų elektros parametr ų vert ės, esant statinei ir dinaminei b ūklei;  
f) kiekvieno pirmiau nurodyto scenarijaus gedim ų režimo vert ės; 
g) gedim ų režimo diagnostikos etapai, įskaitant trik čių s ąsajas ir nurodymus, kaip pašalinti gedimus.  
3.3. Remontui atlikti reikalingi duomenys  
Turi b ūti pateikta ši informacija:  
a) ECU ir komponent ų paleidimas (jei sumontuoti pakaitiniai komponentai);  
b) nauj ų arba pakeist ų ECU paleidimas, jei tinka, taikant patikrinamojo programavimo (perprogramavimo) metodik ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/71
 
6 pried ėlis 
EB tipo patvirtinimo sertifikavimo numeravimo sistema  
1. Pagal 6 straipsnio 1 dal į suteikto EB patvirtinimo numerio 3 segmentas susideda iš EB tipo patvirtinimui taikomo 
įgyvendinimo teis ės akto arba naujausio teis ės akto, kuriuo daromi pakeitimai, numerio. Remiantis 1 lentele po šio 
numerio rašoma viena arba keletas raidži ų, žymin čių įvairias transporto priemoni ų kategorijas.  
Raid ė Išmetam ųjų 
teršal ų kiekio 
standartas  OBD standar ­
tas Transporto prie ­
mon ės kategorija 
ir klas ė Variklis  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
tip ų atveju  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
transporto 
priemoni ų 
atveju  Paskutin ė 
registracijos 
data 
AA Euro 6c  Euro 6-1  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 8 31  
AB Euro 6c  Euro 6-1  N1 II klas ė PI, CI  2019 8 31  
AC Euro 6c  Euro 6-1  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 8 31  
AD Euro 6c  Euro 6-2  M, N1 I klas ė PI, CI  2018 9 1  2019 8 31  
AE Euro 6c  Euro 6-2  N1 II klas ė PI, CI  2019 9 1  2020 8 31  
AF Euro 6c  Euro 6-2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2019 9 1  2020 8 31  
AG Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  M, N1 I klas ė PI, CI  2017 9 1  2019 9 1  2020 12 31  
AH Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 II klas ė PI, CI  2018 9 1  2020 9 1  2021 12 31  
AI Euro 6d- 
TEMP  Euro 6-2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2018 9 1  2020 9 1  2021 12 
31 
AJ Euro 6d  Euro 6-2  M, N1 I klas ė PI, CI  2020 1 1  2021 1 1LT L 175/72 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Raid ė Išmetam ųjų 
teršal ų kiekio 
standartas  OBD standar ­
tas Transporto prie ­
mon ės kategorija 
ir klas ė Variklis  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
tip ų atveju  Įgyvendinimo 
data: nauj ų 
transporto 
priemoni ų 
atveju  Paskutin ė 
registracijos 
data 
AK Euro 6d  Euro 6-2  N1 II klas ė PI, CI  2021 1 1  2022 1 1  
AL Euro 6d  Euro 6-2  N1 III klas ė, 
N2 PI, CI  2021 1 1  2022 1 1  
AX Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto priemo ­
nės Visiškai elektrin ė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  
AY Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto priemo ­
nės Visiškai elektrin ė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  
AZ Netaikoma  Netaikoma  Visos trans ­
porto priemo ­
nės, kurioms 
taikomi sertifi ­
katai pagal I 
priedo 2.1.1 
punkt ą PI, CI  2009 9 1  2011 1 1  
Paaiškinimas:  
Euro 6-1 OBD standartas – visi Euro 6 OBD sistemos reikalavimai, ta čiau taikomos laikinosios OBD sistemos ribin ės vert ės, kaip 
apibr ėžta XI priedo 2.3.4 punkte, ir ne toks griežtas ESK;  
Euro 6-2 OBD standartas – visi Euro 6 OBD sistemos reikalavimai, ta čiau taikomos galutin ės OBD sistemos ribin ės vert ės, kaip 
apibr ėžta XI priedo 2.3.3 punkte; 
Euro 6c išmetam ųjų teršal ų kiekio standartas – RDE bandymas tik atliekant steb ėsen ą (NTE išmetam ųjų teršal ų ribin ės vert ės 
netaikomos), kitaip galioja visi pagal Euro 6 išmetam ųjų teršal ų kiekio standart ą taikomi reikalavimai; 
Euro 6d-TEMP išmetam ųjų teršal ų kiekio standartas – RDE bandymas taikant laikinus atitikties koeficientus, kitaip galioja visi Euro 6 
išmetam ųjų teršal ų kiekio reikalavimai; 
Euro 6d išmetam ųjų teršal ų kiekio standartas – RDE bandymas taikant galutinius atitikties koeficientus, kitaip galioja visi Euro 6 
išmetam ųjų teršal ų kiekio reikalavimai.  
2. TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKAT Ų NUMERI Ų PAVYZDŽIAI  
2.1. Toliau pateiktas lengvojo automobilio („Euro 6“) atitikties Euro 6d išmetam ųjų teršal ų kiekio standartui ir Euro 6-2 
OBD standartui patvirtinimo, identifikuojamo AJ raid ėmis pagal 1 lentel ę, suteikto Liuksemburgo, identifikuojamo 
kodu e13, pavyzdys. Patvirtinimas buvo suteiktas pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 ir jo įgyvendinimo reglament ą 
(EB) xxx/2016 be pakeitim ų. Tai yra 17  -as toks patvirtinimas be joki ų išpl ėtim ų, taigi ketvirtas ir penktas sertifikavimo 
numerio komponentai yra atitinkamai 0017 ir 00.  
e13 Ü 715=2007 Ü xxx=2016AJ Ü 0017 Ü 00 
2.2. Toliau pateiktas antrasis pavyzdys – N1 kategorijos II klas ės lengvojo komercin ės paskirties automobilio („Euro 6“) 
atitikties Euro 6d-TEMP išmetam ųjų teršal ų kiekio standartui ir Euro 6–2 OBD standartui patvirtinimo, identifikuo ­
jamo AH raid ėmis pagal 1 lentel ę, suteikto Rumunijos, identifikuojamos kodu e19, pavyzdys. Patvirtinimas buvo 
suteiktas pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 ir jo įgyvendinimo teis ės aktus su paskutiniais pakeitimais, padarytais 
Reglamentu xyz/2018. Tai yra 1-as toks patvirtinimas be išpl ėtimo, taigi ketvirtas ir penktas sertifikavimo numerio 
komponentai yra atitinkamai 0001 ir 00.  
e19 Ü 715=2007 Ü xyz=2018AH Ü 0001 Ü 00LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/73
 
7 pried ėlis
LT L 175/74 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8a pried ėlis 
Bandymo ataskaita  
Bandym ų ataskaita – už bandym ų atlikim ą pagal š į reglament ą atsakingos technin ės tarnybos parengta ataskaita.  
Atskira bandym ų ataskaita parengiama kiekvienai interpoliacijos šeimai, apibr ėžtai XXI priedo 5.6 punkte.  
Toliau nurodyta informacija, jei taikoma, yra b ūtiniausi duomenys, reikalingi 1 tipo bandymui ir aplinkos temperat ūros 
pataisos (ATCT) bandymui atlikti.  
ATASKAITOS NUMERIS 
PAREIŠK ĖJAS  
Gamintojas  
DALYKAS  Transporto priemon ės kelio apkrovos nustatymas  
Bandymams pateiktas objektas  
Gamyk ­
lin ė 
mark ė: : 
Tipas  :  
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui taikomus reikalavimus.  
VIETA,  Metai/m ėnuo/diena  
Pastabos:  
— Nuorodos į atitinkamus Reglamento Nr. 692/2008 punktus yra  pažym ėtos pilka spalva.  
— (ATCT) – tik aplinkos temperat ūros pataisos bandymo (ATCT) ataskaita  
— (ne ATCT) – tai, kas n ėra susij ę su ATCT bandym ų ataskaita  
— Jei n ėra nuorodos į ATCT, reiškia, kad tai yra tinkama ir 1 tipo bandym ų, ir ATCT bandym ų ataskaitai.  
Bendrosios pastabos  
Jei yra kelios galimyb ės (nuorodos), pasirinkta bandymams tur ėtų b ūti aprašyta bandym ų ataskaitoje.  
Jei yra tik viena galimyb ė, gali užtekti tik nuorodos į informacijos dokument ą bandym ų ataskaitos pradžioje.  
Kiekviena technin ė tarnyba gali įtraukti tam tikr ą papildom ą informacij ą: 
a) b ūding ą kibirkštinio uždegimo varikliams;  
b) b ūding ą sl ėginio uždegimo varikliams.  
1. TRANSPORTO PRIEMON ĖS APRAŠYMAS: IŠMETANTI DAUG CO  2 , MAŽAI CO  2 IR M (JEI TAIKOMA)  
1.1.  BENDRIEJI DUOMENYS  
Transporto priemon ės numeriai  :  Prototip ų skai čius ir transporto priemon ės identifikacinis 
numeris (VIN)LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/75
 
Kategorija  
I priedo 3 ir 4 pried ėlių 0.4 punktas  : 
Sėdyni ų skai čius ( įskaitant vairuotoj ą): 
I priedo 3 pried ėlio 9.10.3 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.4 punktas  : 
Kėbulas  
I priedo 3 pried ėlio 9.1 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.6 punktas  : 
Varomieji ratai:  
I priedo 3 pried ėlio 1.3.3 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.7 punktas  : 
1.1.1.  GALIOS PAVAROS ARCHITEKT ŪRA 
Galios pavaros architekt ūra :  vidaus degimo, hibridin ė, elektrin ė arba varoma kuro elemen ­
tais 
1.1.2.  VIDAUS DEGIMO VARIKLIS (jei taikoma)  
Jei daugiau nei vienas vidaus degimo variklis, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė mark ė: :  
Tipas  
I priedo 3 pried ėlio 3.1.1 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.10 punktas  : 
Veikimo principas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.1 punktas  : dvitaktis / keturtaktis  
Cilindr ų skai čius ir išd ėstymas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.2 punktas  : 
Darbinis variklio t ūris (cm  3 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.3 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.10.1 punktas  : 
Variklio s ūkių skai čius tuš čiąja eiga 
(min  –1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.6 punktas  : + 
– 
Didelis variklio s ūkių skai čius tuš čiąja 
eiga (min  –1 ) (a)  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.6.1 punktas  : + 
– 
n min drive  (rpm)  :  
Vardin ė variklio galia  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.8 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.10.4 punktas  : kW  kai  rpm  
Didžiausias naudingasis sukimo 
momentas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.10 punktas ir  
4 pried ėlio papildymo 1.11.3 punktas  : Nm  kai  rpmLT L 175/76 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Variklio tepalas  :  Gamintojo specifikacija (jeigu yra kelios nuorodos į informa ­
cin į dokument ą) 
Aušinimo sistema  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.7 punktas  : Tipas: oras / vanduo / alyva  
Izoliacija  :  medžiagos, kiekis, vieta, t ūris ir svoris  
1.1.3.  BANDYMO DEGALAI 1 tipo bandymams  (jeigu taikytina)  
Jei daugiau nei vieni bandymo degalai, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.2.1 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.10.3 punktas  : benzinas E10 – Dyzelinas B7 – SND – GD –...  
Tankis, esant 15 °C  
IX priedas  : 
Sieros kiekis  
XXI priedo 3 papildomas priedas  : Tik d ėl dyzelino B7 ir benzino E10  
IX priedas  :  
Partijos numeris  :  
Willans koeficientai (ICE atveju), taikomi 
išmetamam CO  2 kiekiui (gCO  2 /km)  : 
1.1.4.  DEGAL Ų TIEKIMO SISTEMA  (jei taikoma)  
Jei daugiau nei viena degal ų tiekimo sistema, punkt ą pakartokite 
Tiesioginis įpurškimas  :  taip / ne arba aprašymas  
Transporto priemon ės degal ų tipas:  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.2.4 punktas  : Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai  
Valdymo įrenginys  
Dalies nuoroda  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.2.4 punktas  : tokia pati kaip informaciniame dokumente  
Išbandyta programin ė įranga  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.9.3.1.1  
punktas  : nuskaitoma, pavyzdžiui, per skenavimo įrengin į 
Oro srautmatis  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.9.3.3 punktas  : 
Droselio korpusas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.9.3.5 punktas  : 
Slėgio jutiklis  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.3.4.11 punktas  :LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/77
 
Įpurškimo siurblys  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.3 punktas  : 
Purkštuvas (-ai)  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.4.2.6 punktas  : 
1.1.5.  ĮSIURBIMO SISTEMA  (jei taikoma)  
Jei daugiau nei viena įsiurbimo sistema, punkt ą pakartokite 
Kompresorius  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.1 punktas  : Taip / ne 
mark ė ir tipas (  1 ) 
Tarpinis aušintuvas  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.2 punktas  : taip / ne 
tipas (oras / oras, oras / vanduo) (  1 ) 
Oro filtras (elementas) (  1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.4.2 punktas  : mark ė ir tipas  
Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas (  1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.8.4.3 punktas  : mark ė ir tipas  
1.1.6.  IŠMETIMO SISTEMA IR APSAUGOS NUO GARAVIMO IŠLAK Ų SISTEMA  (jei taikoma)  
Jei daugiau nei viena, punkt ą pakartokite 
Pirmas katalizinis keitiklis  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.1.12 ir  
3.2.12.2.1.13 punktai  : mark ė ir tipas (  1 ) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / selektyvi 
katalizin ė redukcija  
Antras katalizinis keitiklis  :  mark ė ir tipas (  1 ) 
principas: trejopas / oksidacin ė / NOx gaudykl ė / selektyvi 
katalizin ė redukcija  
Kiet ųjų daleli ų gaudykl ė 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.6 punktas  : su / be / netaikoma 
mark ė ir nuoroda (  1 ) 
Deguonies jutiklio (-i ų) nuoroda ir 
pad ėtis 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.2 punktas  : prieš kataliz ę / po kataliz ės 
Oro įpūtimas  
I priedo 3 pried ėlio 2.12.2.3 punktas  : su / be / netaikoma  
EGR  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.4 punktas  : su / be / netaikoma 
aušinama / neaušinama  
Degal ų garavimo išlak ų kontrol ės 
sistema  
I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.5 punktas  : su / be / netaikoma  
NO  x jutiklio (-i ų) nuoroda ir pad ėtis :  Prieš / po  
Bendras aprašas (  1 ) 
I priedo 3 pried ėlio 3.2.9.2 punktas  :LT L 175/78 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.1.7.  ŠILUMOS KAUPIMO ĮTAISAS  (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena šilumos kaupimo sistema, punkt ą pakartokite 
Šilumos kaupimo įtaisas  :  taip / ne  
Šildymo paj ėgumas (sukaupta entalpija J)  : 
Šilumos išskyrimo laikas (s)  :  
1.1.8.  TRANSMISIJA (jeigu  taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena transmisija, punkt ą pakartokite 
Pavar ų d ėžė 
I priedo 3 pried ėlio 4.5.1 punktas ir 4  
pried ėlio papildymo 1.13.1 punktas  : rankin ė / automatin ė / nuolat kei čiama  
Pavar ų perjungimo proced ūra 
Pagrindinis režimas  :  taip / ne 
įprastas / varomasis / ekologinis /....  
Geriausio atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO  2 kiekiui ir degal ų 
sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Blogiausio atvejo režimas, taikomas 
išmetamam CO  2 kiekiui ir degal ų 
sąnaudoms (jei taikoma)  : 
Valdymo įrenginys  :  
Pavar ų d ėžės tepalas  :  Gamintojo specifikacija (jeigu yra kelios nuorodos į informa ­
cin į dokument ą) 
Padangos  
I priedo 3 pried ėlio 6.6 punktas ir 4 pried ėlio papildymo 1.14 punktas  
Gamyklin ė mark ė: :  
Tipas  :  
Matmenys (priekini ų / galini ų) 
I priedo 3 pried ėlio 6.6.1 punktas  : 
Apimtis (m)  :  
Padangos sl ėgis (kPa)  
I priedo 3 pried ėlio 6.6.3 punktas  : 
Perdavimo skai čiai (R.T.), pirminiai santykiai (R.P.) ir transporto priemon ės greitis (km/h)) / (variklio s ūkių 
skai čius (1 000 (min  –1 )) (V  1 000  ) kiekvienam pavaros perdavimo skai čiui (R.B.).  
I priedo 3 pried ėlio 4.6 punktas ir 4 pried ėlio papildymo 1.13.3 punktas  
R. B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
1 a 1/1 
2 a 1/1LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/79
 
R. B.  R.P.  R.T.  V  1 000  
3 a 1/1 
4 a 1/1 
5 a 1/1 
... 
1.1.9.  ELEKTROS MAŠINA (jei  taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena elektros mašina, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  :  
Didžiausioji piko galia  :  
1.1.10.  TRAUKOS ĮEKS (jei  taikoma)  
Jei yra daugiau nei viena traukos ĮEKS, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  :  
Talpa  :  
Vardin ė įtampa  :  
1.1.12.  KURO ELEMENTAS  (jei taikoma)  
Jei yra daugiau nei vienas kuro elementas, punkt ą pakartokite 
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  :  
Didžiausioji galia  :  
Vardin ė įtampa  :  
1.1.13.  GALIOS ELEKTRONIKA (jei  taikoma)  
Gali b ūti daugiau nei viena elektronin ė galios sistema (žemos įtampos sistema, varymo keitiklis arba įkro ­
viklis) 
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  :  
Galia  :LT L 175/80 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.  DAUG CO2 IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė APRAŠYMAS (1 TIPO) ARBA TRANSPORTO PRIEMON ĖS APRA ­ 
ŠYMAS (ATCT))  
1.2.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė 
(kg) : 
1.2.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
f 2_TReg  (N/(km/h)  2 ) :  (ATCT)  
Ciklo energijos poreikis (Ws)  
XXI priedo 3.5.6 punktas  : 
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
1.2.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  Klas ė 1 /2 / 3a /3b  
Vardin ės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės mas ės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Grei čio ribojimo procesas matavimo 
metu  
XXI priedo 1 papildomo priedo 9  
dalis  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausias greitis  
I priedo 3 pried ėlio 4.7 punktas  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas f  dsc : 
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.2.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavar ų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skai čių po kablelio  
1.3.  MAŽAI CO2 IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė APRAŠYMAS (JEI TAIKOMA)  
1.3.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė 
(kg) :LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/81
 
1.3.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH : 
Kelio apkrovos bandym ų ataskaitos 
nuoroda  : 
1.3.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  Klas ė 1 /2 / 3a /3b  
Vardin ės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės mas ės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu apribotas greitis  
XXI priedo 1 papildomo priedo 9  
dalis  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausias greitis  
I priedo 3 pried ėlio 4.7 punktas  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas f  dsc : 
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.3.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavar ų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skai čių po kablelio  
1.4.  M TRANSPORTO PRIEMON Ė APRAŠYMAS (JEI TAIKOMA)  
1.4.1.  MAS Ė 
Transporto priemon ės bandymo mas ė 
(kg) : 
1.4.2.  KELIO APKROVOS PARAMETRAI  
f 0 (N) :  
f 1 (N/(km/h))  :  
f 2 (N/(km/h)  2 ) :  
Ciklo energijos poreikis (Ws)  :  
Δ(C D ×A  f ) LH :LT L 175/82 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.4.3.  CIKLO ATRANKOS PARAMETRAI  
Ciklas (be mažinimo)  :  Klas ė 1 /2 / 3a /3b  
Vardin ės galios ir parengtos eksploa ­
tuoti transporto priemon ės mas ės 
santykis (PMR) (W/kg)  : (jei taikoma)  
Matavimo metu apribotas greitis  
XXI priedo 1 papildomo priedo 9  
dalis  : taip / ne  
Transporto priemon ės didžiausias greitis  
I priedo 3 pried ėlio 4.7 punktas  : 
Mažinimas (jei taikoma)  :  taip / ne  
Mažinimo koeficientas f  dsc : 
Ciklo atstumas (m)  :  
Pastovus greitis (jei taikoma sutrumpinta 
bandymo proced ūra) : (jei taikoma)  
1.4.4.  PAVAR Ų PERJUNGIMO MOMENTAS (JEI TAIKOMA)  
Pavar ų perjungimas  :  Vidutin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų 
skai čių po kablelio  
2. BANDYM Ų REZULTATAI  
2.1.  1 TIPO BANDYMAS  ARBA ATCT BANDYMAS 
Traukos stendo nustatymo metodas  :  Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru įšil ­
dymo ciklu  
Stendo veikimo režimas  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.4.2.2  
punktas  taip / ne  
Ried ėjimo laisv ąja eiga režimas  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.8.5  
punktas  : taip / ne  
Papildomas transporto priemon ės kondi ­
cionavimas prieš bandym ą : taip / ne 
aprašymas  
Nusid ėvėjimo koeficientai  :  priskirtieji / išbandyti  
2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė (naudojama ir ATCT)  
Bandym ų data  :  (metai / m ėnuo / diena)  
Bandymo vieta  :  
Apatinio krašto aukštis virš aušinimo 
ventiliatoriaus pagrindo (cm)  : 
Ventiliatoriaus centro šonin ė pad ėtis 
(jeigu pakeista gamintojo prašymu)  : ant transporto priemon ės vidurio linijos /...  
Atstumas nuo transporto priemon ės 
priekio (cm)  :LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/83
 
2.1.1.1.  Išmetam ųjų teršal ų kiekis (jei taikoma)  
2.1.1.1.1.  Transporto priemoni ų su bent vienu vidaus degimo varikliu, NOVC-HEV ir OVC-HEV įkrovos palaikymo 
režimu išmetam ų teršal ų kiekis atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodyt ą punktas turi b ūti pakartotas ( pagrindinio režimo 
arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
1 bandymas  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Kietosios 
dalel ės 
(mg/km)  Kiet ųjų 
daleli ų kiekis 
(#.10  11 /km)  
Išmatuotosios vert ės 
Regeneravimo koeficientai 
(Ki) (2) 
Pridedamasis  
Regeneravimo koeficientai 
(Ki) (2) 
Dauginamasis  
Nusid ėvėjimo koeficientai 
(DF), pridedamieji  
Nusid ėvėjimo koeficientai 
(DF), dauginamieji  
Galutin ės vert ės 
Ribin ės vert ės 
2) Žr. Ki šeimos ataskait ą (-as)  :  
1/I tipo bandymas, atliktas siekiant 
nustatyti Ki  : XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 
83 (  1 ) 
( 1 ) Nurodyti, kas taikytina.  
2 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 1 ) / d ėl teršal ų (90% ribini ų ver čių) / d ėl abiej ų 
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 2 ) 
Tas pats punktas  
2.1.1.1.2.  OCV-HEV IŠMETAM Ų Teršal ų kiekis įkrovos naudojimo režimu atliekant 1 tipo bandymus  
1 bandymas  
Kiekvieno važiavimo bandymo ciklo atveju turi b ūti pakartotos išmetam ųjų teršal ų kiekio ribin ės vert ės, 
kuri ų turi b ūti laikomasi, ir toliau nurodytas punktas.  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Kietosios 
dalel ės 
(mg/km)  Kiet ųjų daleli ų 
kiekis 
(#.10  11 /km)  
Išmatuotosios vieno ciklo 
vert ės 
Ribin ės vieno ciklo vert ėsLT L 175/84 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 1 ) / d ėl teršal ų (90% ribini ų ver čių) / d ėl abiej ų 
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma): d ėl CO  2 (d CO2 2 ) 
Tas pats punktas  
2.1.1.1.3.  SVERTINIS PAGAL NAUDINGUMO KOEFICIENT Ą APSKAI ČIUOTAS OCV-HEV IŠMETAM Ų TERŠAL Ų KIEKIS  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  Kietosios 
dalel ės 
(mg/km)  Kiet ųjų daleli ų 
kiekis 
(#.10  11 /km)  
Apskai čiuotosios vert ės 
2.1.1.2.  IŠMETAMAS CO  2 kiekis  (jei taikoma)  
2.1.1.2.1.  NOVC-HEV IR OVC-HEV TRANSPORTO PRIEMONI Ų SU BENT VIENU VIDAUS DEGIMO 
VARIKLIU ĮKROVOS PALAIKYMO REŽIMU IŠMETAMO COCO  2 kiekis atliekant 1 tipo bandym ą 
(ne ATCT)  
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodytas punktas turi b ūti pakartotas ( pagrindinio režimo 
arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
1 bandymas  
Išmetamo CO  2 kiekis  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
Išmatuotoji vert ė M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB pataisos koeficientas (  2 ) 
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Regeneravimo koeficientai (Ki) 
Pridedamieji  
Regeneravimo koeficientai (Ki) 
Dauginamieji  
M CO2,c,4  — 
AF Ki= M CO2,c,3 /  M CO2,c,4  — 
M CO2,p,4 /  M CO2,c,4  — 
ATCT pataisa (FCF) (  1 ) 
Laikinos vert ės M  CO2,p,5 /  M CO2,c,5  
Deklaruota vert ė —  —  —  —  
d CO2 1 * deklaruota vert ė —  —  —  —  
( 1 ) FCF: šeimos pataisos koeficientas, taikomas darant pataisas pagal tipines regionines temperat ūros s ąlygas (ATCT) 
Žr. FCF šeimos ataskait ą (-as): 
( 2 ) HEV taikoma pataisa, kaip nurodyta šio reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 2 pried ėlyje ICE transporto 
priemoni ų atveju, K  CO2 
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas su d  CO2 2 
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktasLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/85
 
Išvada  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
Vidurkinimas M  CO2,p,6/  M CO2,c,6  
Suvienodinimas M  CO2,p,7 /  M CO2,c,7  
Galutin ės vert ės M  CO2,p,H /  M CO2,c,H  
2.1.1.2.2.  ATCT CO  2 NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų su bent vienu vidaus degimo varikliu įkrovos 
palaikymo režimu išmetamo CO2 kiekis atliekant 1 tipo bandym ą (ATCT)  
Bandymas esant 14 °C temperat ūrai (ATCT)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Mažas  Vidutinis  Didelis  Labai didelis  Bendras  
Išmatuotoji vert ė M  CO2,p,1 /  M CO2,c,2  
RCB pataisos koeficientas (5)  
M CO2,p,3 /  M CO2,c,3  
Išvada (ATCT)  
Išmetamo CO  2 kiekis (g/km)  Bendras  
ATCT (14°C) M  CO2,Treg  
1 tipo (23°C) M  CO2,23  ° 
Šeimos pataisos koeficientas (FCF)  
2.1.1.2.3.  OVC-HEV IŠMETAMO CO  2 mas ė įkrovos naudojimo režimu atliekant 1 tipo bandym ą 
1 bandymas:  
Išmetamo CO  2 mas ė (g/km)  Bendra  
Apskai čiuotoji vert ė M  CO2,CD  
Deklaruota vert ė 
d CO2 1 
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas su d  CO2 2 
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
Išmetamo CO  2 mas ė (g/km)  Bendra  
Suvidurkinimas M  CO2,CD  
Galutin ė vert ė M  CO2,CDLT L 175/86 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.1.1.2.4.  OVC-HEV IŠMETAMO CO  2 mas ė, apskai čiuota pagal naudingumo koeficient ą 
Išmetamo CO  2 mas ė (g/km)  Bendra  
Apskai čiuotoji vert ė M  CO2,weighted  
2.1.1.3.  DEGAL Ų S ĄNAUDOS (JEI TAIKOMA, NE ATCT)  
2.1.1.3.1.  NOVC-HEV IR OVC-HEV TRANSPORTO PRIEMONI Ų su bent vienu vidaus degimo varikliu degal ų 
sąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodyt ą punktas turi b ūti pakartotas ( pagrindinio režimo 
arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Galutin ės vert ės FC  p,H /  FC c,H ( 1 ) 
( 1 ) Apskai čiuojama naudojant suvienodintas CO  2 vertes  
2.1.1.3.2.  OCV-HEV degal ų s ąnaudos įkrovos naudojimo režimu atliekant 1 tipo bandym ą 
1 bandymas:  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Apskai čiuotoji vert ė F CCD 
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Suvidurkinimas F  CCD 
Galutin ė vert ė FC  CD 
2.1.1.3.3.  PAGAL NAUDINGUMO KOEFICIENT Ą APSKAI ČIUOTOS svertin ės OVC-HEV degal ų s ąnaudos  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Bendros  
Apskai čiuotoji vert ė FC  weighted  
2.1.1.3.4.  NOCV-FCHV degal ų s ąnaudos įkrovos naudojimo režimu atliekant 1 tipo bandym ą 
Kiekvienam išbandytam veikimo režimui toliau nurodyt ą punktas turi b ūti pakartotas ( pagrindinio režimo 
arba, jei taikoma, geriausio atvejo ir blogiausio atvejo režimo)  
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
Išmatuotosios vert ėsLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/87
 
Degal ų s ąnaudos (l/100 km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Bendros  
RCB pataisos koeficientas  
Galutin ės vert ės FC  p/ FC c 
2.1.1.4.  INTERVALAI (JEI TAIKOMA)  
2.1.1.4.1.  OVC HEV Intervalai (jeigu taikoma)  
2.1.1.4.1.1.  Visa elektrin ė rida  
1 bandymas  
AER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
Išmatuotos arba apskai čiuotos AER vert ės 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
AER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
AER vidurkio nustatymas (jei taikoma)  
Galutin ės vert ės, AER  
2.1.1.4.1.2.  Ekvivalentin ė visa elektrin ė rida  
EAER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
Galutin ės vert ės, EAER  
2.1.1.4.1.3.  Faktinis įkrovos naudojimo intervalas  
R CDA (km)  Bendra  
Galutin ė vert ė R CDA 
2.1.1.4.1.4.  Įkrovos naudojimo ciklo intervalas  
1 bandymas  
R CDC (km)  Bendra  
Galutin ė vert ė R CDC 
Pereinamojo ciklo indekso numeris  
Patvirtinimo ciklo ĮEKS (%)LT L 175/88 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
2.1.1.4.2.  PEV intervalai. Vien elektrin ė rida (jei taikoma)  
1 bandymas  
PER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
Apskai čiuota PER vert ė 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada  
PER (km)  Važiuojant mieste  Bendra  
PER vidurkio nustatymas  
Galutin ės PER vert ės 
2.1.1.5.  ELEKTROS ENERGIJOS S ĄNAUDOS (JEI TAIKOMA)  
2.1.1.5.1.  OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos (jei taikoma)  
2.1.1.5.1.1.  Elektros energijos s ąnaudos (EC)  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Važiuojant 
mieste  Bendros  
Galutin ės EC vert ės 
2.1.1.5.1.2.  Svertin ės pagal panaudojim ą elektros energijos s ąnaudos įkrovos naudojimo režimu  
1 bandymas  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bendra  
Apskai čiuotoji vert ė EC  AC,CD  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktasLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/89
 
Išvada (jei taikoma)  
EC AC,CD  (Wh/km)  Bendros  
Suvidurkinimas EC  AC,CD  
Galutin ė vert ė 
2.1.1.5.1.3.  Svertin ės, apskai čiuotos pagal naudingumo koeficient ą elektros energijos s ąnaudos  
1 bandymas  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bendros  
Apskai čiuotoji vert ė EC  AC,weighted  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
Išvada (jei taikoma)  
EC AC,weighted  (Wh/km)  Bendros  
Suvidurkinimas EC  AC,weighted  
Galutin ė vert ė 
2.1.1.5.2.  PEV elektros energijos s ąnaudos (jei taikoma)  
1 bandymas  
EC (Wh/km)  Važiuojant mieste  Bendros  
Apskai čiuota EC vert ė 
Deklaruota vert ė —  
2 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
3 bandymas (jei taikoma)  
Tas pats punktas  
EC (Wh/km)  Mažos  Vidutin ės Didel ės Labai didel ės Važiuojant 
mieste  Bendros  
EC vidurkio nustatymas  
Galutin ės EC vert ės 
2.1.2.  MAŽAI CO  2 IŠMETANTI TRANSPORTO PRIEMON Ė (JEI TAIKOMA)  
Kartojamas 2.1.1 punktas.LT L 175/90 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.1.3.  M TRANSPORTO PRIEMON Ė (JEI TAIKOMA)  
Kartojamas 2.1.1 punktas.  
2.1.4.  GALUTINIAI IŠMETAM ŲJŲ KIEKI Ų VER ČIŲ KRITERIJAI (JEI TAIKOMA)  
Teršalai  CO 
(mg/km)  THC (a) 
(mg/km)  NMHC 
(a) 
(mg/km)  NO  x : 
(mg/km)  THC+NOx 
(b) 
(mg/km)  KD 
(mg/km)  KDK 
(#.10  11 /km)  
Aukš čiausios vert ės ( 1 ) 
( 1 ) kiekvieno teršalo vis ų VH, VL (jei taikoma) ir VIM (jei taikoma) bandym ų rezultat ų ribose.  
2.2.  2 (a)  tipo bandymai (ne ATCT)  
Įtraukti transporto priemon ės tinkamumo eksploatuoti keliuose bandymams atlikti reikalingi išmetam ųjų 
teršal ų kiekio duomenys.  
Bandymas  CO (t ūrio %)  Lambda vert ė Variklio s ūkių skai čius (min  
–1 ) Alyvos temperat ūra (°C)  
Tuš čioji eiga  —  
Tuš čioji eiga esant dide ­
liam s ūkių skai čiui 
2.3.  3 (a) tipo  bandymai (ne ATCT)  
Karterio duj ų išmetimas į atmosfer ą: n ėra 
2.4.  4 (a) tipo  bandymai (ne ATCT) 
Žr. ataskait ą (-as)  :  
2.5.  5 (a) tipo  bandymai (ne ATCT) 
Žr. patvarumo šeimos ataskait ą (-as)  :  
1/I tipo bandymo ciklas išmetam ųjų 
teršal ų kiekio bandym ų kriterijams patik ­
rinti  : XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT EEK taisykl ė Nr. 
83 (  1 ) 
( 1 ) Nurodyti, kas taikytina.  
2.6.  RDE bandyma  s (ne ATCT) 
RDE šeimos numeris  :  MSsxxxx  
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.7.  6 (a) TIPO  BANDYMAI (ne ATCT) 
Bandym ų data  :  (metai/m ėnuo/diena)  
Bandym ų vieta  :  
Traukos stendo nustatymo metodas  :  saviriedos (kelio apkrovos nuoroda)  
Inercin ė mas ė (kg)  :LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/91
 
Jei nukrypstama nuo transporto prie ­
mon ės atliekant 1 tipo bandymus  : 
Padangos  :  
Mark ė :  
Tipas  :  
Matmenys (priekini ų / galini ų) :  
Apimtis (m)  :  
Padangos sl ėgis (kPa)  :  
Teršalai  CO 
(g/km)  HC 
(g/km)  
Bandymas  1 
2 
3 
Vidurkis  
Ribin ė vert ė 
2.8.  VIDIN Ė DIAGNOSTIKOS SISTEMA (ne  ATCT) 
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.9.  D ŪM Ų NESKAIDRUMO  (b) BANDYMAS (ne ATCT)  
2.9.1.  PASTOVAUS GREI ČIO BANDYMAS  
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.9.2.  LAISVO GREIT ĖJIMO BANDYMAS  
Išmatuotoji sugerties vert ė (m  –1 ) :  
Koreguota sugerties vert ė (m  –1 ) :  
2.10.  VARIKLIO GALIA  (ne ATCT) 
Žr. šeimos ataskait ą (-as)  :  
2.11.  TEMPERAT ŪROS DUOMENYS ,SUSIJ Ę SU DAUG CO2 IŠMETAN ČIA TRANSPORTO PRIEMONE (VH)  
Variklio aušinimo skys čio temperat ūra pasibaigus stabilizavimui (°C)  
6a papildomo priedo 3.9.2 punktas  : 
Vidutin ė temperat ūra stabilizavimo zonoje per paskutines 3 valandas 
(°C) 
6a papildomo priedo 3.9.2 punktas  :LT L 175/92 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Skirtumas tarp variklio aušinimo skys čio temperat ūros ir vidutin ės 
temperat ūros stabilizavimo zonoje paskutines 3 valandas Δ T_ATCT  (°C) 
6a papildomo priedo 3.9.3 punktas  : 
Mažiausia stabilizavimo trukm ė t soak_ATCT  (s) 
6a papildomo priedo 3.9.1 punktas  : 
Temperat ūros jutiklio vieta  
6a papildomo priedo 3.9.5 punktas  : 
Bandym ų ataskaitos priedas (netaikoma ATCT bandymui ir PEV),  
1 – visi įvesties duomenys koreliacijos įrankiui, išvardyti Įgyvendinimo reglament ų (ES) 2017/1152 ir (ES) 2017/1153 
(koreliacijos reglamento) 1 priedo 2.4 punkte, pateikiami elektronine forma.  
Įvesties duomen ų rinkmenos nuoroda: ...  
2 – Co2mpas išvesties rezultatas:  
3 – NEDC bandym ų rezultatai (jei taikoma):LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/93
 
8b pried ėlis 
Kelio apkrovos bandym ų ataskaita  
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi b ūti įtraukti į kelio apkrovos nustatymo 
bandym ą. 
ATASKAITOS NUMERIS 
PAREIŠK ĖJAS  
Gamintojas  
DALYKAS  Transporto priemon ės kelio apkrovos nustatymas  
Bandymams pateiktas objektas  
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  :  
IŠVADA  Bandymams pateiktas objektas atitinka dalykui nurodytus reikalavimus.  
VIETA,  Metai/m ėnuo/diena  
1. ATITINKAMA TRANSPORTO PRIEMON Ė(-S) 
Atitinkama mark ė(-s) :  
Atitinkamas tipas (-ai)  :  
Komercinis aprašas  :  
Didžiausias greitis (km/h)  :  
Varan čioji ašis (-ys)  :  
2. BANDYTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS (-I Ų) APRAŠYMAS  
2.1.  Bendrosios nuostatos  
Jei interpoliacija netaikyta: turi b ūti aprašyta blogiausia transporto priemon ė (energijos poreikio poži ūriu) 
2.1.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Ciklo energijos poreikis per vis ą WLTC 3 
klas ės cikl ą, nepriklausomai nuo trans ­
porto priemon ės klas ės : 
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  :  
Rida  :LT L 175/94 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.1.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Mark ė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Ciklo energijos poreikis per vis ą WLTC 3 
klas ės cikl ą, nepriklausomai nuo trans ­
porto priemon ės klas ės : (4–35 % pagal H  R ) 
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  :  
Rida  :  
2.1.3.  Tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei taikoma)  
Gamyklin ė mark ė :  
Tipas  :  
Versija  :  
Energijos poreikis per vis ą WLTC  :  
Nukrypimas nuo serijin ės gamybos  :  
Rida  :  
2.2.  MAS Ė 
2.2.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Bandymo mas ė (kg)  :  
Vidutin ė mas ė m  av (kg) :  (vidutin ė prieš bandym ą ir po jo)  
Rotacin ė mas ė m  r (kg) :  3 % (MRO + 25 kg) arba išmatuota  
Svorio paskirstymas  
Priekis  :  
Galas  :  
2.2.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.2.1 punkt ą su VL duomenimis  
2.2.3.  Tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei taikoma)  
Bandymo mas ė (kg)  :  
Vidutin ė mas ė m  av (kg) :  (vidutin ė prieš bandym ą ir po jo)  
Didžiausia techniškai leidžiama pakrau- 
tos transporto priemon ės mas ė 
(≥ 3 000 kg)  :LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/95
 
Apskai čiuotas vidurkis, pasirenkamos 
įrangos mas ė : 
Svorio paskirstymas  
Priekyje  :  
Gale  :  
2.3.  PADANGOS  
2.3.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Dydžio žymuo:  :  priekyje / gale, jei skiriasi  
Gamyklin ė mark ė :  priekyje / gale, jei skiriasi  
Tipas  :  priekyje / gale, jei skiriasi  
Ried ėjimo varža (kg/1 000 kg  
Priekyje  :  
Gale  :  
Priekin ės padangos sl ėgis (kPa)  :  
Galin ės padangos sl ėgis (kPa)  :  
2.3.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.3.1 punkt ą su VL duomenimis  
2.3.3.  Tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei taikoma)  
Pakartoti 2.3.1 punkt ą su tipin ės transporto priemon ės duomenimis  
2.4.  K ĖBULAS  
2.4.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Tipas  :  AA/AB/AC/AD/AE/AF BA/BB/BC/BD  
Versija  :  
Aerodinaminiai įtaisai  
Kilnojamosios aerodinaminio kor- 
puso dalys  : T/N ir s ąrašas, jeigu taikoma  
Sumontuot ų neprivalom ų aerodina ­
mini ų įtais ų s ąrašas  : 
2.4.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.4.1 punkt ą su VL duomenimis 
Delta (C  d *A f ) LH , palyginti VH  :LT L 175/96 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.4.3.  Tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė (jei taikoma)  
Kėbulo formos aprašymas  :  Kvadrato formos d ėžė (jeigu negalima nustatyti komplektin ės trans ­
porto priemon ės tipinio k ėbulo formos)  
Pakartoti 2.4.1 punkt ą su tipin ės transporto priemon ės duomenimis, jei taikoma 
Priekinis plotas A  fr : 
2.5.  GALIOS PAVARA  
2.5.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Variklio kodas  :  
Transmisijos tipas  :  rankin ė, automatin ė, CVT  
Transmisijos modelis 
(gamintojo kodai)  : (sukimo momento pokytis ir sankab ų skai čius, → įtrauktini į infor ­
macijos dokument ą) 
Įtraukti transmisijos modeliai 
(gamintojo kodai)  : 
Variklio s ūkių skai čius, padalytas iš trans ­
porto priemon ės grei čio : 
Pavara  Pavaros 
perdavimo 
skai čius N/V santykis  
1 a 1/.. 
2 a 1.. 
3 a 1/.. 
4 a 1/.. 
5 a 1/.. 
6 a 1/.. 
.. 
.. 
Elektros mašina (-os) N pad ėtyje :  netaikoma (n ėra elektros mašinos arba n ėra ried ėjimo laisv ąja eiga)  
Elektros mašinos tipas ir numeris  :  konstrukcijos tipas sinchroninis / asinchroninis  
Aušinimo tipas  :  oru, skys čiu,…  
2.5.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.5.1 punkt ą su VL duomenimis  
2.6.  BANDYM Ų REZULTATAI  
2.6.1.  Daug CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Bandym ų data  :  metai/m ėnuo/dienaLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/97
 
KELYJE  (XXI priedo 4 papildomo priedo 4 dalis)  
Bandymo metodas  :  ried ėjimas laisv ąja eiga  (XXI priedo 4 papildomo priedo 4.3 punktas) 
arba sukimo momento matavimo metodas  (XXI priedo 4 papildomo  
priedo 4.4 punktas)  
Patalpa (pavadinimas / vieta / kelio 
nuoroda)  : 
Ried ėjimo laisv ąja eiga režimas  :  taip / ne  
Rat ų sureguliavimas  :  Suvedimo ir išvirtimo kamp ų vert ės 
Didžiausias atskaitinis greitis (km/h)  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.4.1.2  
punktas  : 
Anemometrija  :  stacionari 
arba transporto priemon ėje: anemometrijos įtaka (c  d *A) ir ar ji buvo ištai ­
syta  
Įtaiso (- ų) skai čius :  
Vėjas :  vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio kryptimi  
Oro sl ėgis :  
Temperat ūra (vidutin ė vert ė) :  
Vėjo pataisa  :  taip / ne  
Padangos sl ėgis (kPa)  :  taip / ne  
Neapdoroti rezultatai  :  Sukimo momento metodas 
c0= 
c1= 
c2= 
Ried ėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0 
f1 
f2 
Galutiniai rezultatai  Sukimo momento metodas: 
c0= 
c1= 
c2= 
taip pat 
f0= 
f1= 
f2= 
Ried ėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0= 
f1= 
f2=LT L 175/98 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
arba  
VĖJO TUNELIO METODAS  (XXI priedo 4 papildomo priedo 6 dalis)  
Įranga (pavadinimas / vieta / dinamo ­
metro nuoroda)  : 
Įrengini ų tinkamumas  :  Ataskaitos nuoroda ir data  
Stendas  
Stendo tipas  :  lygus diržas arba traukos stendas  
Metodas  :  stabilizuotas greitis arba l ėtėjimo metodas  
Įšildymas  :  įšildymas stende arba transporto priemonei važiuojant  
Pataisa d ėl b ūgno kreiv ės 
(XXI priedo 4 papildomo priedo 6.6.3  
punktas)  : (traukos stendui, jei taikoma)  
Traukos stendo nustatymo metodas  :  Fiksuotas važiavimas / kartotinis / alternatyvus su atskiru įšildymo ciklu  
Išmatuotas aerodinamin ės varžos koefi ­
cientas, padaugintas iš priekin ės dalies 
ploto  : Greitis (km/h)  C  d *A (m  2 ) 
… …  
… …  
Rezultatas  :  f0= 
f1= 
f2= 
arba  
KELIO APKROVOS MATRICA  (XXI priedo 4 papildomo priedo 5 dalis)  
Bandymo metodas  :  ried ėjimas laisv ąja eiga  (XXI priedo 4 papildomo priedo 4.3 punktas) 
arba sukimo momento matavimo metodas  (XXI priedo 4 papildomo  
priedo 4.4 punktas)  
Įranga (pavadinimas / vieta / kelio 
nuoroda)  : 
Ried ėjimo laisv ąja eiga režimas  :  taip / ne  
Rat ų sureguliavimas  :  Suvedimo ir išvirtimo kamp ų vert ės 
Didžiausias atskaitinis greitis (km/h)  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.4.1.2  
punktas  : 
Anemometrija  :  stacionari 
arba transporto priemon ėje: anemometrijos įtaka (cd*A) ir ar ji buvo ištai ­
syta  
Įtaiso (- ų) skai čius :  
Vėjas :  vidutinis, pikai ir kryptis siejant su bandymo kelio kryptimi  
Oro sl ėgis :  
Temperat ūra (vidutin ė vert ė) :  
Vėjo pataisa  :  taip / ne  
Padangos sl ėgis (kPa)  :  taip / neLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/99
 
Neapdoroti rezultatai  :  Sukimo momento metodas 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
Ried ėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0r 
f1r 
f2r 
Galutiniai rezultatai  Sukimo momento metodas: 
c0r= 
c1r= 
c2r= 
taip pat 
f0r= 
f1r= 
f2r= 
Ried ėjimo laisv ąja eiga metodas: 
f0r= 
f1r= 
f2r=  
2.6.2.  Mažai CO  2 išmetanti transporto priemon ė 
Pakartoti 2.6.1 punkt ą su VL duomenimisLT L 175/100 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8c pried ėlis 
Bandym ų lapo šablonas  
Bandym ų lape turi b ūti įrašyti bandym ų duomenys, kurie yra registruojami, ta čiau ne įtraukiami į bandym ų ataskait ą. 
Bandymo lap ą (-us) gamintojas arba technin ė tarnyba saugo mažiausiai 10 met ų. 
Toliau nurodyta informacija, jei taikytina, yra b ūtiniausi duomenys, kurie turi b ūti įtraukti į bandym ų lapus. 
Reguliuojam ų rat ų sureguliavimo parametrai  
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.8.3 punktas  : 
Koeficientai c0, c1 ir c2,  :  c0=  
c1= 
c2= 
Taikant ried ėjim ą laisv ąja eiga matavimo ant traukos stendo 
trukm ė 
XXI priedo 4 papildomo priedo 4.4.4 punktas  : Transporto priemon ės 
greitis (km/h)  Ried ėjimo laisv ąja eiga 
trukm ė (s) 
125–115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05  
Siekiant pašalinti padangos slydimo nuokryp į, ant transporto 
priemon ės arba joje gali b ūti patalpinta papildoma mas ė 
XXI priedo 4 papildomo priedo 7.1.1.1.1 punktas  : svoris (kg) 
ant transporto priemon ės / pa čioje transporto prie ­
mon ėje. 
Ried ėjimo laisv ąja eiga trukm ė, atlikus transporto priemon ės 
saviriedos proced ūrą pagal XXI priedo 4 papildomo priedo 
4.3.1.3 punkt ą 
XXI priedo 4 papildomo priedo 8.2.4.2 punktas  : 
Transporto priemon ės 
greitis (km/h)  Ried ėjimo laisv ąja eiga 
trukm ė (s) 
125-115  
115-105  
105-95  
95-85  
85-75  
75-65  
65-55  
55-45  
45-35  
35-25  
25-15  
15-05LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/101
 
NO  x keitiklio veiksmingumas 
Nurodytos koncentracijos (a), (b), (c), (d) ir koncentracija, kai 
NOx analizatorius yra nustatytas veikti NO režimu, kad kalib ­
ravimo dujos neb ūtų praleidžiamos per katalizatori ų. 
XXI priedo 5 papildomo priedo 5.5 punktas  : (a)= 
(b) = 
(c) = 
(d)= 
Koncentracija esant NO režimui =  
Faktinis transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.6.4.6 ir 1.2.12.6 punktai  : 
Jei tai transporto priemon ė, kurios pavaros perjungiamos 
rankiniu b ūdu, MT transporto priemon ė, kuriai negali b ūti 
taikomas bandym ų ciklo kelias:  
Nuokrypiai nuo važiavimo ciklo  :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.6.5.1 punktas  
Vairavimo trasos indeksai:  
Šie indeksai apskai čiuojami pagal standart ą SAE J2951 (per ­ 
žiūrėtas 2014 m. sausio m ėn.): 
(a) ER : Energinis santykinis efektyvumas  :  
(b) DR : Atstumo santykinis pokytis  :  
(c) EER : Energijos ekonomijos santykinis efektyvumas  :  
(d) ASCR : Absoliutus grei čio poky čio santykinis įvertis  :  
(e) IWR : Inertinio veikimo santykinis efektyvumas  :  
(f) RMSSE : Vidutin ė kvadratin ė grei čio paklaida  :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.8.5 punktas ir 7 dalis.  
Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo filtro sv ėrimas  
Filtras iki bandymo  :  
Filtras po bandymo  :  
Etaloninis filtras  :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.10.1.2 ir 1.2.14.3.1 punk ­ 
tai 
Kiekvieno junginio kiekis, išmatuotas po matuoklio stabiliza ­
vimo  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.14.2.8 punktas  : 
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Cikl ų D skai čius tarp dviej ų WLTC cikl ų, kai įvyksta regene ­
ravimas  : 
Cikl ų skai čius, kai atliekami išmetam ųjų teršal ų matavimai, n  : 
Per kiekvien ą cikl ą išmatuota kiekvieno išmetam ųjų teršal ų 
junginio mas ė : 
XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 2.1.3 punktas  
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Taikytin ų bandym ų cikl ų skai čius, išmatuotas visam regenera ­
vimui  : 
XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 2.2.6 punktasLT L 175/102 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Regeneravimo koeficiento nustatymas  
Msi :  
Mpi  :  
Ki :  
XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 3.1.1 punktas  
ATCT  
Oro temperat ūra ir dr ėgnumas bandym ų kameroje, matuojami 
transporto priemon ės aušinimo ventiliatoriaus iš ėjimo angoje 
taikant mažiausi ą 1 Hz dažn į. : Temperat ūros nustatymo taškas = T  reg 
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.2.1.1 punktas  Faktin ė temperat ūros vert ė 
±3 °C bandymo pradžioje 
±5 °C bandymo metu  
Stabilizavimo zonoje temperat ūra matuojama nenutr ūkstamai 
bent 1 Hz dažniu.  : Temperat ūros nustatymo taškas = T  reg 
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.2.2.1 punktas  Faktin ė temperat ūros vert ė 
±3 °C bandymo pradžioje 
±5 °C bandymo metu  
Perk ėlimo iš prieš bandym ą atliekamam kondicionavimui 
skirtos vietos į stabilizavimo zon ą laikas  
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.6.2 punktas  : ≤ 10 minu čių 
Laikotarpis nuo 1 tipo bandymo pabaigos iki aušinimo proce ­
dūros : ≤ 10 minu čių 
Laikymo laikas išmatuojamas ir registruojamas visuose tinka ­
muose bandym ų lapuose.  
XXI priedo 6a papildomo priedo 3.9.2 punktas  : Laikas nuo temperat ūros matavimo pabaigos iki 1 
tipo bandymo pabaigos, esant 23 °C temperat ūraiLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/103
 
II PRIEDAS  
EKSPLOATUOJAM Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų ATITIKTIS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatomi eksploatuojam ų transporto priemoni ų, kuri ų tipas patvirtintas pagal š į reglament ą, pro 
išmetimo vamzd į išmetam ų teršal ų kiekio ir OBD ( įskaitant ESKR  M ) atitikties reikalavimai.  
2. REIKALAVIMAI  
Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 839 dalyje ir 3, 4 ir 5 pried ėliuose, o j ų išimtys nustatytos 
tolesn ėse dalyse.  
2.1. JT EEK taisykl ės Nr. 839.2.1 punktas turi b ūti suprantamas taip:  
Patvirtinimo institucija, remdamasi gamintojo turima susijusia informacija ir taikydama tas pa čias gamybos atitikties 
kontrol ės proced ūras, apibr ėžtas Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir tos direktyvos X priedo 1 ir 
2 punktuose, atlieka eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties audit ą. Gamintojo pateikta eksploatuojamos 
transporto priemon ės steb ėjimo ataskaita gali b ūti papildyta bet kokia patvirtinimo institucijos ar valstyb ės nar ės 
informacija apie prieži ūros bandymus, jeigu tokia informacija buvo pateikta patvirtinimo institucijai.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 839.3.5.2 punktas iš dalies kei čiamas pridedant ši ą nauj ą pastraip ą: 
„… 
Mažos serijos gamybos transporto priemon ėms, kai pagaminama mažiau kaip 1 000 OBD šeimai priklausan čių 
transporto priemoni ų, netaikomi b ūtiniausi ESK reikalavimai, taip pat reikalavimas įrodyti patvirtinimo institucijai 
atitikt į min ėtiems reikalavimams.“  
2.3. „Susitarian čiosios šalys“ turi b ūti suprantamos kaip „valstyb ės nar ės“. 
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 2.6 punktas pakei čiamas taip:  
„Transporto priemon ė turi priklausyti transporto priemoni ų tipui, patvirtintam pagal š į reglament ą ir įtrauktam į 
atitikties sertifikat ą, išduot ą pagal Direktyv ą 2007/46/EB. Transporto priemon ė turi b ūti registruota ir naudojama 
Sąjungoje.“  
2.5. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 2.2 punkto nuoroda į „1958 m. susitarim ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į 
Direktyv ą 2007/46/EB.  
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 8333 pried ėlio 2.6 punktas pakei čiamas taip:  
„Švino ir sieros koncentracija iš transporto priemon ės bako paimtame degal ų ėminyje turi atitikti galiojan čius 
standartus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/30/EB (  1 ), ir neturi b ūti požymi ų, kad 
buvo naudojami netinkami degalai. Galima atlikti patikras išmetimo vamzdyje.“  
2.7. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į „išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandymus pagal 4a 
pried ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į „išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandymus pagal šio reglamento 
XXI pried ą“. 
2.8. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į „4a priedo 6.3 punkt ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda 
į „šio reglamento XXI priedo 6 papildomo priedo 1.2.6 punkt ą“.LT L 175/104 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) OL L 140, 2009 6 5, p. 88.
 2.9. JT EEK taisykl ės Nr. 833 pried ėlio 4.4 punkto nuoroda į „1958 m. susitarim ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į 
„Direktyvos 2007/46/EB 13 straipsnio 1 arba 2 dal į“. 
2.10. JT EEK taisykl ės Nr. 833.2.1 punkto, 4.2 punkto ir 4 pried ėlio 1 bei 2 išnaš ų nuoroda į ribines vertes, nustatytas 
5.3.1.4 punkto 1 lentel ėje, turi b ūti suprantama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 1 lentel ę.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/105
 
III PRIEDAS  
RezervuotaLT L 175/106 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
IIIA PRIEDAS  
REALIOMIS ( ĮPRASTOMIS) VAŽIAVIMO S ĄLYGOMIS IŠMETAMO TERŠAL Ų KIEKIO TIKRINIMAS  
1. ĮVADAS, S ĄVOK Ų APIBR ĖŽTYS IR SANTRUMPOS  
1.1 Įvadas  
Šiame priede aprašyta lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto priemoni ų realiomis ( įprastomis) važiavimo 
sąlygomis išmetamo teršal ų kiekio (toliau – RDE) tikrinimo proced ūra. 
1.2 Apibr ėžtys  
1.2.1. Tikslumas – išmatuotos arba apskai čiuotos vert ės nuokrypis nuo susietinos atskaitos vert ės. 
1.2.2. Analizatorius – bet koks matuoklis, kuris n ėra transporto priemon ės dalis, ta čiau sumontuotas siekiant 
nustatyti dujini ų teršal ų ar kiet ųjų daleli ų koncentracij ą arba kiek į. 
1.2.3. Tiesin ės regresijos linijos ašin ė atkarpa (a  0 ): 
a 0 ¼ y Ä ða 1 Ü xÞ 
čia: 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x vidutin ė atskaitinio parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė. 
1.2.4. Kalibravimas – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio atsako arba signalo nustatymo procesas siekiant 
užtikrinti, kad iš ėjimo signalas atitikt ų vien ą ar kelis atskaitos signalus.  
1.2.5. Determinacijos koeficientas (r  2 ): 
r 2 ¼ 1 Ä P  n 
i¼1 ½y i Ä a 0 Ä ða 1 Ü x i Þâ 2 
P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 
čia: 
a 0 tiesin ės regresijos linijos ašin ė atkarpa;  
a 1 tiesin ės regresijos linijos nuolydis;  
x i išmatuota atskaitos vert ė; 
y i išmatuota vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
n ver čių skai čius.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/107
 
1.2.6. Abipus ės koreliacijos koeficientas (r) – tai:  
r ¼ P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞÜð y i Ä yÞ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  P  nÄ1 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 q 
Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ P  nÄ1 
i¼1 ðy i Ä yÞ 2 q 
čia: 
x i išmatuota atskaitos vert ė; 
y i išmatuota tikrintino parametro vert ė; 
x vidutin ė atskaitos vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
n ver čių skai čius. 
1.2.7. Delsos trukm ė – laikas nuo duj ų srauto pakeitimo (t  0 ) iki tos akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 proc. (t  10 ) 
galutinio rodmens vert ės. 
1.2.8. Variklio valdymo įtaiso (ECU) signalai arba duomenys – naudojant 1 pried ėlio 3.4.5 punkte nurodytus 
protokolus užregistruota bet kokia transporto priemon ės tinklo informacija ir signalas.  
1.2.9. Variklio valdymo įtaisas – įvairius valdiklius valdantis elektroninis įtaisas, kuriuo užtikrinamas tinkamiausias 
galios pavaros veikimas.  
1.2.10. Išmetalai, taip pat vadinami „komponentais“, „išmetam ųjų teršal ų komponentais“ arba „išmetamaisiais teršalais“ 
– reglamentuojami išmetam ųjų duj ų dujiniai teršalai arba kietosios dalel ės. 
1.2.11. Išmetimo sistemos išmetamos dujos, taip pat vadinamos „išmetamosiomis dujomis“ – degalams transporto 
priemon ės vidaus degimo variklyje degant iš išleidimo angos ar išmetimo vamzdžio išmetam ų bendras vis ų 
dujini ų teršal ų ir kiet ųjų daleli ų komponent ų kiekis.  
1.2.12. Išmetimo sistemos išmetalai – išmetamosios kietosios dalel ės, kurios apib ūdinamos kaip smulkiosios kietosios 
dalel ės ir ši ų daleli ų kiekiu, bei iš transporto priemon ės išmetimo vamzdžio išmetami dujiniai komponentai.  
1.2.13. Visa skal ė – įrangos gamintojo nurodytas analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio visas diapazonas. Jeigu 
atliekant matavimus naudojamas analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio padiapazonis, šiuo atveju visa 
skal ė laikoma didžiausios vert ės rodmeniu.  
1.2.14. Tam tikros angliavandenili ų r ūšies „angliavandenili ų atsako koeficientas“ – liepsnin ės jonizacijos detektoriaus 
(FID) rodmens ir nagrin ėjamos angliavandenili ų r ūšies koncentracijos etalonini ų duj ų cilindre santykis, 
išreikštas ppmC  1 . 
1.2.15. Esminiai technin ės prieži ūros darbai – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio reguliavimo, remonto ar 
keitimo darbai, kurie gali tur ėti įtakos matavim ų tikslumui.  
1.2.16. Triukšmas – du kartus padaugintas dešimties standartini ų leidžiam ųjų nuokrypi ų, iš kuri ų kiekvienas apskai ­ 
čiuotas pradedant nuliniu atsaku ir per 30 sekundži ų tarpsn į išmatuotas ne mažesniu kaip 1,0 Hz pastoviu 
registravimo dažniu, kvadratinis vidurkis.  
1.2.17. Angliavandeniliai be metano (NMHC) – bendras angliavandenili ų kiekis (THC) be metano (CH  4 ).LT L 175/108 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.18. Kiet ųjų daleli ų kiekis (KDK) – su transporto priemon ės išmetamosiomis dujomis išmetamas bendras kiet ųjų 
daleli ų kiekis, nustatytas taikant šiuo reglamentu nustatyt ą matavimo proced ūrą, skirt ą atitik čiai atitinkamoms 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje apibr ėžtoms Euro 6 išmetam ųjų teršal ų riboms įvertinti.  
1.2.19. Rezultat ų glaudumas – 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsak ų į naudojam ą susijusi ą standartin ę vert ę 
standartinis leidžiamasis nuokrypis.  
1.2.20. Rodmuo – matuojant transporto priemon ės išmetam ų teršal ų kiek į naudojamo analizatoriaus, srauto matuok ­
lio, jutiklio arba bet kokio kito matuoklio pateikiama skaitin ė vert ė. 
1.2.21. Atsako trukm ė (t 90 ) – delsos trukm ės ir kilimo trukm ės suma.  
1.2.22. Kilimo trukm ė – laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio rodmens atsako (t  90 – t  10 ). 
1.2.23. Kvadratinis vidurkis (x  rms ) – ver čių kvadrat ų aritmetinio vidurkio kvadratin ė šaknis, apibr ėžiama taip:  
x rms ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n ðx 2 
1 þ x 2 
2 þ … þ x 2 
n Þ r 
čia: 
x išmatuota arba apskai čiuota vert ė; 
n ver čių skai čius. 
1.2.24. Jutiklis – bet koks matuoklis, kuris n ėra transporto priemon ės dalis, ta čiau kuris joje sumontuotas siekiant 
matuoti parametrus, išskyrus dujini ų teršal ų ir kiet ųjų daleli ų teršal ų koncentracij ą ir išmetam ųjų duj ų mas ės 
sraut ą. 
1.2.25. Matavimo intervalas – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio kalibravimas, siekiant užtikrinti pagal stan ­
dart ą tiksl ų atsak ą, kuo labiau atitinkant į didžiausi ąją vert ę, kuri ą tikimasi nustatyti atliekant faktinio išmeta ­
m ųjų teršal ų kiekio bandym ą. 
1.2.26. Atsakas į patikros dujas – vidutinis atsakas į matavimo intervalo signal ą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų 
tarpsn į. 
1.2.27. Atsako į patikros dujas poslinkis – skirtumas tarp vidutinio atsako į matavimo intervalo signal ą ir tikrojo 
matavimo intervalo signalo, išmatuoto apibr ėžtu laiko tarpsniu po to, kai buvo nustatytas tikslus analizato ­
riaus, srauto matuoklio arba jutiklio matavimo intervalas.  
1.2.28. Tiesin ės regresijos „nuolydis“ (a  1 ): 
a 1 ¼ P  n 
i¼1 ðy i Ä yÞ Ü ðx i Ä xÞ P  n 
i¼1 ðx i Ä xÞ 2 
čia: 
x vidutin ė bazinio parametro vert ė; 
y vidutin ė tikrintino parametro vert ė; 
x i faktin ė atskaitos parametro vert ė; 
y i faktin ė tikrintino parametro vert ė; 
n ver čių skai čius.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/109
 
1.2.29. Standartin ė įver čio paklaida (SEE) – tai:  
SEE ¼ 1 
x max Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃ P  n 
i¼1 ðy i Ä ýÞ 2 
ðn Ä 2Þ s 
čia: 
ý apskai čiuotoji tikrintino parametro vert ė; 
y i faktin ė tikrintino parametro vert ė; 
x max didžiausia faktin ė atskaitos parametro vert ė; 
n ver čių skai čius. 
1.2.30. Bendras angliavandenili ų kiekis (THC) – naudojant liepsnin ės jonizacijos detektori ų (FID) nustatyt ų vis ų laki ųjų 
komponent ų suma.  
1.2.31. Susietinas – galimyb ė nenutr ūkstama palyginim ų grandine susieti matavim ą arba rodmen į su žinomu ir 
bendrai sutartu standartu.  
1.2.32. Transformacijos trukm ė – laiko skirtumas tarp koncentracijos ar srauto poky čio (t  0 ) atskaitos taške ir sistemos 
atsako, sudaran čio 50 proc. galutinio rodmens (t  50 ). 
1.2.33. Analizatoriaus tipas – grup ė to paties gamintojo pagamint ų analizatori ų, kuri ų naudojimas paremtas identišku 
vieno konkretaus dujinio komponento koncentracijos arba kiet ųjų daleli ų kiekio nustatymo principu.  
1.2.34. Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklio tipas – grup ė to paties gamintojo pagamint ų išmetam ųjų duj ų mas ės 
srauto matuokli ų, kuriuose naudojamas vienodo vidinio skersmens vamzdelis ir kuri ų naudojimas paremtas 
identišku išmetam ųjų duj ų mas ės srauto nustatymo principu.  
1.2.35. (Tinkamumo) patvirtinimas – nešiojamosios išmetam ųjų teršal ų matavimo sistemos tinkamo montavimo bei 
jos funkcionalumo ir naudojant vien ą ar kelis nesusietinus išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklius išma ­
tuot ų arba pagal jutikli ų ar ECU signalus apskai čiuot ų išmetam ųjų duj ų mas ės srauto rodmen ų tikslumo 
įvertinimas.  
1.2.36. Patikra – įvertinimo procesas siekiant nustatyti, ar išmatuota ar apskai čiuota analizatoriaus, srauto matuoklio 
arba jutiklio galia arba iš ėjimo signalas atitinka atskaitos signal ą, neviršijant vienos ar keli ų iš anksto nustatyt ų 
priimtinumo rib ų. 
1.2.37. Nulis – analizatoriaus, srauto matuoklio ar jutiklio kalibravimas, siekiant užtikrinti tiksl ų atsak ą į nulio signal ą. 
1.2.38. Nulinis atsakas – vidutinis atsakas į nulio signal ą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų laiko tarpsn į. 
1.2.39. Nulinio atsako poslinkis – skirtumas tarp vidutinio atsako į nulin į signal ą ir faktinio nulio signalo, išmatuoto 
per apibr ėžtą laiko tarpsn į po to, kai, kalibruojant analizatori ų, srauto matuokl į ar jutikl į, buvo tiksliai 
nustatyta nulin ė vert ė. 
1.3 Santrumpos  
Santrumpos paprastai žymi sutrumpinto termino vienaskaitos ir daugiskaitos formas.  
CH  4 — metanas  
CLD — chemiliuminescencinis detektoriusLT L 175/110 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
CO — anglies monoksidas  
CO  2 — anglies dioksidas  
CVS — pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklis  
DCT — transmisija su dviem sankabom  
ECU — variklio valdymo įtaisas  
EFM — išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklis  
FID — liepsnin ės jonizacijos detektorius  
FS — visa skal ė 
GPS — Globalin ė pad ėties nustatymo sistema  
H 2 O — vanduo  
HC — angliavandeniliai  
HCLD — šildomas chemiliuminescencinis detektorius  
HEV — hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė 
ICE — vidaus degimo variklis  
ID — identifikavimo numeris ar kodas  
SND — suskystintos naftos dujos  
MAW — slanki ųjų vidurki ų intervalas  
maks. — didžiausia vert ė 
N 2 — azotas  
NDIR — nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius  
NDUV — Nedisperguojantis ultravioletin ės spinduliuot ės analizatorius  
NEDC — naujasis Europos važiavimo ciklas  
GD — gamtin ės dujos  
NMC — angliavandenili ų be metano skyriklis  
NMC-FID — angliavandenili ų be metano skyriklis su liepsnos jonizacijos detektoriumi  
NMHC — angliavandeniliai be metanoLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/111
 
NO — azoto monoksidas  
Nr. — numeris  
NO  2 — azoto dioksidas  
NO  x — azoto oksidai  
NTE — neviršytinas  
O 2 — deguonis  
OBD — vidin ė diagnostikos sistema  
PEMS — nešiojamoji išmetam ųjų teršal ų matavimo sistema  
PHEV — į lizd ą jungiamas hibridinis elektrinis automobilis  
KDK — kiet ųjų daleli ų kiekis  
RDE — realiomis ( įprastin ėmis) važiavimo s ąlygomis išmetamas teršal ų kiekis  
RPA — santykinis teigiamas pagreitis  
SCR — selektyvioji katalizin ė redukcija  
SEE — standartin ė įver čio paklaida  
THC — bendras angliavandenili ų kiekis  
JT EEK — Jungtini ų Taut ų Europos ekonomikos komisija  
VIN — transporto priemon ės identifikacinis numeris  
WLTC — pasaulin ė suderinta lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo proced ūra 
WWH-OBD — pasaulin ė suderinta OBD sistema  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Neviršytinos išmetam ųjų teršal ų kiekio ribos  
Vis ą transporto priemon ės, kurios tipas patvirtintas pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007, įprasto naudojimo 
laik ą jos išmetam ųjų teršal ų kiekis, nustatytas pagal šio priedo reikalavimus atliekant bet kok į RDE bandym ą, 
turi b ūti ne didesnis kaip šios neviršytinos (NTE) vert ės: 
NTE  pollutant ¼ CF  pollutant Ü TFðp 1;…; p n Þ Ü EURO-6  
čia EURO-6 – taikytina Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nustatyta euro 6 išmetam ųjų teršal ų 
kiekio ribin ė vert ė.LT L 175/112 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.1.1. Galutiniai atitikties koeficientai  
Atitinkamo teršalo atitikties koeficientas  CF  pollutant  apibr ėžiamas taip:  
Teršalas  Azoto oksid ų 
(NO  x ) mas ė Kiet ųjų daleli ų 
kiekis (KDK)  Anglies monok ­
sido (CO) (  1 ) 
mas ė Bendras angliavande ­
nili ų kiekis (THC)  Bendros angliavande ­
nili ų ir azoto oksid ų 
mas ės suma (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  1 + paklaida, 
čia paklaida = 
0,5 bus nustatyta 
vėliau — —  —  
( 1 ) Išmetamas CO kiekis matuojamas ir registruojamas atliekant RDE bandymus. 
Paklaida – kriterijus, kur į taikant atsižvelgiama į papildomas matavimo neapibr ėžtis d ėl PEMS įrangos, kurios kasmet 
persvarstomos ir patikslinamos atsižvelgiant į pager ėjusi ą PEMS proced ūros kokyb ę ar technin ę pažang ą. 
2.1.2. Laikinieji atitikties koeficientai  
Nepaisant 2.1.1 punkto nuostat ų, gavus gamintojo prašym ą, 5 metus ir 4 m ėnesius po Reglamento (EB) 
Nr. 715/200710 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų dat ų išimties tvarka galima taikyti šiuos laikinuosius 
atitikties koeficientus:  
Teršalas  Azoto oksid ų 
(NO  x ) mas ė Kiet ųjų daleli ų 
kiekis (KDK)  Anglies monok ­
sido (CO) (  1 ) 
mas ė Bendras angliavande ­
nili ų kiekis (THC)  Bendros angliavande ­
nili ų ir azoto oksid ų 
mas ės suma (THC + 
NO  x ) 
CF pollutant  2,1 bus nustatyta 
vėliau — —  —  
( 1 ) Išmetamas CO kiekis matuojamas ir registruojamas atliekant RDE bandymus.  
Į transporto priemon ės atitikties sertifikat ą įtraukiamas įrašas apie laikin ųjų atitikties koeficient ų taikym ą. 
2.1.3. Perdavimo funkcijos  
Vis ų rinkinio parametr ų pi (i = 1,…,n)  2.1 punkte nurodytos funkcijos  TF(p1,…, pn)  vert ė yra 1.  
Jeigu perdavimo funkcija  TF(p  1 ,…, p  n ) pakei čiama, šis veiksmas atliekamas taip, kad neb ūtų daroma žalingo 
poveikio aplinkai ir nesumaž ėtų RDE bandymo proced ūrų veiksmingumas. Vis ų pirma turi b ūti užtikrinama ši 
sąlyga: 
Z 
TFðp1; …; pnÞ Ü Qðp1; …; pnÞ dp ¼ Z 
Qðp1; …; pnÞ dp 
čia: 
— dp – tai vis ą parametr ų rinkin į p i (i = 1,…,n)  apimantis integralas,  
— Q(p  1 ,…, p  n ) – įvykio, atitinkan čio parametrus  p i (i= 1,…,n) , tikimyb ės tankis realiomis vairavimo s ąlygo ­
mis. Gamintojas turi patvirtinti atitikt į 2.1 punktui užpildydamas 9 pried ėlyje pateikt ą sertifikat ą. 
2.2. Pagal š į pried ą suteikiant tipo patvirtinim ą ir per transporto priemon ės eksploatavimo laik ą privalomi RDE 
bandymai reiškia atitikties 2.1 punkte nustatytam reikalavimui prielaid ą. Preziumuojama atitiktis gali b ūti iš 
naujo įvertinta atlikus papildomus RDE bandymus.  
2.3. Valstyb ės nar ės užtikrina, kad, taikant nacionaliniuose teis ės aktuose nustatytas proced ūras ir naudojant PEMS, 
transporto priemones b ūtų galima išbandyti valstybiniuose keliuose laikantis vietos keli ų eismo teis ės taisykli ų 
ir saugos reikalavim ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/113
 
2.4. Gamintojai užtikrina, kad nepriklausomi subjektai, naudodami PEMS, gal ėtų išbandyti transporto priemones 
valstybiniuose keliuose, pvz., par ūpindami tinkamus išmetimo vamzdži ų adapterius, suteikdami prieig ą prie 
ECU signal ų ir imdamiesi reikiam ų administracini ų priemoni ų. Jeigu pagal š į reglament ą atlikti atitinkamo 
PEMS bandymo nereikia, gamintojas gali imti Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 dalyje numatyt ą 
pagr įstą mokest į. 
3. ATLIKTINAS PEMS BANDYMAS  
3.1. Toliau pateikti reikalavimai taikomi 3 straipsnio 10 dalies antroje pastraipoje nurodytiems PEMS bandymams.  
3.1.0. 2.1 punkto reikalavimai turi b ūti įvykdyti miesto atkarpoje ir viso maršruto metu, kai naudojama PEMS. Turi 
būti įvykdytos bent vieno iš dviej ų (gamintojo nuoži ūra) toliau nurodyt ų punkt ų s ąlygos:  
3.1.0.1.  M  gas,d,t  ≤ NTE  pollutant  ir M  gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , vartojant šio priedo 2.1 punkte ir 5 pried ėlio 6.1. ir 6.3. 
punktuose apibr ėžtus terminus bei parametrus ir nuostat ą dujos = teršalas ; 
3.1.0.2.  M  w,gas,d  ≤ NTE  pollutant  ir M  w,gas,d,u  ≤ NTE  pollutant  , vartojant šio priedo 2.1 punkte ir 6 pried ėlio 3.9 punkte 
apibr ėžtus terminus bei parametrus ir nuostat ą dujos = teršalas . 
3.1.1. Suteikiant tipo patvirtinim ą išmetam ųjų duj ų mas ės srautas nustatomas nepriklausomai nuo transporto prie ­
mon ės veikian čia matavimo įranga, ir šiuo tikslu nenaudojami jokie transporto priemon ės ECU duomenys. Su 
tipo tvirtinimo proced ūra nesusijusiais atvejais gali b ūti naudojami kiti išmetam ųjų duj ų mas ės srauto nusta ­
tymo metodai, kaip nustatyta 2 pried ėlio 7.2 punkte.  
3.1.2. Jeigu duomen ų kokyb ės patikra patvirtinimo institucijai n ėra priimtina ir jei pagal 1 ir 4 pried ėlius atlikto 
PEMS bandymo rezultat ų tinkamumo patvirtinimui ji nepritaria, patvirtinimo institucija bandym ą gali laikyti 
negaliojan čiu. Šiuo atveju patvirtinimo institucija užregistruoja bandymo duomenis ir nurodo jo paskelbimo 
negaliojan čiu priežastis.  
3.1.3. RDE bandymo informacijos pateikimas ir platinimas  
3.1.3.1. Pagal 8 pried ėlį gamintojo parengta technin ė ataskaita pateikiama patvirtinimo institucijai.  
3.1.3.2. Gamintojas užtikrina, kad viešoje svetain ėje nemokamai b ūtų pateikiama ši informacija:  
3.1.3.2.1. nurodžius transporto priemon ės tipo patvirtinimo numer į ir Direktyvos (EB) 2007/46 IX priede nustatyto 
transporto priemon ės EB atitikties sertifikato 0.10 ir 0.2 skirsniuose apibr ėžtą informacij ą apie tip ą, variant ą ir 
versij ą – PEMS bandym ų grup ės, kuriai priskirtinas atitinkamos transporto priemon ės išmetam ų teršal ų tipas, 
unikalus identifikacinis numeris, kaip nustatyta 7 pried ėlio 5.2 punkte;  
3.1.3.2.2. nurodžius unikal ų PEMS bandym ų grup ės identifikacin į numer į: 
— 7 priedo 5.1 punkte nustatyta išsami informacija,  
— 7 pried ėlio 5.3 ir 5.4 punktuose nurodyti s ąrašai,  
— 5 pried ėlio 6.3 punkte ir 6 pried ėlio 3.9 punkte nustatyt ų PEMS bandym ų su vis ų į 7 pried ėlio 5.4 punkto 
sąraš ą įtraukt ų tip ų teršalais, išmetamais transporto priemoni ų, rezultatai.  
3.1.3.3. Gav ęs prašym ą, gamintojas per 30 dien ų visoms suinteresuotosioms šalims nemokamai pateikia 3.1.3.1 
punkte nurodyt ą technin ę ataskait ą. 
3.1.3.4. Gavusi prašym ą, tipo patvirtinimo institucija per 30 dien ų nuo prašymo gavimo dienos pateikia 3.1.3.1 ir 
3.1.3.2 punktuose išvardyt ą informacij ą. Tipo patvirtinimo institucija gali nustatyti pagr įstą ir proporcing ą 
mokest į, kuris neatgrasyt ų pagr įstų interes ų turin čio paklaus ėjo nuo prašymo suteikti atitinkamos informacijos 
pateikimo arba kuris b ūtų didesnis negu institucijos vidaus s ąnaudos, patiriamos pateikiant prašom ą informa ­
cij ą.LT L 175/114 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
4.1. Įprastomis važiavimo s ąlygomis išmetam ų teršal ų kiekis pagrindžiamas su transporto priemon ėmis atliekant 
bandymus keliuose, taikant įprastus važiavimo ciklus, s ąlygas ir apkrovas. RDE bandymas atliekamas tokiomis 
pat s ąlygomis, kokios susidaro transporto priemon ėms važiuojant įprastais maršrutais ir taikant įprast ą jų 
apkrov ą. 
4.2. Gamintojas tipo patvirtinimo institucijai turi įrodyti, kad pasirinkta transporto priemon ė, važiavimo ciklai, 
sąlygos ir apkrovos yra b ūdingos transporto priemoni ų šeimai. 5.1 ir 5.2 punktuose išd ėstyti apkrovos ir 
altitud ės reikalavimai turi b ūti taikomi iš anksto, kad b ūtų nustatyta, ar RDE bandymui s ąlygos yra tinkamos.  
4.3. Patvirtinimo institucija pasi ūlo bandymo maršrut ą 6 punkto reikalavimus atitinkan čiomis miesto, užmies čio ir 
greitkelio s ąlygomis. Renkantis maršrut ą mieste, užmiestyje ir greitkeliu turi b ūti remiamasi topografiniu 
žem ėlapiu.  
4.4. Jeigu transporto priemon ės ECU duomen ų rinkimas daro įtak ą transporto priemon ės išmetam ųjų teršal ų 
kiekiui ir eksploatacin ėms charakteristikoms, visa PEMS bandymo grup ė, kuriai priskiriama 7 pried ėlyje 
apibr ėžta transporto priemon ė, laikoma neatitinkan čia reikalavim ų. Toks poveikis laikomas Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 3 straipsnio 10 punkte apibr ėžtu „išderinimo įtaisu“.  
5. RIBIN ĖS S ĄLYGOS  
5.1. Transporto priemon ės apkrova ir bandymo mas ė 
5.1.1. Transporto priemon ės pagrindin ę mas ę sudaro vairuotojas, bandymo steb ėtojas (jeigu šis reikalavimas taiko ­
mas) ir bandymo įranga, įskaitant montavimo ir energijos tiekimo įtaisus.  
5.1.2. Atliekant bandym ą, nauding ąją mas ę leidžiama šiek tiek padidinti taikant papildom ą mas ę, jei bendra pagrin ­
din ės ir papildomos mas ės suma neviršija 90 proc. „keleivi ų mas ės“ ir „naudingosios krovinio mas ės“, 
apibr ėžtos Komisijos reglamento (ES) Nr. 1230/2012 (*) 2 straipsnio 19 ir 21 punktuose.  
___________  
(*) 2012 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012, kuriuo įgyvendinamas Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 661/2009 d ėl variklini ų transporto priemoni ų, j ų priekab ų 
ir joms skirt ų sistem ų, sud ėtini ų dali ų bei atskir ų technini ų mazg ų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų 
bendr ąją saug ą, reikalavim ų ir iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB 
(OL L 353, 2012 12 21, p. 31).  
5.2. Aplinkos oro s ąlygos  
5.2.1. Bandymas atliekamas šiame skirsnyje nustatytomis aplinkos oro s ąlygomis. Aplinkos oro s ąlyg ų parametr ų 
ver čių diapazonas laikomas „išpl ėstiniu“, jeigu bent viena iš temperat ūros ir altitud ės s ąlyg ų yra išple čiama.  
5.2.2. Vidutinio aukš čio diapazono s ąlygos: altitud ė mažesn ė negu 700 metr ų virš j ūros lygio arba jam lygi.  
5.2.3. Išpl ėstinio aukš čio diapazono s ąlygos: altitud ė didesn ė negu 700 metr ų virš j ūros lygio ir mažesn ė negu 1300 
metr ų virš j ūros lygio arba jam lygi.  
5.2.4. Vidutinio temperat ūros diapazono s ąlygos: aukštesn ė negu 273 K (0°C) arba jai lygi ir žemesn ė negu 303 K 
(30°C) arba jai lygi.  
5.2.5. Išpl ėstinio temperat ūros diapazono s ąlygos: aukštesn ė negu 266 K (–7°C) arba jai lygi, žemesn ė negu 273 K 
(0°C) arba aukštesn ė negu 303 K (30°C) ir žemesn ė negu 308 K (35°C) arba jai lygi.  
5.2.6. Nukrypstant nuo 5.2.4 ir 5.2.5 punkt ų nuostat ų, nuo 2.1 punkte nustatytos privalomo NTE išmetam ųjų 
teršal ų kiekio ribini ų ver čių taikymo pradžios ir dar penkerius metus nuo Reglamento (EB) Nr. 715/200710 
straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyt ų dat ų vidutiniam diapazonui priskiriama žemesn ė temperat ūra gali b ūti 
aukštesn ė negu 276 K (3°C) arba jai lygi, o išpl ėstiniam diapazonui priskiriama žemesn ė temperat ūra turi 
būti aukštesn ė negu 271 K (–2°C) arba jai lygi.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/115
 
5.3. Netaikoma.  
5.4. Dinamin ės s ąlygos  
Dinamin ės s ąlygos apima kelio nuolydžio, priešinio v ėjo, važiavimo dinamikos (greit ėjimo, l ėtėjimo) ir pagal ­
bini ų sistem ų poveik į bandomosios transporto priemon ės energijos s ąnaudoms ir išmetam ųjų teršal ų kiekiui. 
Dinamini ų sąlyg ų tinkamumo patikra atliekama užbaigus bandym ą ir naudojant užregistruotus PEMS duome ­
nis. Ši patikra atliekama dviem toliau aprašytais etapais.  
5.4.1. Bendras važiavimo dinamikos perteklius arba nepakankamumas įveikiant maršrut ą tikrinamas taikant šio 
priedo 7a pried ėlyje aprašytus metodus.  
5.4.2. Jeigu patikrinus pagal 5.4.1 punkt ą maršrutas pripaž įstamas tinkamu, turi b ūti taikomi šio priedo 5 ir 6 
pried ėliuose nustatyti bandymo s ąlyg ų tinkamumo patikros metodai. Į kiekvien ą metod ą įtrauktos dinamini ų 
sąlyg ų atskaitos vert ės, atskaitos ver čių kitimo intervalai ir b ūtinieji apimties reikalavimai, kuri ų laikantis 
užtikrinami galiojantys bandymo rezultatai.  
5.5. Transporto priemon ės b ūklė ir eksploatavimas  
5.5.1. Pagalbin ės sistemos  
Oro kondicionavimo sistema ir kiti pagalbiniai įtaisai turi b ūti naudojami taip, kaip vartotojas juos naudot ų 
realiomis važiavimo keliu s ąlygomis.  
5.5.2. Transporto priemon ės, kuriose įrengtos periodiškai regeneruojamos sistemos  
5.5.2.1. „Periodiškai regeneruojamos sistemos“ apibr ėžtos 2 straipsnio 6 dalyje.  
5.5.2.2. Jeigu periodinis regeneravimas vykdomas atliekant bandym ą, bandymas gali b ūti skelbiamas negaliojan čiu ir 
pakartojamas gavus gamintojo prašym ą. 
5.5.2.3. Gamintojas gali užtikrinti, kad regeneravimas b ūtų užbaigtas prieš pradedant kit ą bandym ą ir transporto 
priemon ė b ūtų iš anksto atitinkamai parengta.  
5.5.2.4. Jeigu regeneravimas įvyksta atliekant pakartotin į RDE bandym ą, į per pakartotin į bandym ą išmestus teršalus 
atsižvelgiama nustatant teršal ų kiek į. 
6. MARŠRUTUI TAIKOMI REIKALAVIMAI  
6.1. Važiavimo atkarpos mieste, užmiestyje ir greitkeliu, suskirstytos pagal akimirkin į greit į, kaip aprašyta 6.3–6.5 
punktuose, nurodomos kaip viso maršruto atstumo procentin ės dalys.  
6.2. Važiavimo sek ą sudaro važiavimas mieste, po jos - važiavimas užmiestyje ir greitkeliu, atsižvelgiant į 6.6 
punkte nustatytas atkarpas. Važiavimas mieste, užmiestyje ir greitkeliu vykdomas nenutr ūkstamai. Į važiavim ą 
užmiestyje galima įterpti trumpas važiavimo mieste atkarpas, jeigu važiuojama per miesto rajonus. Į važiavim ą 
greitkeliu galima įterpti trumpas važiavimo mieste ar užmiestyje atkarpas, pvz., kai važiuojama per keli ų 
mokes čio mok ėjimo punktus arba tomis atkarpomis, kuriose vykdomi kelio darbai. Jeigu, atsižvelgiant į 
praktines priežastis, galima pagr įsti kit ą bandymo tvark ą, gavus tipo patvirtinimo institucijos leidim ą važiavimo 
mieste, užmiestyje ir greitkeliu tvark ą galima keisti.  
6.3. Važiuojant mieste transporto priemon ės grei čio vert ė neb ūna didesn ė negu 60 km/h.  
6.4. Važiuojant užmiestyje transporto priemon ės grei čio vert ė b ūna didesn ė negu 60 km/h, bet neb ūna didesn ė 
negu 90 km/h.  
6.5. Važiuojant greitkeliu transporto priemon ės grei čio vert ė b ūna didesn ė negu 90 km/h.  
6.6. Maršrut ą sudaro apytikriai 34 proc. važiavimo mieste, 33 proc. važiavimo užmiestyje ir 33 proc. važiavimo 
greitkeliu, važiavimo atkarpas suskirstant pagal 6.3–6.5 punktuose nurodytas grei čio vertes. „Apytikriai“, 
palyginti su nurodytaisiais procentiniais vienetais, sudaro ±10 proc. diapazon ą. Ta čiau važiavimo mieste 
atkarpa neturi b ūti mažesn ė negu 29 proc. viso maršruto ilgio.LT L 175/116 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
6.7. Transporto priemon ės greitis paprastai neturi viršyti 145 km/h. Važiuojant greitkeliu didžiausi ą greit į galima 
viršyti ne daugiau kaip 15 km/h, ta čiau ne ilgiau nei 3 proc. važiavimo greitkeliu trukm ės. Atliekant PEMS 
bandym ą, neatsižvelgiant į kitus teisinius padarinius, paisoma vietini ų važiavimo grei čio apribojim ų. Jeigu b ūtų 
pažeisti vietiniai grei čio apribojimai, PEMS bandymo rezultatai d ėl to savaime neb ūtų laikomi negaliojan čiais. 
6.8. Vidutinis važiavimo miesto atkarpa, kuri yra maršruto dalis, greitis ( įskaitant sustojimus) turi b ūti 15–40 km/h. 
Sustojimo tarpsniai, kai transporto priemon ės greitis yra mažesnis kaip 1 km/h, turi sudaryti 6–30 proc. 
važiavimo mieste trukm ės. Važiuojant mieste turi b ūti keli 10 sekundži ų ar ilgesni sustojimo tarpsniai. 
Jeigu sustojimo tarpsnio trukm ė viršija 180 sek., atliekant išmetam ųjų teršal ų vertinim ą neatsižvelgiama į 
teršal ų kiek į, išmest ą per 180 sek. po tokio užt ęsto sustojimo tarpsnio.  
6.9. Važiuojant greitkeliu grei čio intervalas turi tinkamai apr ėpti grei čio interval ą nuo 90 iki bent 110 km/h. 
Transporto priemon ė didesniu negu 100 km/h grei čiu turi važiuoti bent 5 minutes.  
6.10. Važiavimo trukm ė turi b ūti 90–120 minu čių. 
6.11. Važiavimo pradžios vietos ir jo pabaigos vietos aukštis virš j ūros lygio negali skirtis daugiau nei 100 m. Be to, 
proporcingasis suminis teigiamas aukš čio pokytis 100 km turi b ūti mažesnis nei 1 200 m ir turi b ūti nusta ­
tomas vadovaujantis 7b pried ėliu. 
6.12. Kiekvienos važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpos ilgis neturi b ūti trumpesnis negu 16 km.  
7. EKSPLOATAVIMO REIKALAVIMAI  
7.1. Maršrutas parenkamas taip, kad bandymas neb ūtų nutraukiamas ir duomenys, siekiant užtikrinti 6.10 punkte 
apibr ėžtą trumpiausi ą bandymo trukm ę, b ūtų registruojami nenutr ūkstamai.  
7.2. Naudojant PEMS elektros energija turi b ūti tiekiama iš išorinio energijos šaltinio, o ne iš tokio šaltinio, kuris 
energij ą tiesiogiai ar netiesiogiai gauna iš bandomosios transporto priemon ės variklio.  
7.3. PEMS įranga turi b ūti įmontuojama taip, kad poveikis transporto priemon ės išmetam ųjų teršal ų kiekiui arba 
jos veikimo charakteristikoms, arba šiems abiem dalykams b ūtų kuo mažesnis. Tur ėtų b ūti imamasi priemoni ų 
siekiant kuo labiau sumažinti įmontuojamos įrangos mas ę ir galim ą bandomosios transporto priemon ės 
aerodinamini ų savybi ų pakeitim ą. Transporto priemon ės naudingoji apkrova turi atitikti nurodyt ąją 5.1 
punkte.  
7.4. RDE bandymai turi b ūti atliekami darbo dienomis, kurios S ąjungoje nustatytos Tarybos reglamentu (EEB, 
Euratomas) Nr. 1182/71 (*).  
___________  
(*) 1971 m. birželio 3 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1182/71, nustatantis terminams, datoms 
ir laikotarpiams taikytinas taisykles (OL L 124, 1971 6 8, p. 1).  
7.5. RDE bandymai turi b ūti atliekami keliuose ir gatv ėse su danga (pvz., važiavimas bekele n ėra leidžiamas).  
7.6. Išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandymo pradžioje, kai pirm ą kart ą užvedamas vidaus degimo variklis, 
jis netur ėtų b ūti paliekamas ilg ą laik ą veikti tuš čiąja eiga. Jeigu atliekant bandym ą variklis užg ęsta, j į galima v ėl 
užvesti, ta čiau ėmini ų ėmimas neturi b ūti nutraukiamas.  
8. TEPAMOJI ALYVA, DEGALAI IR REAGENTAS  
8.1. Atliekant RDE bandym ą naudojami degalai, tepalas ir reagentas (jeigu taikoma) turi atitikti gamintojo nuro ­
dytas specifikacijas, kuri ų turi laikytis transporto priemon ės naudotojas.  
8.2. Turi b ūti paimama degal ų, tepalo ir reagento (jeigu taikoma) ėmini ų ir jie turi b ūti laikomi ne trumpiau negu 1 
metus.  
9. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIS IR MARŠRUTO ĮVERTINIMAS  
9.1. Bandymas atliekamas pagal šio priedo 1 pried ėlio nuostatas.  
9.2. Maršrutas turi atitikti 4–8 dalyse išd ėstytus reikalavimus.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/117
 
9.3. Neleidžiama jungti važiuojant skirtingais maršrutais gaut ų duomen ų arba keisti ar pašalinti važiuojant tam 
tikru maršrutu gaut ų duomen ų, išskyrus 6.8 punkto nuostatas d ėl ilg ų sustojim ų. 
9.4. Pagal 9.2 punkt ą nusta čius maršruto tinkamum ą, taikant šio priedo 5 pried ėlyje ir 6 pried ėlyje išd ėstytus 
metodus apskai čiuojamas išmetam ųjų teršal ų kiekis.  
9.5. Jeigu tam tikr ą laikotarp į aplinkos s ąlyg ų diapazonas pagal 5.2 punkt ą laikomas išpl ėstiniu, pagal 4 pried ėlį 
apskai čiuotas šiuo laikotarpiu išmest ų teršal ų kiekis dalijamas iš 1,6 ir tik tada vertinama atitiktis šio priedo 
reikalavimams. Ši nuostata netaikoma nustatant išmetamo anglies dioksido kiek į. 
9.6. Šaltojo paleidimo apibr ėžtis pateikta šio priedo 4 pried ėlio 4 dalyje. Jeigu taikomi special ūs per šalt ąjį palei ­
dim ą išmetamo teršal ų kiekio reikalavimai, ši ų teršal ų kiekis registruojamas, ta čiau vertinant išmetam ųjų teršal ų 
kiek į į min ėtus teršalus n ėra atsižvelgiama.LT L 175/118 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1 pried ėlis 
Transporto priemoni ų išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo nešiojam ąja išmetam ųjų teršal ų kiekio matavimo 
sistema (PEMS) bandymo proced ūra 
1. Įvadas  
Šiame pried ėlyje aprašyta lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto priemoni ų išmetam ųjų teršal ų kiekio 
nustatymo nešiojam ąja išmetam ųjų teršal ų kiekio matavimo sistema bandymo proced ūra. 
2. Simboliai, parametrai ir vienetai  
≤ — mažesnis arba lygus  
# — kiekis  
#/m  3 — kiekis kubiniam metrui  
% — procentas  
°C — Celsijaus skal ės laipsnis  
g — gramas  
g/s — gramai per sekund ę 
h — valanda  
Hz — hercas  
K — kelvinas  
kg — kilogramas  
kg/s — kilogramai per sekund ę 
km — kilometras  
km/h — kilometrai per valand ą 
kPa — kilopaskalis  
kPa/min — kilopaskaliai per minut ę 
l — litras  
l/min — litrai per minut ę 
m — metras  
m 3 — kubinis metras  
mg — miligramas  
min — minut ė 
p e — sumažintas sl ėgis [kPa]  
q vs — sistemos t ūrinis srautas [l/min]  
ppm — milijonin ė dalisLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/119
 
ppmC  1 — milijonin ė anglies ekvivalento dalis  
rpm — s ūkių skai čius per minut ę 
s — sekund ė 
V s — sistemos t ūris [l]  
3. Bendrieji reikalavimai  
3.1.  PEMS  
Atliekant bandym ą naudojama PEMS, kuri ą sudaro 3.1.1–3.1.5 punktuose apib ūdinti komponentai. Jeigu reikia, 
galima užtikrinti ryš į su transporto priemon ės ECU siekiant nustatyti 3.2 punkte nurodytus atitinkamus variklio ir 
transporto priemon ės parametrus.  
3.1.1. Teršal ų koncentracijos išmetamosiose dujose nustatymo analizatoriai.  
3.1.2. Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matavimo ar nustatymo matuoklis ar keletas matuokli ų arba jutiklis (-iai).  
3.1.3. Globalin ė pad ėties nustatymo sistema, taikoma nustatant transporto priemon ės pad ėtį, altitud ę ir važiavimo greit į. 
3.1.4. Jeigu taikoma, aplinkos oro temperat ūros, santykinio dr ėgnio, oro sl ėgio ir transporto priemon ės grei čio matavimo 
jutikliai ir kiti įtaisai, kurie n ėra transporto priemon ės komponentai.  
3.1.5. Nuo transporto priemon ės nepriklausomas energij ą PEMS tiekiantis šaltinis.  
3.2. Bandymo parametrai  
Šio pried ėlio 1 lentel ėje išd ėstyti bandymo parametrai matuojami ir registruojami naudojant pastov ų 1,0 Hz arba 
aukštesn į dažn į ir įtraukiami į ataskait ą pagal 8 pried ėlio reikalavimus. Jeigu nustatomi ECU parametrai, jie tur ėtų 
būti pateikiami gerokai aukštesniu dažniu negu naudojant PEMS užregistruoti parametrai. PEMS analizatoriai, 
srauto matuokliai ir jutikliai turi atitikti šio priedo 2 ir 3 pried ėliuose išd ėstytus reikalavimus.  
1 lentel ė 
Bandymo parametrai  
Parametras  Rekomenduojamas viene ­
tas Šaltinis (  8 ) 
THC koncentracija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizatorius  
CH  4 koncentracija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizatorius  
NHMC koncentracija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizatorius (  6 ) 
CO koncentracija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizatorius  
CO  2 koncentracija (  1 ) ppm  Analizatorius  
NO  x koncentracija (  1 ), (  4 ) ppm  Analizatorius (  7 ) 
KD koncentracija (  4 ) #/m  3 Analizatorius  
Išmetam ųjų duj ų mas ės srautas  kg/s  EFM, bet koks 2 pried ėlio 7 punkte apra ­ 
šytas metodas  
Aplinkos oro dr ėgnis  %  Jutiklis  
Aplinkos temperat ūra K  Jutiklis  
Aplinkos sl ėgis kPa  Jutiklis  
Transporto priemon ės greitis  km/h  Jutiklis, GPS arba ECU (  3 )LT L 175/120 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Parametras  Rekomenduojamas viene ­
tas Šaltinis (  8 ) 
Transporto priemon ės platuma  Laipsnis  GPS  
Transporto priemon ės ilguma  Laipsnis  GPS  
Transporto priemon ės altitud ė ( 5 ), (  9 ) M  GPS arba jutiklis  
Išmetam ųjų duj ų temperat ūra (  5 ) K  Jutiklis  
Variklio aušinamojo skys čio temperat ūra (  5 ) K  Jutiklis arba ECU  
Variklio s ūkių skai čius (  5 ) rpm  Jutiklis arba ECU  
Variklio sukimo momentas (  5 ) Nm  Jutiklis arba ECU  
Varomosios ašies sukimo momentas (  5 ) Nm  Ratlankio sukimo momento matuoklis  
Pedalo pad ėtis (  5 ) %  Jutiklis arba ECU  
Variklio degal ų srautas (  2 ) g/s  Jutiklis arba ECU  
Variklio įsiurbiamo oro srautas (  2 ) g/s  Jutiklis arba ECU  
Trikties b ūsena (  5 ) —  ECU  
Įsiurbiamo oro temperat ūra K  Jutiklis arba ECU  
Regeneravimo b ūsena (  5 ) —  ECU  
Variklio alyvos temperat ūra (  5 ) K  Jutiklis arba ECU  
Įjungtoji pavara (  5 ) #  ECU  
Ketinama įjungti pavara (pvz., pavar ų 
perjungimo indikatorius) (  5 ) # ECU  
Kiti transporto priemon ės duomenys (  5 ) nenurodyta  ECU  
( 1 ) Turi b ūti matuojama dr ėgn ų duj ų koncentracija arba ji turi b ūti perskai čiuojama, kaip aprašyta 4 pried ėlio 8.1 punkte. 
( 2 ) Turi b ūti nustatoma tik tuo atveju, jeigu apskai čiuojant išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą taikomi netiesioginiai metodai pagal 
4 pried ėlio 10.2 ir 10.3 punktus. 
( 3 ) Metodas pasirenkamas pagal 4.7 punkt ą. 
( 4 ) Parametras yra privalomas, tik jei matavim ą atlikti reikalaujama pagal IIIA priedo 2.1 punkt ą. 
( 5 ) Turi b ūti nustatomas tik tuo atveju, jeigu b ūtina patikrinti transporto priemon ės b ūsen ą ir eksploatavimo s ąlygas. 
( 6 ) Galima apskai čiuoti remiantis THC ir CH  4 koncentracijomis pagal 4 pried ėlio 9.2 punkt ą. 
( 7 ) Galima apskai čiuoti remiantis išmatuotomis NO ir NO  2 koncentracijomis. 
( 8 ) Galima naudoti kelet ą parametr ų šaltini ų. 
( 9 ) Pirmenybinis šaltinis yra aplinkos sl ėgio jutiklis.  
3.3. Transporto priemon ės parengimas  
Ruošiant transporto priemon ę turi b ūti atliekama ir bendroji tinkamo bandomosios transporto priemon ės tech ­
ninio veikimo patikra.  
3.4. PEMS montavimas  
3.4.1.  Bendrosios pastabos  
Montuojant PEMS turi b ūti laikomasi PEMS gamintojo nurodym ų ir vietini ų sveikatos ir saugos reikalavim ų. PEMS 
tur ėtų b ūti sumontuojama taip, kad atliekant bandym ą elektromagnetini ų trukdži ų, sm ūgių, vibracijos, dulki ų ir 
temperat ūros poky čių poveikis b ūtų kuo mažesnis. Sumontavus ir naudojant PEMS turi b ūti užtikrinama apsauga 
nuo nuot ėkių ir sumažinami šilumos nuostoliai. Sumontavus ir naudojant PEMS neturi b ūti kei čiamas išmetam ųjų 
duj ų pob ūdis arba neleistinai padidinamas išmetimo vamzdžio ilgis. Kai atliekant bandym ą išmetam ųjų duj ų 
temperat ūra tampa pastovi, jungtys turi b ūti termiškai stabilios, kad b ūtų išvengta kiet ųjų daleli ų susidarymo. 
Sujungiant transporto priemon ės išmetam ųjų duj ų išleidimo ang ą su jungiamuoju vamzdžiu rekomenduojama 
nenaudoti medžiag ų, kurios gali skleisti lakiuosius komponentus. Jeigu naudojamos iš elastomero pagamintos 
jungiamosios detal ės, jos turi b ūti kuo mažiau veikiamos išmetamosiomis dujomis, kad b ūtų išvengta dirbtini ų 
produkt ų susidarymo varikliui veikiant didele apkrova.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/121
 
3.4.2.  Leidžiamasis priešsl ėgis 
Sumontavus ir naudojant PEMS, išmetam ųjų duj ų išleidimo angoje statinis sl ėgis neturi nepagristai padid ėti. Jeigu 
techniniu poži ūriu įmanoma, bet kokio ilgintuvo, naudojamo palengvinti ėmini ų ėmim ą ar sujungim ą su išme ­
tam ųjų duj ų mas ės srauto matuokliu, skerspj ūvio plotas gali b ūti tapatus išmetam ųjų duj ų išleidimo vamzdžio 
skerspj ūvio plotui arba didesnis.  
3.4.3.  Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklis  
Jeigu naudojamas išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklis (EFM), jis tvirtinamas prie transporto priemon ės 
išleidimo vamzdžio (-i ų) pagal EFM gamintojo rekomendacij ą. EFM matavimo diapazonas turi atitikti per bandym ą 
tik ėtin ą išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklio diapazon ą. Sumontuotas EFM ir bet kokios išmetam ųjų duj ų 
išleidimo vamzdžio pereinamosios jungtys ar jungiamosios detal ės neturi daryti neigiamo poveikio variklio ar 
išmetam ųjų duj ų papildomo apdorojimo sistemos veikimui. Iš kiekvienos srauto jutiklio pus ės dedamas tiesus ne 
mažesnio nei keturi vamzdeliai arba 150 mm skersmens (nelygu, kuris dydis yra didesnis) vamzdelis. Atliekant 
daugiacilindrio variklio su šakotu išmetam ųjų duj ų kolektoriumi bandym ą, rekomenduojama sugrupuoti prieš 
išmetam ųjų duj ų srauto matuokl į esan čius kolektorius ir atitinkamai padidinti vamzdyno skersmen į, kad išleidimo 
angoje b ūtų sumažinamas priešsl ėgis. Jeigu ši ų priemoni ų taikyti n ėra galimyb ės, išmetam ųjų duj ų srautas turi b ūti 
matuojamas keliais išmetam ųjų duj ų srauto matuokliais. Atsižvelgiant į įvairias išmetam ųjų duj ų išleidimo vamz ­
dži ų konfig ūracijas, skirtingus matmenis ir išmetam ųjų duj ų mas ės srautus, renkantis ir montuojant EFM gali tekti 
priimti kitokius inžinerine nuovoka pagr įstus sprendimus. Jeigu b ūtina išmatuoti kuo tiksliau, leidžiama montuoti 
EFM, kurio skersmuo mažesnis už išmetam ųjų duj ų išleidimo angos skersmen į ar daugybini ų išleidimo ang ų 
bendr ą skerspj ūvio plot ą, su s ąlyga, kad naudojant š į EFM 3.4.2 punkte nurodytai papildomo išmetam ųjų duj ų 
apdorojimo sistemai neb ūtų daromas neigiamas poveikis.  
3.4.4.  Globalin ė pad ėties nustatymo sistema (GPS).  
GPS antena tur ėtų b ūti montuojama, pvz., kuo aukštesn ėje vietoje, kad b ūtų užtikrinamas geras palydovo signalo 
pri ėmimas. Sumontuota GPS antena turi kuo mažiau trukdyti transporto priemon ės veikimui.  
3.4.5.  Jungtis su variklio valdymo įtaisu (ECU)  
Jeigu pageidaujama, atitinkamus 1 lentel ėje išvardytus transporto priemon ės ir variklio parametrus galima regist ­
ruoti duomen ų registruotuvu, kuris su ECU arba transporto priemon ės tinklu sujungtas laikantis standart ų, pvz., 
ISO 15031-5 arba SAE J1979, OBD-II, EOBD arba WWH-OBD. Jeigu taikoma, gamintojai turi nurodyti žymenis, 
kad b ūtų įmanoma identifikuoti reikiamus parametrus.  
3.4.6.  Jutikliai ir pagalbin ė įranga  
Transporto priemon ės grei čio jutikliai, temperat ūros jutikliai, aušalo termoelementai ar bet kokie kiti matuokliai, 
kurie n ėra transporto priemon ės komponentai, turi b ūti sumontuoti taip, kad atitinkamo parametro vert ė b ūtų 
išmatuojama laikantis reprezentatyvumo, patikimumo ir tikslumo reikalavim ų, nedarant neigiamo poveikio trans ­
porto priemon ės eksploatavimui bei kit ų analizatori ų, srauto matuokli ų, jutikli ų veikimui ir signalams. Jutikli ų ir 
pagalbin ės įrangos maitinimo šaltinis turi b ūti nepriklausomas nuo transporto priemon ės. Naudojant transporto 
priemon ės akumuliatori ų leidžiama įjungti su sauga susijus į ne transporto priemon ės kabinoje esan čių PEMS 
komponent ų fiksavimo ir montavimo įtais ų apšvietim ą. 
3.5. Išmetam ųjų teršal ų ėmini ų ėmimas  
Išmetam ųjų teršal ų ėmini ų ėmimas turi b ūti reprezentatyvus ir atliekamas ten, kur išmetamosios dujos yra 
tinkamai sumaišomos ir kur aplinkos oro poveikis už ėmini ų ėmimo viet ų n ėra didelis. Jeigu reikia, išmetam ųjų 
teršal ų ėminiai turi b ūti imami už išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokli ų, ta čiau ne mažesniu kaip 150 mm 
atstumu nuo srauto jutiklio. Ėmini ų ėmimo zondai ne mažesniu negu 200 mm arba už išmetam ųjų duj ų išleidimo 
vamzdžio skersmen į tris kartus didesniu atstumu (nelygu, kuri vert ė yra didesn ė) turi b ūti montuojami ten, kur 
išmetamosios dujos iš PEMS ėmini ų ėmimo įrangos patenka į aplink ą. Jeigu atgalinis srautas perduodamas iš PEMS 
į išmetam ųjų duj ų išleidimo vamzd į, šis procesas turi vykti už ėmini ų ėmimo zondo taip, kad varikliui veikiant 
neb ūtų daromas poveikis išmetamosioms dujoms ėmini ų ėmimo vietoje (-ose). Jeigu pakei čiamas ėmini ų ėmimo 
linijos ilgis, patikrinamas ir prireikus pataisomas ėmini ų perdavimo laikas.  
Jei variklis yra su papildomo išmetam ųjų teršal ų apdorojimo sistema, išmetam ųjų teršal ų ėminys imamas už 
papildomo išmetam ųjų teršal ų apdorojimo sistemos. Atliekant transporto priemon ės su daugiacilindriu varikliu 
ir šakotu išmetam ųjų duj ų kolektoriumi bandym ą, ėmini ų ėmimo zondo įleidimo anga turi b ūti kuo toliau 
pasroviui siekiant užtikrinti, kad ėminys atitikt ų vis ų cilindr ų išmetam ųjų duj ų vidutin ę vert ę. Jeigu tai daugiaci ­
lindriai varikliai, turintys atskiras išmetimo kolektori ų grupes, kaip antai „V“ formos variklio konfig ūracija, kolek ­
toriai turi b ūti grupuojami prieš ėmini ų ėmimo zond ą. Jei d ėl technini ų priežas čių to padaryti ne įmanoma, turi 
būti svarstoma galimyb ė paimti ėmini ų daugelyje viet ų, kur yra tinkamai išmaišyt ų išmetam ųjų duj ų be aplinkosLT L 175/122 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
oro. Šiuo atveju ėmini ų ėmimo zond ų skai čius ir vietos turi kuo labiau atitikti išmetam ųjų duj ų srauto matuokli ų 
skai čių. Jeigu išmetam ųjų duj ų srautas n ėra tolygus, turi b ūti svarstoma galimyb ė užtikrinti proporcing ą ėmini ų 
ėmim ą arba ėmini ų ėmim ą naudojant kelet ą analizatori ų. 
Jei matuojamos kietosios dalel ės, išmetam ųjų duj ų ėminys turi b ūti imamas išmetam ųjų duj ų srauto viduryje. Jeigu 
imant išmetam ųjų teršal ų ėminius naudojami keli zondai, kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo zondas turi b ūti dedamas 
prieš kitus ėmini ų ėmimo zondus.  
Jei matuojamas angliavandenili ų kiekis, ėmini ų ėmimo linija turi b ūti kaitinama iki 463 ± 10 K (190 ± 10 °C) 
temperat ūros. Ėmini ų ėmimo linijos temperat ūra turi b ūti palaikoma ne žemesn ė negu 333 K (60°C), jei matuo ­
jamas kit ų dujini ų komponent ų kiekis naudojant aušintuv ą arba jo nenaudojant, siekiant išvengti kondensato ir 
užtikrinti reikiam ą įvairi ų duj ų skverbties veiksmingum ą. Žemojo sl ėgio ėmini ų ėmimo sistemose temperat ūrą 
galima mažinti atsižvelgiant į sl ėgio sumaž ėjim ą, jeigu naudojant ėmini ų ėmimo sistem ą užtikrinamas vis ų 
reglamentuojam ų dujini ų teršal ų 95 proc. skverbties veiksmingumas. Jeigu imami kiet ųjų daleli ų ėminiai, ėmini ų 
ėmimo linija nuo neapdorot ų išmetam ųjų duj ų ėmini ų ėmimo vietos turi b ūti kaitinama iki ne žemesn ės negu 
373 K (100 °C) temperat ūros. Ėminys kiet ųjų daleli ų ėmimo linijoje turi b ūti trumpiau negu 3 sekundes, kol bus 
pasiekta pirmojo skiedimo vieta ar kiet ųjų daleli ų matuoklis.  
4. PARENGIAMOSIOS BANDYM Ų PROCED ŪROS  
4.1. PEMS nuot ėkio patikra  
Sumontavus PEMS atliekama nuot ėkio patikra; pagal PEM gamintojo nurodymus arba pagal toliau išd ėstytus 
reikalavimus kiekviena transporto priemon ėje sumontuota PEMS patikrinama bent vien ą kart ą. Zondas atjun ­
giamas nuo išmetam ųjų duj ų sistemos, o galas užkemšamas. Įjungiamas analizatoriaus siurblys. Jeigu n ėra nuot ė­
kio, užbaigus pradin į stabilizavimo tarpsn į visi srauto matuokliai turi apytikriai rodyti nul į. Priešingu atveju 
patikrinamos ėmini ų ėmimo linijos ir pašalinama triktis.  
Nuot ėkio srauto vert ė vakuumo pus ėje neturi b ūti didesn ė negu 0,5 proc. srauto, naudojamo toje tikrinamoje 
sistemos dalyje. Naudojamiems srautams įvertinti galima taikyti srautus per analizatori ų ir per aplenkiamuosius 
kanalus.  
Kitas b ūdas –ištuštinti sistem ą pasiekiant bent 20 kPa vakuum ą (80 kPa absoliu čiojo sl ėgio). Po pradinio stabi ­
lizavimo tarpsnio sl ėgio padid ėjimas  Δp (kPa/min.) sistemoje neturi viršyti: 
Δp ¼ p e 
V s Ü q vs Ü 0:005  
Kitas b ūdas – taikyti palaipsn į koncentracijos kitim ą ėminio ėmimo linijos pradžioje, pereinant nuo nulio nusta ­
tymo duj ų prie patikros duj ų, ta čiau išlaikant tokias pa čias sl ėgio s ąlygas, kokios yra taikomos sistem ą naudojant 
įprastu b ūdu. Jeigu po tam tikro tarpsnio teisingai sukalibruoto analizatoriaus rodmuo sudaro ≤ 99 proc., palyginti 
su įleist ų duj ų koncentracija, b ūtina pašalinti nuot ėkį. 
4.2. PEMS įjungimas ir stabilizavimas  
PEMS įjungiama, šildoma ir stabilizuojama pagal PEMS gamintojo nurodymus tol, kol, pvz., sl ėgio, temperat ūros ir 
sraut ų vert ės pasiekia nustatyt ąsias eksploatacines vertes.  
4.3. Ėmini ų ėmimo sistemos parengimas  
Laikantis toliau išd ėstyt ų PEMS gamintojo nurodym ų, iš ėmini ų ėmiklio, ėmini ų ėmimo linijos ir kit ų analizatori ų 
sudaryta ėmini ų ėmimo sistema parengiama bandymams atlikti. Turi b ūti užtikrinama, kad ėmini ų ėmimo sistema 
būtų švari ir kad joje neb ūtų susikondensavusios dr ėgm ės. 
4.4. Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklio (EFM) parengimas  
Jeigu EFM naudojamas išmetam ųjų duj ų srautui matuoti, jis yra prapu čiamas ir parengiamas naudoti pagal EFM 
gamintojo nurodymus. Naudojant ši ą proced ūrą, jeigu b ūtina, iš linij ų ir susijusi ų matavimo ang ų pašalinamas 
kondensatas ir nuos ėdos.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/123
 
4.5. Išmetam ųjų dujini ų teršal ų kiekio matavimo analizatori ų patikra ir kalibravimas  
Analizatori ų nulinio atsako ir atsako į patikros dujas kalibravimas atliekamas naudojant kalibravimo dujas, 
atitinkan čias 2 pried ėlio 5 punkto reikalavimus. Pasirenkamos kalibravimo dujos, kurios yra suderinamos su 
per RDE bandym ą tik ėtinu teršal ų koncentracijos intervalu. Siekiant sumažinti analizatoriaus poslink į, nulio ir 
matavimo intervalo kalibravimas turi b ūti atliekamas esant aplinkos temperat ūrai, kuri kuo labiau atitikt ų važia ­
vimo metu įrang ą veikian čią temperat ūrą. 
4.6. Išmetam ųjų kiet ųjų daleli ų kiekio matavimo analizatoriaus patikra  
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas imant „HEPA“ filtru išvalyto aplinkos oro ėminius. Signalas registruo ­
jamas pastoviu ne mažesniu negu 1,0 Hz dažniu per 2 minu čių tarpsn į ir suvidurkinamas; leidžiamoji koncent ­
racijos vert ė nustatoma sumontavus tinkam ą matavimo įrang ą. 
4.7. Transporto priemon ės grei čio nustatymas  
Transporto priemon ės greitis nustatomas taikant bent vien ą iš ši ų metod ų: 
a) GPS; jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant GPS, bendras maršruto ilgis turi b ūti palygi ­
namas su matavimais, atliktais taikant kit ą metod ą pagal 4 pried ėlio 7 punkt ą; 
b) jutikl į (pvz., optin į ar mikrobang ų jutikl į); jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant jutikl į, 
važiavimo grei čio matavimai turi atitikti 2 pried ėlio 8 punkto reikalavimus arba bendras maršruto ilgis, 
nustatytas naudojant jutikl į, turi b ūti palyginamas su atskaitiniu atstumu, apskai čiuotu naudojantis skaitmeniniu 
keli ų tinklu arba topografiniu žem ėlapiu. Naudojant jutikl į nustatytas bendras maršruto ilgis nuo atskaitinio 
maršruto ilgio neturi skirtis daugiau negu 4 proc.;  
c) ECU; jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant ECU, bendras maršruto ilgis turi b ūti patvirti ­
namas pagal 3 pried ėlio 3 punkto nuostatas, o ECU perduodamas važiavimo grei čio signalas prireikus sure ­
guliuojamas, kad atitikt ų 3 pried ėlio 3.3 punkto reikalavimus. Kitas b ūdas – palyginti bendr ą maršruto ilg į, 
nustatyt ą naudojant ECU, su atskaitiniu atstumu, apskai čiuotu naudojantis skaitmeniniu keli ų tinklu arba 
topografiniu žem ėlapiu. Naudojant ECU nustatytas bendras maršruto ilgis nuo atskaitinio neturi skirtis daugiau 
negu 4 proc.  
4.8. PEMS parengties patikra  
Turi b ūti patikrinama, ar visos jutikli ų ir, jeigu reikia, ECU jungtys atitinka reikalavimus. Jeigu nustatoma, kokie 
yra variklio parametrai, turi b ūti užtikrinama, kad ECU perduodamos vert ės b ūtų teisingos (pvz., nulin ė variklio 
sūkių skai čiaus [rpm] vert ė, jei vidaus degimo variklis yra išjungtas, bet raktas yra pasuktas). Jeigu PEMS veikia, ši 
sistema neturi rodyti koki ų nors įsp ėjam ųjų signal ų ar trikties rodmen ų. 
5. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO NUSTATYMO BANDYMAS  
5.1. Bandymo pradžia  
Ėmini ų ėmimas, matavimas ir parametr ų registravimas pradedamas prieš užvedant varikl į. Siekiant palengvinti 
laiko suderinim ą, rekomenduojama parametrus, kuriems taikomas laiko suderinimo kriterijus, registruoti vienu 
duomen ų registravimo įtaisu arba naudojant sinchronizuot ą laiko žym ą. Prieš įjungiant varikl į ir iš karto po jo 
įjungimo turi b ūti patvirtinama, kad duomen ų registruotuvas registruoja visus b ūtinus parametrus.  
5.2. Bandymas  
Ėmini ų ėmimas, matavimas ir parametr ų registravimas turi b ūti t ęsiamas per vis ą transporto priemon ės išmeta ­
m ųjų teršal ų kiekio važiuojant keliu nustatymo bandymo laik ą. Varikl į galima išjungti ir paleisti, ta čiau išmetam ųjų 
teršal ų ėmini ų ėmimas ir parametr ų registravimas neturi b ūti nutraukiamas. Visi įsp ėjamieji signalai, kuriais gali 
būti pranešama apie PEMS trikt į, turi b ūti užregistruojami dokumentuose ir patikrinami. Registruojant parametrus 
turi b ūti užregistruojama daugiau negu 99 proc. vis ų duomen ų. Matavim ą ir duomen ų registravim ą galima 
nutraukti trumpesniam laikui negu 1 proc. viso maršruto trukm ės, ta čiau ne ilgiau negu 30 sekundži ų iš eil ės 
ir tik tuo atveju, jeigu d ėl nenumatyt ų priežas čių nutraukiamas signalo perdavimas arba jeigu ketinama atlikti 
technin ę PEMS prieži ūrą. Pertraukas galima registruoti tiesiogiai naudojant PEMS. Ta čiau neleidžiama daryti 
pertrauk ų registruojant parametr ą ir šiam tikslui naudoti išankstin į duomen ų apdorojim ą, j ų mainus ar baigiam ąjį 
duomen ų apdorojim ą. Jeigu taikoma, savaiminis nulio nustatymas turi b ūti atliekamas naudojant susietin į nulio 
standart ą, panaš ų į naudot ą nustatant nulin ę analizatoriaus skal ės vert ę. Prireikus primygtinai rekomenduojama 
atlikti PEMS technin ę prieži ūrą tais tarpsniais, kai transporto priemon ės grei čio vert ė yra 0.LT L 175/124 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5.3. Bandymo pabaiga  
Bandymas užbaigiamas transporto priemonei užbaigus maršrut ą ir išjungus vidaus degimo varikl į. Užbaigus 
maršrut ą turi b ūti vengiama perteklinio variklio veikimo tuš čiąja eiga. Duomen ų registravimas t ęsiamas tol, kol 
pasibaigia ėmini ų ėmimo sistemos atsako laikas.  
6. PO BANDYMO ATLIEKAMOS PROCED ŪROS  
6.1. Išmetam ųjų dujini ų teršal ų kiekio matavimo analizatori ų patikra  
Norint įvertinti analizatoriaus nulio nustatym ą ir atsako poslink į, palyginti su prieš bandym ą atliktu kalibravimu, 
naudojant 4.5 punkte nurodytosioms tapa čias kalibravimo dujas patikrinamas dujini ų komponent ų analizatori ų 
nulio nustatymas ir matavimo intervalas. Prieš pradedant tikrinti matavimo intervalo poslink į, leidžiama nustatyti 
nulin ę analizatoriaus vert ę, jeigu buvo nustatyta, kad nulio poslinkis atitinka leidžiam ąjį diapazon ą. Poslinkio 
patikra turi b ūti atliekama kuo grei čiau po bandymo ir prieš išjungiant PEMS, pavienius analizatorius ar jutiklius 
arba juos perjungiant į neveikos režim ą. Prieš bandym ą ir po jo nustatyt ų rezultat ų skirtumas turi atitikti 2 
lentel ėje išd ėstytus reikalavimus.  
2 lentel ė 
Leidžiamas analizatoriaus poslinkis atliekant PEMS bandym ą 
Teršalas  Nulinio atsako poslinkis  Atsako į patikros dujas poslinkis (  1 ) 
CO  2 ≤ 2 000 ppm per bandym ą ≤ 2 % rodmens arba ≤ 2 000 ppm bandymui, nelygu, 
kuri vert ė yra didesn ė 
CO ≤ 75 ppm bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 75 ppm bandymui, nelygu, 
kuri vert ė didesn ė 
NO  2 ≤ 5 ppm bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm bandymui, nelygu, kuri 
vert ė didesn ė 
NO / NO  x : ≤ 5 ppm bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 5 ppm bandymui, nelygu, kuri 
vert ė didesn ė 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppmC  1 bandymui, nelygu, 
kuri vert ė didesn ė 
THC  ≤ 10 ppmC  1 bandymui  ≤ 2 % rodmens arba ≤ 10 ppmC  1 bandymui, nelygu, 
kuri vert ė didesn ė 
( 1 ) Jeigu nulio poslinkis atitinka leidžiam ąjį diapazon ą, analizatoriaus nulio vert ės nustatym ą galima atlikti prieš matavimo 
intervalo poslinkio patikr ą. 
Jeigu prieš bandym ą ir po jo nustatyt ų nulinio atsako ir atsako į patikros dujas poslinkio rezultat ų skirtumas viršija 
leidžiam ąjį, visi bandymo rezultatai laikomi negaliojan čiais ir bandymas kartojamas.  
6.2. Išmetam ųjų kiet ųjų daleli ų kiekio matavimo analizatoriaus patikra  
Analizatoriaus nulinis lygis registruojamas imant „HEPA“ filtru išvalyto aplinkos oro ėminius. Signalas registruo ­
jamas 2 minutes ir suvidurkinamas; leidžiamoji galutin ės koncentracijos vert ė nustatoma sumontavus tinkam ą 
matavimo įrang ą. Jeigu prieš bandym ą ir po jo atliktos patikros rezultat ų skirtumas viršija nustatyt ąjį, visi 
bandymo rezultatai laikomi negaliojan čiais ir bandymas kartojamas.  
6.3. Per transporto priemon ės išmetam ų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą atlikt ų matavim ų patikra  
Naudojant kalibruot ą analizatori ų diapazon ą turi b ūti nustatoma ne mažiau negu 90 proc. koncentracijos ver čių, 
gaut ų atlikus 99 proc. matavim ų galiojan čių išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandymo etap ų metu. Atliekant 
vertinim ą 1 proc. naudoto bendro matavim ų skai čiaus gali viršyti kalibruot ą analizatori ų diapazon ą ne didesniu 
nei dvejetui lygiu koeficientu. Jeigu ši ų reikalavim ų n ėra laikomasi, bandymas laikomas negaliojan čiu.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/125
 
2 pried ėlis 
PEMS komponent ų ir signal ų specifikacijos bei kalibravimas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje nustatomos PEMS komponent ų ir signal ų specifikacijos bei kalibravimas  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
> — didesnis negu  
≥ — didesnis negu arba lygus  
% — procentas  
≤ — mažesnis negu arba lygus  
A — nepraskiesto CO  2 koncentracija [%]  
a 0 — tiesin ės regresijos linijos y ašin ė atkarpa  
a 1 — tiesin ės regresijos linijos nuolydis  
B — praskiesto CO  2 koncentracija [%]  
C — skiesto NO koncentracija [ppm]  
c — analizatoriaus atsakas atliekant deguonies trukdži ų patikr ą 
c FS,b — visos skal ės HC koncentracija b etapu [ppmC  1 ] 
c FS,d — visos skal ės HC koncentracija d etapu [ppmC  1 ] 
c HC(w/NMC)  — HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka per angliavandenili ų be metano skyrikl į 
(NMC) (ppmC  1 
c HC(w/o NMC)  — HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka ne per angliavandenili ų be metano 
skyrikl į (NMC) (ppmC  1 ) 
c m,b — išmatuota visos skal ės HC koncentracija b etapu [ppmC  1 ] 
c m,d — išmatuota visos skal ės HC koncentracija d etapu [ppmC  1 ] 
c ref,b — atskaitin ė HC koncentracija b etapu [ppmC  1 ] 
c ref,d — atskaitin ė HC koncentracija d etapu [ppmC  1 ] 
°C — Celsijaus skal ės laipsnis  
D — neskiesto NO koncentracija [ppm]  
D e — numatoma praskiesto NO koncentracija [ppm]  
E — absoliutusis darbinis sl ėgis [kPa]  
E CO2 — aušinimo CO  2 proc.  
E E — veiksmingumas pagal etan ą 
E H2O — aušinimo vandeniu proc.  
E M — veiksmingumas pagal metan ąLT L 175/126 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
E O2 — deguonies trukdžiai  
F — vandens temperat ūra [K]  
G — so čiųjų gar ų sl ėgis [kPa]  
g — gramas  
gH  2 O/kg — gramas vandens kilogramui  
h — valanda  
H — vandens gar ų koncentracija [%]  
H m — didžiausia vandens gar ų koncentracija [%]  
Hz — hercas  
K — kelvinas  
kg — kilogramas  
km/h — kilometrai per valand ą 
kPa — kilopaskalis  
maks. — didžiausia vert ė 
NO  X,dry  — stabilizuoti NO  X vidutin ės koncentracijos rodmenys, pataisyti pagal dr ėgn į 
NO  X,m — stabilizuoti NO  X vidutin ės koncentracijos rodmenys  
NO  X,ref — stabilizuoti NO  X vidutin ės atskaitin ės koncentracijos rodmenys  
ppm — milijonin ė dalis  
ppmC  1 — milijonin ė anglies ekvivalento dalis  
r 2 — determinacijos koeficientas  
s — sekund ė 
t 0 — duj ų srauto pakeitimo laiko momentas [s]  
t 10 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 10 proc. galutinio rodmens  
t 50 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 50 proc. galutinio rodmens  
t 90 — laiko momentas, kai atsakas sudaro 90 proc. galutinio rodmens  
tbd — bus nustatyta v ėliau 
x — nepriklausomasis kintamasis arba atskaitos vert ė 
χ min — mažiausia vert ė 
y — priklausomasis kintamasis arba išmatuotoji vert ėLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/127
 
3. TIESIŠKUMO PATIKRA  
3.1. Bendrosios pastabos  
Analizatori ų, srauto matuokli ų, jutikli ų ir signal ų tiesiškum ą turi b ūti įmanoma susieti su tarptautiniais ar nacio ­
naliniais standartais. Visi jutikliai ar signalai, kuri ų ne įmanoma tiesiogiai susieti, pvz., supaprastinti srauto matuok ­
liai, turi b ūti kalibruojami taikant laboratorin į traukos stend ą, kalibruot ą pagal tarptautinius ar nacionalinius 
standartus.  
3.2. Tiesiškumo reikalavimai  
Visi analizatoriai, srauto matuokliai, jutikliai ir signalai turi atitikti 1 lentel ėje nustatytus tiesiškumo reikalavimus. 
Jeigu oro srauto, degal ų srauto, oro ir degal ų santykio arba išmetam ųjų duj ų mas ės srauto vert ės nustatomos 
naudojant ECU, apskai čiuotas išmetam ųjų duj ų mas ės srautas turi atitikti 1 lentel ėje nustatytus tiesiškumo reika ­
lavimus.  
1 lentel ė 
Matavimo parametr ų ir sistem ų tiesiškumo reikalavimai  
Matavimo parametras / matuoklis  j χ min Ü ða 1 Ä 1Þ þ a 0 j Nuolydis 
a 1 Standartin ė 
paklaida 
Standartin ė įver čio 
paklaida (SEE)  Determinacijos 
koeficientas r  2 
Degal ų srautas (  1 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Oro srautas (  1 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Išmetam ųjų duj ų mas ės srautas  ne daugiau 2 %  0,97–1,03  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Duj ų analizatoriai  ne daugiau 0,5 %  0,99–1,01  ne daugiau 1 %  ≥ 0,998  
Sukimo momentas (  2 ) ne daugiau 1 %  0,98–1,02  ne daugiau 2 %  ≥ 0,990  
Kiet ųjų daleli ų analizatoriai (  3 ) bus nustatyta v ėliau bus nustatyta 
vėliau bus nustatyta 
vėliau bus nustatyta 
vėliau  
( 1 ) Išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą nustatyti neprivaloma. 
( 2 ) Neprivalomas parametras. 
( 3 ) Bus nuspr ęsta sumontavus įrang ą. 
3.3. Tiesiškumo patikros dažnumas  
3.2 punkte nustatyti tiesiškumo reikalavimai tikrinami:  
a) kiekvieno analizatoriaus atveju ne re čiau kaip kas tris m ėnesius arba kiekvien ą kart ą, kai atliekamas sistemos 
remontas ar keitimas, galintis tur ėti įtakos kalibravimui;  
b) kit ų atitinkam ų matuokli ų atveju, kaip antai išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokli ų ir susietinai kalibruot ų 
jutikli ų, – kai pastebima pažeidim ų, laikantis vidaus audito proced ūrų, matuoklio gamintojo nurodym ų arba 
standarto ISO 9000, bet ne v ėliau kaip likus metams iki faktinio bandymo.  
Tiesiogiai nesusietin ų jutikli ų arba ECU signal ų atitikties 3.2 punkte nustatytiems tiesiškumo reikalavimams patikra 
atliekama susietinai kalibruotu matuokliu ant traukos stendo po vien ą kart ą kiekvienai PEMS konfig ūracijai.  
3.4. Tiesiškumo patikros proced ūra 
3.4.1.  Bendrieji reikalavimai  
Atitinkami analizatoriai, matuokliai ir jutikliai parengiami naudoti įprastin ėmis j ų naudojimo s ąlygomis vadovau ­
jantis gamintojo rekomendacijoms. Analizatoriai, matuokliai ir jutikliai naudojami nustatytomis temperat ūros, 
slėgio ir srauto s ąlygomis.  
3.4.2.  Bendroji proced ūra 
Tiesiškumas kiekvieno įprastinio naudojimo diapazono atveju tikrinamas atliekant šiuos veiksmus:LT L 175/128 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
a) nustatant nulio signal ą nustatoma analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio nulin ė vert ė; į duj ų analizatori ų 
ang ą kuo tiesesniu ir trumpesniu duj ų keliu tiekiamas išgrynintas sintetinis oras arba azotas;  
b) analizatoriaus, srauto matuoklio arba jutiklio matavimo intervalas nustatomas pateikiant matavimo intervalo 
signal ą; į duj ų analizatori ų ang ą kuo tiesesniu ir trumpesniu duj ų keliu tiekiamos atitinkamos patikros dujos;  
c) pakartojama a punkte nurodyta nulin ės vert ės nustatymo proced ūra; 
d) tiesiškumas tikrinamas taikant ne mažiau negu 10 apytikriai vienodais tarpsniais paskirstyt ų ir galiojan čių 
atskaitos ver čių (įskaitant nulin ę vert ę). Komponent ų koncentracijos, išmetam ųjų duj ų mas ės srauto ar kit ų 
atitinkam ų parametr ų atskaitos vert ės parenkamos taip, kad atitikt ų atliekant išmetam ųjų teršal ų kiekio nusta ­
tymo bandym ą numatyt ą interval ą. Atliekant išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matavim ų tiesiškumo patikr ą, 
atskaitos taškuose leidžiama netaikyti mažesn ės negu 5 proc. didžiausios kalibravimo vert ės; 
e) į duj ų analizatori ų ang ą turi b ūti tiekiamos žinomos koncentracijos dujos, kaip nurodyta 5 punkte, ir turi b ūti 
numatomas pakankamos trukm ės tarpsnis, kad signalas b ūtų stabilizuojamas;  
f) vertinamos vert ės, o prireikus ir atskaitin ės vert ės registruojamos 30 sekundži ų naudojant pastov ų ne mažesn į 
kaip 1,0 Hz dažn į; 
g) per šias 30 sekundži ų gautos aritmetin ės vidutin ės vert ės naudojamos tiesin ės regresijos parametrams pagal 
mažiausi ųjų kvadrat ų metod ą apskai čiuoti taikant ši ą geriausios sutapties lygt į: 
y ¼ a 1 x þ a 0 
čia: 
y faktin ė matavimo sistemos vert ė; 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x atskaitos vert ė; 
a 0 regresijos linijos ašin ė atkarpa y ašyje.  
y ir x standartin ė įver čio paklaida (SEE) bei determinacijos koeficientas (r  2 ) apskai čiuojami kiekvieno matavimo 
parametro ir sistemos atveju;  
h) tiesin ės regresijos parametrai turi atitikti 1 lentel ėje išd ėstytus reikalavimus.  
3.4.3.  Tiesiškumo patikros reikalavimai naudojant traukos stend ą 
Nesusietinai kalibruoti srauto matuokliai, jutikliai ar ECU signalai, kuri ų negalima kalibruoti tiesiogiai taikant 
susietinus standartus, kalibruojami naudojant traukos stend ą. Taikant proced ūrą, jei įmanoma, turi b ūti laikomasi 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 4a priedo reikalavim ų. Jeigu b ūtina, kalibruotinas matuoklis ar jutiklis turi b ūti sumon ­
tuotas bandomojoje transporto priemon ėje ir turi veikti pagal 1 pried ėlio reikalavimus. Taikant kalibravimo 
proced ūrą, jeigu įmanoma, turi b ūti laikomasi 3.4.2 punkto reikalavim ų; siekiant užtikrinti, kad b ūtų apr ėpiama 
ne mažiau negu 90 proc. didžiausios vert ės, numatytos atliekant RDE bandym ą, pasirenkama ne mažiau kaip 10 
atitinkam ų atskaitos ver čių. 
Jei išmetam ųjų duj ų srauto nustatymui reikia kalibruoti tiesiogiai nesusietin ą srauto matuokl į, jutikl į arba ECU 
signal ą, prie transporto priemon ės išmetimo vamzdžio pritvirtinamas susietinas sukalibruotas etaloninis išmeta ­
m ųjų duj ų srauto matuoklis arba pastoviojo t ūrio ėmini ų ėmiklis. Turi b ūti užtikrinama, kad transporto priemon ės 
išmetamosios dujos b ūtų tiksliai išmatuotos naudojant išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokl į pagal 1 pried ėlio 
3.4.3 punkte išd ėstytus reikalavimus. Transporto priemon ė turi b ūti eksploatuojama droselin į reguliatori ų nusta ­ 
čius į pastovi ą pad ėtį, kai taikoma pastovi pavara ir važiuokl ės dinamometro apkrova.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/129
 
4. DUJINI Ų KOMPONENT Ų MATAVIMO ANALIZATORIAI  
4.1. Leidžiami analizatori ų tipai  
4.1.1.  Standartiniai analizatoriai  
Dujiniai komponentai matuojami JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 07 serijos pakeitimais 4A priedo 3 pried ėlio 
1.3.1–1.3.5 punktuose nurodytais analizatoriais. Jeigu naudojant nedisperguojant į infraraudonosios spinduliuot ės 
analizatori ų (NDIR) matuojami ir NO, ir NO  2 , NO  2 / NO keitiklis n ėra b ūtinas.  
4.1.2.  Pakaitiniai analizatoriai  
Leidžiama naudoti bet kok į kit ą 4.1.1 punkte išd ėstyt ų konstrukcijos specifikacij ų neatitinkant į analizatori ų, jeigu 
jis atitinka 4.2 punkto reikalavimus. Gamintojas turi užtikrinti, kad, atliekant patvirtint ą RDE bandym ą pagal šio 
priedo 5, 6 ir 7 punktuose nurodytas vidutinio ir išpl ėstinio diapazono s ąlygas pakaitinio analizatoriaus matavimo 
charakteristikos, palyginti su standartiniu analizatoriumi, b ūtų lygiavert ės ar aukštesn ės, kai matuojamos tam tikro 
intervalo teršal ų koncentracijos ir kartu susidaran čios dujos, kurias gali pagr įstai išmesti leidžiamaisiais degalais 
varomos transporto priemon ės. Gav ęs prašym ą analizatoriaus gamintojas raštu pateikia papildom ą informacij ą, 
įrodydamas, kad pakaitinio analizatoriaus matavimo charakteristikos nuosekliai ir patikimai atitinka standartinio 
analizatoriaus matavimo charakteristikas. Pateikiama ši papildoma informacija:  
a) pakaitinio analizatoriaus teorinio pagrindo ir technini ų komponent ų aprašymas;  
b) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą standartin į analizatori ų, kai, esant 
numatomam teršal ų koncentracijos intervalui ir aplinkos s ąlygoms, atliekamas JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 07 
serijos pakeitimais 4a priede apibr ėžtas tipo patvirtinimo bandymas ir 3 pried ėlio 3 punkte nustatytas tinka ­
mumo bandymas su transporto priemone, kurioje sumontuotas kibirkštinio uždegimo ir sl ėginio uždegimo 
variklis; analizatoriaus gamintojas turi įrodyti lygiavertiškumo reikšmingum ą, atsižvelgdamas į 3 pried ėlio 3.3 
punkte nustatytus leidžiamuosius nuokrypius;  
c) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą standartin į analizatori ų, atsižvelgiant į 
atmosferos sl ėgio poveik į analizatoriaus matavimo charakteristikoms; atliekant parodom ąjį bandym ą nusta ­
tomas atsakas į patikros dujas, kuri ų koncentracija, atitinkanti analizatoriaus diapazon ą, leidžia patikrinti 
atmosferos sl ėgio poveik į šio priedo 5.2 punkte apibr ėžtomis vidutin ės ir išpl ėstin ės altitud ės s ąlygomis. Š į 
bandym ą galima atlikti bandymo kameroje, kurioje sukuriamos altitud ės aplinkos s ąlygos;  
d) lygiavertiškumo įrodymas naudojant 4.1.1 punkte nurodyt ą atitinkam ą standartin į analizatori ų ir atliekant bent 
tris šio priedo reikalavimus atitinkan čius transporto priemon ės išmetam ų teršal ų kiekio važiuojant keliu nusta ­
tymo bandymus;  
e) įrodymas, kad vibracijos, greit ėjim ų ir aplinkos oro temperat ūros poveikis analizatoriaus rodmenims neviršija 
analizatoriams 4.2.4 punkte nustatyt ų triukšmo reikalavim ų. 
Tipo patvirtinimo institucijos gali prašyti pateikti papildomos lygiavertiškum ą pagrindžian čios informacijos arba 
atsisakyti suteikti patvirtinim ą, jeigu atlikti matavimai rodo, kad pakaitinis analizatorius n ėra lygiavertis standar ­
tiniam analizatoriui.  
4.2. Analizatoriaus specifikacijos  
4.2.1.  Bendrosios nuostatos  
Be 3 punkte apibr ėžtų kiekvieno analizatoriaus tiesiškumo reikalavim ų, analizatoriaus gamintojas turi įrodyti, kad 
analizatoriaus tipai atitinka 4.2.2–4.2.8 punktuose nustatytas specifikacijas. Analizatori ų matavimo intervalas ir 
atsako trukm ė turi b ūti tokie, kad b ūtų įmanoma reikiamu tikslumu išmatuoti išmetam ųjų duj ų komponent ų 
koncentracij ą pagal taikom ą išmetam ųjų teršal ų standart ą pereinamosios ir nusistov ėjusios b ūklės s ąlygomis. 
Analizatori ų jautrumas sm ūgiams, vibracijai, sen ėjimui, temperat ūros ir oro sl ėgio poky čiams bei elektromagne ­
tiniams trukdžiams ir kitam su transporto priemone ir analizatoriaus veikimu susijusiam poveikiui turi b ūti kuo 
labiau sumažintas.  
4.2.2.  Tikslumas  
Tikslumas, t. y. analizatoriaus rodmens nuokrypis nuo atskaitin ės vert ės, neturi viršyti 2 proc. rodmens arba 0,3 
proc. visos skal ės (nelygu, kuri vert ė didesn ė).LT L 175/130 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.2.3.  Glaudumas  
Glaudumas, apibr ėžtas kaip 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsak ų į naudojamas kalibravimo ar patikros 
dujas standartinis nuokrypis, neturi b ūti didesnis negu 1 proc. koncentracijos visos skal ės, kai matavimo intervalas 
lygus 155 milijonin ėms dalims (ar ppmC  1 ) arba didesnis, ir 2 proc. koncentracijos visos skal ės, kai matavimo 
intervalas mažesnis už 155 milijonines dalis (ar ppmC  1 ), vert ės. 
4.2.4.  Triukšmas  
Triukšmas, apibr ėžtas kaip du kartus padaugintas dešimties standartini ų leidžiam ųjų nuokrypi ų, iš kuri ų kiekvienas 
apskai čiuotas pradedant nuliniu atsaku ir per 30 sekundži ų tarpsn į išmatuotas ne mažesniu kaip 1,0 Hz pastoviu 
registravimo dažniu, kvadratinis vidurkis neturi viršyti 2 proc. visos skal ės vert ės. Į kiekvien ą iš 10 matavimo 
tarpsni ų turi b ūti įterpiamas 30 sekundži ų tarpsnis, per kur į analizatorius yra veikiamas atitinkamomis patikros 
dujomis. Prieš kiekvien ą ėmini ų ėmimo tarpsn į ir kiekvien ą matavimo intervalo tarpsn į turi b ūti numatoma 
pakankama trukm ė, kad b ūtų galima prap ūsti analizatori ų ir ėmini ų ėmimo linijas.  
4.2.5.  Nulinio atsako poslinkis  
Nulinio atsako poslinkis, apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulin ės vert ės nustatymo dujas per ne trumpesn į 
negu 30 sekundži ų tarpsn į, turi atitikti 2 lentel ėje pateiktas specifikacijas.  
4.2.6.  Atsako į patikros dujas poslinkis  
Atsako į patikros dujas poslinkis, apibr ėžtas kaip vidutinis atsakas į patikros dujas per ne trumpesn į negu 30 
sekundži ų tarpsn į, turi atitikti 2 lentel ėje pateiktas specifikacijas.  
2 lentel ė 
Dujiniams komponentams matuoti laboratorijos s ąlygomis skirt ų analizatori ų nulinio atsako ir atsako į 
patikros dujas leidžiamasis poslinkis  
Teršalas  Nulinio atsako poslinkis  Atsako į patikros dujas poslinkis  
CO  2 ≤ 1,000 ppm per 4 h  ≤ 2 proc. rodmens arba ≤ 1,000 ppm per 4 h, nelygu, 
kuri vert ė didesn ė 
CO ≤ 50 ppm per 4 h  ≤ 2 proc. rodmens arba ≤ 50 ppm per 4 h, nelygu, 
kuri vert ė didesn ė 
NO  2 ≤ 5 ppm per 4 h  ≤ 2 proc. rodmens arba ≤ 5 ppm per 4 h, nelygu, kuri 
vert ė didesn ė 
NO / NOx:  ≤ 5 ppm per 4 h  ≤ 2 proc. rodmens arba ≤ 5 ppm per 4 h, nelygu, kuri 
vert ė didesn ė 
CH  4 ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 proc. rodmens arba ≤ 10 ppm per 4 h, nelygu, 
kuri vert ė didesn ė 
THC  ≤ 10 ppmC  1 ≤ 2 proc. rodmens arba ≤ 10 ppm per 4 h, nelygu, 
kuri vert ė didesn ė 
4.2.7.  Signalo kilimo trukm ė 
Kilimo trukm ė, apibr ėžta kaip laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio rodmens atsako (t  90 – t 10 ; žr. 4.4 
punkt ą), neturi viršyti 3 sekundži ų. 
4.2.8.  Duj ų džiovinimas  
Gali b ūti matuojamos dr ėgnos arba sausos išmetamosios dujos. Jei naudojamas koks nors duj ų džiovinimo įtaisas, 
jis turi kuo mažiau veikti matuojam ų duj ų sud ėtį. Chemini ų džiovikli ų naudoti neleidžiama.  
4.3. Papildomi reikalavimai  
4.3.1.  Bendrosios nuostatos  
4.3.2–4.3.5 punkt ų nuostatomis apibr ėžiami papildomi tam tikr ų tip ų analizatori ų veikimo charakteristik ų reika ­
lavimai ir jos taikomos tik tais atvejais, jeigu min ėtas analizatorius naudojamas atliekant RDE bandymus, kai 
atliekami išmetam ųjų teršal ų kiekio matavimai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/131
 
4.3.2.  NO  X keitikli ų veiksmingumo bandymas  
Jeigu naudojamas NO  X , keitiklis, pvz., NO  2 konvertuojant į NO, kad b ūtų galima atlikti analiz ę su chemiliumi ­
nescenciniu analizatoriumi, jo veiksmingumas turi b ūti patikrintas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 su 7 serijos 
pataisymais 4a priedo 3 pried ėlio 2.4 punkto reikalavimus. NO  X keitiklio veiksmingumas turi b ūti tikrinamas 
iki išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandymo likus ne daugiau negu vienam m ėnesiui.  
4.3.3.  Liepsnin ės jonizacijos detektoriaus (FID) reguliavimas  
a) Detektoriaus atsako trukm ės optimizavimas  
Jeigu matuojamas angliavandenili ų kiekis, FID turi b ūti nustatomas veikti intervalais, kuriuos yra nurod ęs 
analizatoriaus gamintojas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pataisym ų serijos 4a priedo 3 pried ėlio 2.3.1 punkt ą. 
Siekiant optimizuoti dažniausiai naudojamo veikimo intervalo atsak ą, turi b ūti naudojamos su oru sumaišyto 
propano arba su azotu sumaišyto propano patikros dujos.  
b) Angliavandenili ų atsako koeficientai  
Jeigu yra matuojamas angliavandenili ų kiekis, naudojant su oru sumaišyt ą propan ą arba su azotu sumaišyt ą 
propan ą kaip patikros dujas ir išgrynint ą sintetin į or ą arba azot ą kaip nulin ės vert ės nustatymo dujas ir taikant 
JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pataisym ų serijos 4a priedo 3 pried ėlio 2.3.3 punkt ą, turi b ūti patikrintas FID 
angliavandenili ų atsako koeficientas.  
c) Deguonies trukdži ų patikra  
Deguonies trukdži ų patikra turi b ūti atliekama pradedant eksploatuoti FID analizatori ų ir pasibaigus svarbios 
technin ės prieži ūros laikotarpiams. Pasirenkamas toks matavimo intervalas, kad deguonies trukdži ų patikros 
dujos patekt ų į viršutin į 50 proc. interval ą. Bandymas daromas esant reikiamai krosnies temperat ūrai. Deguo ­
nies trukdži ų patikros specifikacijos išd ėstytos 5.3 punkte.  
Taikoma ši proced ūra: 
i) analizatoriuje nustatoma nulin ė vert ė; 
ii) analizatoriaus matavimo intervalas nustatomas naudojant 0 proc. deguonies mišin į, jei tai kibirkštinio 
uždegimo varikliai, ir 21 proc. deguonies mišin į, jei tai sl ėginio uždegimo varikliai;  
iii) nulinis atsakas tikrinamas dar kart ą. Jeigu jis yra pakit ęs daugiau negu 0,5 proc. visos skal ės vert ės, i ir ii 
etapai pakartojami;  
iv) tiekiamos 5 proc. ir 10 proc. deguonies trukdži ų patikros dujos;  
v) nulinis atsakas tikrinamas dar kart ą. Jeigu jis yra pakit ęs daugiau negu ± 1 proc. visos skal ės vert ės, 
bandymas kartojamas;  
vi) deguonies trukdžiai E  O2 apskai čiuojami iv etapu kiekvien ų deguonies trukdži ų patikros duj ų atveju:  
E O2 ¼ ðc ref;d Ä cÞ 
ðc ref;d Þ Ü 100  
kur analizatoriaus atsakas yra:  
c ¼ ðc ref;d Ü c FS;b Þ 
c m;b Ü c m;b 
c FS;d 
čia: 
c ref,b atskaitin ė HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ],LT L 175/132 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
c ref,d atskaitin ė HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
c FS,b visos skal ės HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], 
c FS,d visos skal ės HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
c m,b atskaitin ė HC koncentracija ii etapu [ppmC  1 ], 
c m,d atskaitin ė HC koncentracija iv etapu [ppmC  1 ], 
vii) deguonies trukdžiai E  O2 turi b ūti mažesni negu ± 1,5 proc. vis ų b ūtin ų deguonies trukdži ų patikros duj ų; 
viii) jeigu deguonies trukdžiai E  O2 yra didesni negu ± 1,5 proc., galima imtis taisom ųjų veiksm ų ir šiuo tikslu 
laipsniškai reguliuoti oro sraut ą (renkantis didesn ę ar mažesn ę nei gamintojo specifikacijose nurodytoji 
vert ę), degal ų sraut ą ir bandymo duj ų sraut ą; 
ix) deguonies trukdži ų patikra turi b ūti kartojama pasirinkus naujus nustatymus.  
4.3.4.  Angliavandenili ų be metano skyriklio (NMC) keitimo veiksmingumas  
Jeigu analizuojami angliavandeniliai, NMC galima naudoti norint pašalinti iš duj ų ėminio angliavandenilius be 
metano ir šiuo tikslu juos visus oksiduoti, išskyrus metan ą. Geriausia, kai metano konversija lygi 0 proc., o vis ų 
kit ų angliavandenili ų, kurie išreikšti etanu, – 100 proc. Norint tiksliai išmatuoti angliavandenilius be metano 
(NMHC), nustatomos dvi veiksmingumo vert ės, taikomos skai čiuojant išmetam ą NMHC teršal ų kiek į (žr. 4 prie ­
dėlio 9.2 punkt ą). Metano konversijos veiksmingumo neb ūtina nustatyti, jeigu angliavandenili ų be metano 
skyriklis su liepsnin ės jonizacijos analizatoriumi buvo kalibruotas taikant 4 pried ėlio 9.2 punkte nurodyt ą b 
metod ą ir per NMC skyrikl į leidžiant metano / oro kalibravimo dujas.  
a) Metano konversijos veiksmingumas  
Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID aplenkiant angliavandenili ų be metano skyrikl į ir jo neaplen ­
kiant; užregistruojamos dvi koncentracijos vert ės. Veiksmingumas pagal metan ą nustatomas pagal ši ą lygt į: 
E M ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
čia: 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 teka per NMC [ppmC  1 ]; 
c HC(w/o NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 teka ne per NMC [ppmC  1 ]. 
b) Etano konversijos veiksmingumas  
Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID aplenkiant angliavandenili ų be metano skyrikl į ir jo neaplenkiant; 
užregistruojamos dvi koncentracijos vert ės. Veiksmingumas pagal etan ą nustatomas pagal ši ą lygt į: 
E E ¼ 1 Ä c HCðw=NMCÞ 
c HCðw=oNMCÞ 
čia: 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 teka per NMC [ppmC  1 ]; 
c HC(w/o NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 teka ne per NMC [ppmC  1 ].LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/133
 
4.3.5.  Trukdži ų poveikis  
a) Bendrosios nuostatos  
Analizatoriaus rodmen į gali paveikti ne tik analizuojamos, bet ir kitos dujos. Trukdži ų poveikio ir analizatori ų 
veikimo pagal reikalavimus patikr ą, prieš pateikdamas juos į rink ą, atlieka analizatori ų gamintojas; turi b ūti 
patikrinamas bent vienas b–f punktuose nurodyto kiekvieno tipo analizatorius ar įtaisas.  
b) CO analizatoriaus trukdži ų poveikio patikra  
Vanduo ir CO  2 gali trukdyti atlikti matavimus CO analizatoriumi. Tod ėl patikros dujos CO  2 , kuri ų koncent ­
racija yra nuo 80 iki 100 proc. visos bandant naudojamo CO analizatoriaus didžiausio veikimo intervalo 
skal ės, yra leidžiamos pro aplinkos temperat ūros vanden į, o analizatoriaus atsakas užregistruojamas. Analiza ­
toriaus atsakas neturi b ūti didesnis negu 2 proc. vidutin ės CO koncentracijos, numatytos per įprast ą transporto 
priemon ės išmetam ų teršal ų kiekio nustatymo kelyje bandym ą, arba ± 50 ppm (nelygu, kuri vert ė yra didesn ė). 
H 2 O ir CO  2 trukdži ų patikros proced ūras galima atlikti atskirai. Jeigu atliekant trukdži ų patikr ą pasirinkti H  2 O 
ir CO  2 lygiai viršija atliekant bandym ą tik ėtin ą didžiausi ą lyg į, kiekviena nustatyta trukdži ų vert ė proporcingai 
sumažinama padauginant j ą iš bandymo metu tik ėtinos didžiausiosios koncentracijos vert ės ir tikrosios per ši ą 
patikr ą taikomos vert ės santykio. Gali b ūti atliekamos atskiros trukdži ų patikros, taikant mažesn ę H  2 O 
koncentracij ą negu didžiausioji per bandym ą numatyta koncentracija, o gauta H  2 O trukdži ų vert ė proporcingai 
padidinama padauginant j ą iš per bandym ą numatytos didžiausiosios H  2 O koncentracijos vert ės ir faktin ės per 
šią patikr ą taikomos vert ės santykio. Abiej ų perskai čiuot ų trukdži ų ver čių suma turi atitikti šiame punkte 
nustatyt ą leidžiam ąjį nuokryp į. 
c) NO  X analizatoriaus aušinimo patikra  
Dviej ų r ūšių dujos, turin čios įtakos chemiliuminescenciniam analizatoriui (CLD) ir šildomam chemiliumines ­
cenciniam analizatoriui (HCLD), yra CO  2 ir vandens garai. Aušinimo šiomis dujomis atsakas proporcingas j ų 
koncentracijai. Turi b ūti atliekamas bandymas, kad b ūtų nustatytas aušinimas esant aukš čiausioms koncentra ­
cijos vert ėms, tik ėtinoms darant bandym ą. Jeigu CLD ir HCLD analizatoriams taikomi aušinimo kompensaciniai 
algoritmai ir tam naudojami H  2 O ir (arba) CO  2 matavimo analizatorius, aušinimas turi b ūti vertinamas veikiant 
šiems analizatoriams ir taikant kompensacinius algoritmus.  
i) Aušinimo CO  2 patikra  
Patikros dujos CO  2 , kuri ų koncentracija yra nuo 80 iki 100 proc. visos didžiausio veikimo intervalo skal ės, 
turi b ūti leidžiamos per nedisperguojant į sugerties infraraudonosios spinduliuot ės analizatori ų (NDIR); CO  2 
koncentracijos vert ė užregistruojama kaip A. Po to maždaug 50 proc. CO  2 praskiedžiama patikros dujomis 
NO ir leidžiama per NDIR bei CLD ar HCLD; CO  2 ir NO vert ės atitinkamai užregistruojamos kaip B ir C. 
Tuomet nutraukiamas CO  2 tiekimas ir per CLD ar HCLD leidžiamos tik patikros dujos NO, o NO vert ė 
užregistruojama kaip D. Aušinimas (proc.) apskai čiuojamas taip:  
E CO2 ¼ Ï 
1 Ä Í C Ü A 
ðD Ü AÞ Ä ðD Ü BÞ Î B 
Ü 100  
čia: 
A yra neskiesto CO  2 koncentracija, išmatuota naudojant NDIR [%];  
B yra praskiesto CO  2 koncentracija, išmatuota naudojant NDIR [%];  
C yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota naudojant CLD ar HCLD [ppm];  
D yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota naudojant CLD ar HCLD [ppm].  
Leidžiama naudoti pakaitinius CO  2 ir NO patikros duj ų skiedimo ir j ų ver čių apskai čiavimo metodus, pvz., 
dinamin į maišym ą / kompaundavim ą, jeigu gaunamas patvirtinimo institucijos pritarimas.  
ii) Aušinimo vandeniu patikra  
Ši patikra atliekama matuojant tik dr ėgn ų duj ų koncentracij ą. Apskai čiuojant aušinim ą vandeniu, atsižvel ­
giama į patikros duj ų NO skiedim ą vandens garais ir į vandens gar ų koncentracijos duj ų mišinyje perskai ­ 
čiavim ą pagal koncentracijos vertes, kurias tikimasi gauti atliekant išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymoLT L 175/134 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
bandym ą. Patikros dujos NO, kuri ų koncentracija yra nuo 80 iki 100 proc. visos įprasto veikimo intervalo 
skal ės, turi b ūti leidžiamos per CLD arba HCLD; NO vert ė užregistruojama kaip  D. Tada patikros dujos NO 
leidžiamos per kambario temperat ūros vanden į ir leidžiamos per CLD arba HCLD; NO vert ė užregistruo ­
jama kaip  C. Turi b ūti nustatytas absoliutusis analizatoriaus darbinis sl ėgis ir vandens temperat ūra ir 
atitinkamai užregistruoti kaip E ir F. Turi b ūti nustatytas mišinio so čiųjų gar ų sl ėgis, atitinkantis barboterio 
vandens temperat ūrą F, ir užregistruotas kaip  G. Vandens gar ų koncentracija  H [%] duj ų mišinyje apskai ­ 
čiuojama taip:  
H ¼ G 
E ¼ 100  
Numatoma praskiest ų NO ir vandens gar ų patikros duj ų koncentracija turi b ūti užregistruojama kaip  D e , 
apskai čiavus j ą taip:  
D e ¼ D Ü Ê 
1 Ä H 
100 Ì 
Atliekant dyzelini ų varikli ų išmetam ų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą, didžiausia tik ėtina vandens gar ų 
išmetamosiose dujose koncentracija (proc.) užregistruojama kaip  H  m po to, kai, padarius prielaid ą, kad 
degal ų H/C santykis yra 1,8 / 1, ji apskai čiuojama pagal didžiausi ą CO  2 koncentracij ą A išmetamosiose 
dujose:  
H m ¼ 0,9 Ü A 
Aušinimo vandeniu procentas apskai čiuojamas taip:  
E H2O ¼ Í Ê D e Ä C 
D e Ì 
Ü Ê H m 
H Ì Î 
Ü 100  
čia: 
D e yra numatytoji skiesto NO koncentracija [ppm];  
C yra išmatuotoji praskiesto NO koncentracija [ppm];  
H m yra didžiausia vandens gar ų koncentracija [%];  
H yra faktin ė vandens gar ų koncentracija [%].  
iii) Didžiausiasis leidžiamas aušinimas  
Kombinuotas aušinimas CO  2 ir vandeniu neturi viršyti 2 proc. visos skal ės vert ės. 
d) Nedisperguojan čių infraraudonosios spinduliuot ės analizatori ų (NDIR) aušinimo patikra  
Angliavandeniliai ir vanduo gali sukelti teigiamus NDIR analizatoriaus trukdžius ir atsak ą, panaš ų į NO  X . NDIR 
analizatoriaus gamintojas turi taikyti ši ą patikros proced ūrą, siekdamas nustatyti, ar aušinimo poveikis yra 
ribotas:  
i) analizatorius ir aušintuvas nustatomi laikantis gamintojo nurodyt ų eksploatavimo nurodym ų; jie tur ėtų 
būti sureguliuoti, kad b ūtų parinktos tinkamiausios analizatoriaus ir aušintuvo veikimo charakteristikos;  
ii) atliekamas analizatoriaus nulinio atsako kalibravimas ir matavimo intervalo atsako kalibravimas taikant 
koncentracijos vertes, kurios tik ėtinos per išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą; 
iii) pasirenkamos NO  2 kalibravimo dujos, kurios kuo labiau atitikt ų atliekant išmetam ųjų teršal ų kiekio 
nustatymo bandym ą tik ėtin ą didžiausi ą NO  2 koncentracij ą;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/135
 
iv) NO  2 kalibravimo dujos per duj ų ėmini ų ėmimo sistemos ėmikl į turi tek ėti tol, kol bus stabilizuotas 
analizatoriaus NO  X atsakas;  
v) apskai čiuojama vidutin ė stabilizuoto NO  X koncentracija per 30 sekundži ų ir užregistruojama kaip NO  Xref ; 
vi) kalibravimo duj ų NO  2 tiekimas nutraukiamas ir ėmini ų ėmimo sistema prisotinama j ą pripildant rasos 
taško generatoriaus iš ėjimo srautu, nusta čius 50 °C temperat ūros rasos tašk ą. Ne trumpiau negu 10 
minu čių iš rasos taško generatoriaus iš ėjimo srauto ėmini ų ėmimo sistema ir aušintuvu imami ėminiai, 
kol, kaip tikimasi, aušintuvas ims šalinti pastov ų vandens kiek į; 
vii) užbaigus iv punkte nurodytus veiksmus, į ėmini ų ėmimo sistem ą v ėl pradedamos tiekti NO  X,ref nustatyti 
naudotos kalibravimo dujos NO  2 ir tiekiamos tol, kol stabilizuojamas bendrasis NO  X atsakas;  
viii) apskai čiuojama vidutin ė stabilizuoto NO  X koncentracija per 30 sekundži ų ir užregistruojama kaip NO  X,m ; 
ix) NO  X,m pakoreguojama pagal NO  X,dry  , atsižvelgiant į vandens gar ų likut į, pratek ėjus į pro aušintuv ą jo 
išleidimo temperat ūros ir sl ėgio s ąlygomis;  
Apskai čiuotasis NO  X,dry  turi sudaryti ne mažiau negu 95 proc. NO  X,ref . 
e) Ėminio džiovintuvas  
Naudojant ėmini ų džiovintuv ą šalinamas vanduo, kuris antraip daryt ų įtak ą NO  X matavimui. Jei tai sausieji CLD 
analizatoriai, turi b ūti įrodoma, kad esant aukš čiausiai tik ėtinai vandens gar ų koncentracijai  H m ėmini ų džio ­
vintuvas CLD analizatoriuje išlaiko dr ėgnio vert ę, kuri yra ≤ 5 g vandens / kg sauso oro (arba apytikriai 0,8 
proc. H  2 O), atitinkan čią 100 proc. santykinio dr ėgnio vert ę 3,9 °C temperat ūros ir 101,3 kPa sl ėgio s ąlygomis 
arba maždaug 25 proc. santykin į dr ėgn į 25 °C temperat ūros ir 101,3 kPa sl ėgio s ąlygomis. Atitikt į galima 
įrodyti matuojant temperat ūrą šiluminio ėminio džiovintuvo iš ėjimo angoje arba matuojant dr ėgn į prieš pat 
CLD. CLD išleidimo srauto dr ėgn į taip pat galima matuoti, jeigu vienintelis į CLD tekantis srautas – tai srautas 
iš džiovintuvo.  
f) NO  2 pratek ėjimas per ėminio džiovintuv ą 
Netinkamai suprojektuotame ėminio džiovintuve lik ęs skystas vanduo gali iš ėminio pašalinti NO  2 . Jeigu 
ėminio džiovintuvas naudojamas su NDUV analizatoriumi, už kurio n ėra NO  2 / NO konverterio, prieš atliekant 
NO  X matavim ą vanduo vis d ėlto gali pašalinti NO  2 iš ėminio. Ėminio džiovintuvas turi b ūti toks, kad b ūtų 
įmanoma išmatuoti bent 95 proc. bendro NO  2 kiekio vandens gar ų prisotintose dujose, kai NO  2 koncentra ­
cijos vert ė atitinka didžiausi ą tik ėtin ą koncentracij ą atliekant transporto priemon ės išmetam ųjų teršal ų kiekio 
nustatymo bandym ą. 
4.4. Analiz ės sistemos atsako trukm ės patikra  
Atliekant atsako trukm ės patikr ą, analiz ės sistemos nustatymai turi b ūti tokie patys kaip atliekant transporto 
priemon ės išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą (t. y. sl ėgis, srautai, analizatoriaus filtro nustatymai ir 
visi kiti atsako trukmei galintys tur ėti įtakos parametrai). Atsako trukm ė nustatoma dujoms pasikei čiant tiesiog 
ėmini ų ėmimo zondo įleidimo angoje. Dujos turi pasikeisti grei čiau nei per 0,1 sekund ės dal į. Bandymui naudo ­
jamos dujos koncentracijos vert ę turi pakeisti bent 60 proc. visos analizatoriaus skal ės vert ės. 
Nubraižomos vis ų dujini ų komponent ų koncentracijos kreiv ės. Delsos trukm ė – laikas nuo duj ų pakeitimo ( t 0 ) iki 
tos akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 proc. ( t 10 ) galutinio rodmens vert ės. Kilimo trukm ė apibr ėžiama kaip laiko 
atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio rodmens atsako (t  90 – t  10 ). Sistemos atsako trukm ė (t 90 ) susideda iš 
matavimo detektoriaus delsos trukm ės ir detektoriaus signalo kilimo trukm ės. 
Vienodinant analizatoriaus ir išmetam ųjų duj ų srauto signalus pagal laik ą, transformacijos trukm ė apibr ėžiama 
kaip laikas nuo poky čio (t 0 ) iki tol, kol atsakas pasieks 50 proc. galutinio rodmens vert ės (t 50 ). 
Vis ų komponent ų ir naudojam ų interval ų atveju sistemos atsako trukm ė turi b ūti ≤ 12 s, kai kilimo trukm ė yra 
≤ 3 s. Jeigu angliavandeniliai be metano (NMC) matuojami naudojant angliavandenili ų be metano skyrikl į, sistemos 
atsako trukm ė gali b ūti ilgesn ė negu 12 sekundži ų.LT L 175/136 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5. DUJOS  
5.1. Bendrosios nuostatos  
Turi b ūti atsižvelgiama į kalibravimo duj ų ir patikros duj ų laikymo trukm ę. Grynos ir maišytos kalibravimo dujos 
bei patikros dujos turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4A priedo 3 pried ėlio 3.1 ir 3.2 
punktuose išd ėstytas specifikacijas. Be to, leidžiama naudoti kalibravimo dujas NO  2 . Kalibravimo duj ų NO  2 
koncentracija deklaruot ąją koncentracijos vert ę turi atitikti dviej ų proc. tikslumu. NO  2 kalibravimo dujose esan čio 
NO kiekis neturi viršyti 5 proc. NO  2 kiekio.  
5.2. Duj ų dozatoriai  
Kalibravimo duj ų ir patikros duj ų galima pasiruošti duj ų dozatoriais, t. y. tiksliais maišymo įrenginiais, kuriuos 
naudojant skiedžiama N  2 ar sintetiniu oru. Duj ų dozatoriaus tikslumas turi b ūti toks, kad praskiest ų kalibravimo 
duj ų koncentracij ą galima b ūtų nustatyti ± 2 proc. tikslumu. Kiekvienas kalibravimas, kuriam naudojamas duj ų 
dozatorius, tikrinamas nuo 15 proc. iki 50 proc. visos skal ės vert ės. Jeigu pirmoji patikra nes ėkminga, gali b ūti 
atliekama papildoma patikra naudojant kitas kalibravimo dujas.  
Pasirinktinai d ųjų dozatorius gali b ūti tikrinamas tiesiniu pagal savo pob ūdį prietaisu, pvz., su CLD naudojant NO 
dujas. Prietaiso intervalas reguliuojamas patikros dujomis, tiesiogiai tekan čiomis iki prietaiso. Duj ų dozatorius 
tikrinamas pagal naudojamus nustatymus, o vardin ė vert ė turi b ūti lyginama su prietaisu išmatuota koncentracija. 
Šis skirtumas kiekviename taške turi b ūti ne didesnis negu ± 1 proc. vardin ės koncentracijos vert ės. 
5.3. Deguonies trukdži ų patikros dujos  
Deguonies trukdži ų patikros dujos yra propano, deguonies ir azoto mišinys, jame turi b ūti propano, kurio 
koncentracija yra 350 ± 75 ppmC  1 . Koncentracija nustatoma gravimetriniais metodais, taikant dinamin į kompan ­
dauvim ą arba atliekant bendro angliavandenili ų kiekio ir priemaiš ų chromatografin ę analiz ę. Deguonies trukdži ų 
patikros dujose deguonies koncentracija turi atitikti 3 lentel ėje išd ėstytus reikalavimus; likusias deguonies trukdži ų 
patikros dujas sudaro išgrynintas azotas.  
3 lentel ė 
Deguonies trukdži ų patikros dujos  
Variklio tipas  
Slėginio uždegimo  Kibirkštinio uždegimo  
O 2 koncentracija  21 ± 1 %  10 ± 1 %  
10 ± 1 %  5 ± 1 %  
5 ± 1 %  0,5 ± 0,5 %  
6. IŠMETAM ŲJŲ KIET ŲJŲ DALELI Ų KIEKIO MATAVIMO ANALIZATORIAI  
Šiame skirsnyje bus apibr ėžti b ūsimi išmetam ųjų kiet ųjų daleli ų kiekio matavimo analizatori ų reikalavimai, kai 
matavimas taps privalomas.  
7. IŠMETAM ŲJŲ DUJ Ų SRAUTO MATUOKLIAI  
7.1. Bendrosios nuostatos  
Išmetam ųjų duj ų srauto matavimo matuokli ų, jutikli ų arba signal ų matavimo intervalas ir atsako trukm ė turi b ūti 
tokie, kad b ūtų galima reikiamu tikslumu išmatuoti išmetam ųjų duj ų sraut ą pereinamosios ir nusistov ėjusios 
būklės s ąlygomis. Matuokli ų, jutikli ų ir signal ų jautrumas sm ūgiams, vibracijai, sen ėjimui, temperat ūros ir oro 
slėgio poky čiams, elektromagnetiniams trukdžiams ir kitam su transporto priemone ir matuoklio veikimu susiju ­
siam poveikiui turi b ūti tokio lygio, kad b ūtų kuo mažiau papildom ų klaid ų. 
7.2. Matuokli ų specifikacijos  
Išmetam ųjų duj ų mas ės srautas nustatomas vienu iš ši ų matuokli ų taikant tiesioginio matavimo metod ą: 
a) Pito principu veikian čiais srauto įtaisais;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/137
 
b) prietaisais, kuriais matuojamas sl ėgio skirtumas, pvz., srauto matavimo t ūta (žr. standart ą ISO 5167);  
c) ultragarsiniu srauto matuokliu;  
d) s ūkuriniu srauto matuokliu.  
Kiekvienas išmetam ųjų duj ų srauto matuoklis turi atitikti 3 punkte nustatytus tiesiškumo reikalavimus. Be to, 
matuoklio gamintojas turi įrodyti kiekvieno išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklio tipo atitikt į 7.2.3–7.2.9 
punktuose išd ėstytoms specifikacijoms.  
Išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą leidžiama apskai čiuoti remiantis oro srautu ir degal ų srauto matavimais, gautais iš 
susietin ų sukalibruot ų jutikli ų, jeigu jie atitinka 3 punkto tiesiškumo reikalavimus, 8 punkto tikslumo reikalavimus 
ir jeigu nustatytas išmetam ųjų duj ų mas ės srautas patvirtinamas pagal 3 pried ėlio 4 punkt ą. 
Be to, leidžiama naudoti kitus metodus, kuriais išmetam ųjų duj ų mas ės srautas nustatomas remiantis tiesiogiai 
nesusietinais matuokliais ir signalais, pvz., supaprastintus išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklius ar ECU 
signalus, jeigu išmatuotas išmetam ųjų duj ų mas ės srautas atitinka 3 punkte išd ėstytus tiesiškumo reikalavimus 
ir patvirtinamas pagal 3 pried ėlio 4 punkt ą. 
7.2.1.  Kalibravimo ir tikrinimo standartai  
Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokli ų matavimo charakteristikos turi b ūti tikrinamos naudojant or ą arba 
išmetam ąsias dujas pagal susietin ą standart ą, pvz., kalibruot ą išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokl į arba viso 
srauto skiedimo tunel į. 
7.2.2.  Tikrinimo dažnumas  
Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokli ų atitiktis 7.2.3 ir 7.2.9 punkt ų reikalavimams tikrinama iki faktinio 
bandymo atlikimo pradžios likus ne ilgesniam negu vieneri ų met ų laikotarpiui.  
7.2.3.  Tikslumas  
Tikslumas, apibr ėžiamas kaip EFM rodmens nuokrypis nuo atskaitos srauto vert ės, neturi viršyti ± 2 proc. visos 
skal ės, 0,5 proc. rodmens arba ± 1,0 proc. didžiausio srauto, atsižvelgiant į kur į buvo sukalibruotas EFM (nelygu, 
kuri vert ė yra didesn ė). 
7.2.4.  Glaudumas  
Glaudumas, apibr ėžtas kaip 2,5 karto padaugintas 10 pakartotini ų atsak ų į apytikriai kalibravimo intervalo 
viduryje naudojam ą vardin į sraut ą standartinis nuokrypis, neturi b ūti didesnis negu ± 1 proc. didžiausio srauto, 
atsižvelgiant į kur į buvo sukalibruotas EFM.  
7.2.5.  Triukšmas  
Triukšmas, apibr ėžiamas kaip du kartus padaugintas dešimties standartini ų leidžiam ųjų nuokrypi ų, iš kuri ų kiek ­
vienas apskai čiuotas pradedant nuliniu atsaku ir per 30 sekundži ų tarpsn į išmatuotas ne mažesniu kaip 1,0 Hz 
pastoviu registravimo dažniu, kvadratinis vidurkis, neturi viršyti 2 proc. didžiausios kalibruotos srauto vert ės. Į 
kiekvien ą iš 10 matavimo tarpsni ų turi b ūti įterpiama 30 sekundži ų atkarpa, per kuri ą EFM yra veikiamas 
didžiausiu kalibruotu srautu.  
7.2.6.  Nulinio atsako poslinkis  
Nulinio atsako poslinkis apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į nulio signal ą per ne trumpesn į negu 30 sekundži ų 
tarpsn į. Nulinio atsako poslink į galima patikrinti remiantis į ataskait ą įtrauktais pirminiais signalais, pvz., sl ėgio. 
Pirmini ų signal ų poslinkis per 4 valand ų tarpsn į turi b ūti mažesnis nei ± 2 proc. didžiausios pirminio signalo 
vert ės, užregistruotos esant srautui, atsižvelgiant į kur į sukalibruotas EFM.  
7.2.7.  Atsako į patikros dujas poslinkis  
Atsako į patikros dujas poslinkis apibr ėžiamas kaip vidutinis atsakas į patikros duj ų signal ą per ne trumpesn į negu 
30 sekundži ų tarpsn į. Atsako į patikros dujas poslink į galima patikrinti remiantis į ataskait ą įtrauktais pirminiais 
signalais, pvz., sl ėgio. Pirmini ų signal ų poslinkis per 4 valand ų tarpsn į turi b ūti mažesnis nei ± 2 proc. didžiausios 
pirminio signalo vert ės, užregistruotos esant srautui, atsižvelgiant į kur į sukalibruotas EFM.LT L 175/138 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
7.2.8.  Signalo kilimo trukm ė 
Išmetam ųjų duj ų srauto matuokli ų kilimo trukm ė ir metodai turi kuo labiau atitikti 4.2.7 punkte nurodyt ą duj ų 
analizatori ų kilimo trukm ę, bet negali viršyti 1 sekund ės. 
7.2.9.  Atsako trukm ės patikra  
Išmetam ųjų duj ų srauto matuokli ų atsako trukm ė nustatoma taikant panašius parametrus kaip atliekant išmeta ­
m ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą (t. y. sl ėgį, srautus, filtro nustatymus ir visus kitus atsako trukmei 
galin čius tur ėti įtakos parametrus). Atsako trukm ė nustatoma dujoms pasikei čiant tiesiog išmetam ųjų duj ų srauto 
matuoklio įleidimo angoje. Duj ų srauto pakeitimas turi b ūti atliekamas kuo grei čiau, ta čiau primygtinai rekomen ­
duojama, kad b ūtų grei čiau nei per 0,1 sekund ės. Bandymui naudojama duj ų srauto vert ė turi pakeisti bent 60 
proc. visos išmetam ųjų duj ų srauto matuoklio skal ės vert ės. Duj ų srautas turi b ūti užregistruojamas. Delsos trukm ė 
apibr ėžiama kaip laikas nuo duj ų pakeitimo (t  0 ) iki tos akimirkos, kai atsakas pasiekia 10 proc. (t  10 ) galutinio 
rodmens vert ės. Kilimo trukm ė, apibr ėžiama kaip laiko atkarpa nuo 10 proc. iki 90 proc. galutinio rodmens 
atsako (t  90 – t  10 ). Atsako trukm ė (t 90 ) – delsos trukm ės ir kilimo trukm ės suma. Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto 
matuokli ų atsako trukm ė (t 90 ) turi b ūti ≤ 3 sekund ės, kai pagal 7.2.8 punkt ą kilimo trukm ė (t 90 – t 10 ) ≤ yra 1 
sekund ė. 
8. JUTIKLIAI IR PAGALBIN Ė ĮRANGA  
Bet koks jutiklis ir pagalbin ė įranga, naudojami nustatyti, pvz., temperat ūrą, atmosferos sl ėgį, aplinkos oro dr ėgn į, 
transporto priemon ės greit į, degal ų sraut ą ar įsiurbiamo oro sraut ą, neturi pakeisti ar neleistinai paveikti transporto 
priemon ės variklio ir papildomo išmetam ųjų duj ų apdorojimo sistemos veikimo. Jutikli ų ir pagalbin ės įrangos 
tikslumas turi atitikti 4 lentel ės reikalavimus. Atitiktis 4 lentel ės reikalavimams turi b ūti įrodoma matuoklio 
gamintojo nustatytais intervalais, kaip nurodyta vidaus audito proced ūrose arba pagal standart ą ISO 9000.  
4 lentel ė 
Matavimo parametrams taikomi tikslumo reikalavimai  
Matavimo parametras  Tikslumas  
Degal ų srautas (  1 ) ± 1 % rodmens (  3 ) 
Oro srautas (  1 ) ± 2 % rodmens vert ės 
Transporto priemon ės greitis (  2 ) ± 1,0 km/h absoliu čios vert ės 
Temperat ūros ≤ 600 K  ± 2 K absoliu čios vert ės 
Temperat ūros > 600 K  ± 0,4 proc. rodmens (kelvinais)  
Aplinkos sl ėgis ± 0,2 kPa absoliu čios vert ės 
Santykinis dr ėgnis  ± 5 proc. absoliu čios vert ės 
Absoliutusis dr ėgnis  ± 10 proc. rodmens arba 1 gH  2 O/kg sauso oro, nelygu, kuri vert ė 
didesn ė 
( 1 ) Neprivalomas nustatant išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą. 
( 2 ) Reikalavimas taikomas tik grei čio jutikliui; jeigu transporto priemon ės greitis naudojamas nustatyti tokiems parametrams kaip 
pagreitis, grei čio ir teigiamojo pagrei čio sandauga (arba RPA), grei čio signalo tikslumas turi b ūti 0,1 proc. virš 3 km/h, o 
ėmini ų ėmimo dažnis – 1 Hz. Š į tikslumo reikalavim ą paprastai atitinka rat ų sukimosi grei čio jutiklio signalas. 
( 3 ) Tikslumas turi b ūti 0,02 proc. rodmens, jeigu reikia apskai čiuoti oro ir išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą pagal degal ų sraut ą 
vadovaujantis 4 pried ėlio 10 punktu.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/139
 
3 pried ėlis 
PEMS ir nesusietinais matuokliais nustatyto išmetam ųjų duj ų mas ės srauto patvirtinimas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašyti sumontuotos PEMS veikimo patvirtinimo pereinamosios b ūklės s ąlygomis reikalavimai ir 
nesusietinais išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokliais nustatyto arba naudojant ECU signalus apskai čiuoto 
išmetam ųjų duj ų mas ės srauto tikslumo reikalavimai.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
% — procentas  
#/km — skai čius kilometrui  
a 0 — regresijos linijos atkarpa y ašyje  
a 1 — regresijos linijos nuolydis  
g/km — gramai kilometrui  
Hz — hercas  
km — kilometras  
m — metras  
mg/km — miligramai kilometrui  
r 2 — determinacijos koeficientas  
x — faktin ė atskaitos signalo vert ė 
y — faktin ė tvirtinamo signalo vert ė 
3. PEMS TVIRTINIMO PROCED ŪRA 
3.1. PEMS tvirtinimo dažnumas  
Kiekvien ą kart ą prieš išmetam ųjų teršal ų kiekio bandym ą arba j į užbaigus tam skirtoje transporto priemon ėje 
sumontuotos PEMS tinkamum ą rekomenduojama patvirtinti.  
3.2. PEMS tvirtinimo proced ūra 
3.2.1.  PEMS montavimas  
PEMS turi b ūti sumontuota ir parengta vadovaujantis 1 pried ėlio reikalavimais. Nuo tvirtinimo iki RDE bandymo 
pradžios PEMS įranga negali b ūti kei čiama.  
3.2.2.  Bandymo s ąlygos  
Tinkamumo bandymas turi b ūti atliekamas naudojant traukos stend ą kuo labiau laikantis tipo patvirtinimo s ąlyg ų 
pagal reikalavimus, išd ėstytus JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4a priede, arba taikant bet kok į kit ą 
tinkam ą matavimo metod ą. Tinkamumo bandym ą rekomenduojama atlikti taikant Pasaulin į suderint ą lengv ųjų 
transporto priemoni ų bandymo cikl ą (WLTC), kaip nurodyta JT EEK Bendrojo techninio reglamento Nr. 15 1 
priede. Aplinkos oro temperat ūros vert ė turi atitikti šio priedo 5.2 punkte nurodyt ą interval ą. 
Per tinkamumo bandym ą PEMS išsiurbt ą išmetam ųjų duj ų sraut ą rekomenduojama perduoti atgal į pastoviojo t ūrio 
ėminio ėmikl į. Jeigu tai ne įmanoma, pastoviojo t ūrio ėminio ėmiklio rezultatams turi b ūti taikoma išsiurbto 
išmetam ųjų duj ų mas ės pataisa. Jeigu išmetam ųjų duj ų mas ės srautas tvirtinamas išmetam ųjų duj ų srauto matuok ­
liu, išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matavimus rekomenduojama sutikrinti su iš jutiklio ar ECU gautais duomenimis.LT L 175/140 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.3.  Duomen ų analiz ė 
Visas laboratorijos įranga išmatuotas su atstumu susij ęs tam tikr ų teršal ų kiekis [g/km] apskai čiuojamas pagal JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4a pried ą. Pagal 4 pried ėlio 9 punkt ą ir naudojant PEMS išmatuotas teršal ų 
kiekis yra susumuojamas, kad b ūtų gauta bendroji išmetam ųjų teršal ų mas ė [g], o paskui padalinamas iš bando ­
mojo važiavimo atstumo [km], nustatyto naudojant traukos stend ą. Naudojant PEMS ir etalonin ę laboratorijos 
įrang ą nustatyta su visu važiavimo atstumu susijusi išmetam ųjų teršal ų mas ė [g/km] vertinama pagal 3.3 punkte 
nurodytus reikalavimus. Tvirtinant išmetamo NO  X kiekio matavimus pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų 
serijos 4a priedo 6.6.5 punkt ą, taikomos dr ėgnio koeficiento pataisos.  
3.3. Leidžiamieji nuokrypiai tvirtinant PEMS  
PEMS patvirtinimo rezultatai turi atitikti 1 lentel ėje išd ėstytus reikalavimus. Jeigu bent vieno leidžiamojo nuokrypio 
vert ės n ėra laikomasi, turi b ūti imamasi taisom ųjų veiksm ų ir kartojamas PEMS tinkamumo patvirtinimas.  
1 lentel ė 
Leidžiamieji nuokrypiai  
Parametras [Vienetas]  Leidžiamieji nuokrypiai  
Atstumas [km] (  1 ) ±250 m (palyginti su laboratorijos atskaitos verte)  
THC (  2 ) [mg/km]  ±15 mg/km arba 15 proc. laboratorijos atskaitos vert ės (nelygu, kuri vert ė didesn ė) 
CH  4 ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km arba 15 proc. laboratorijos atskaitos vert ės (nelygu, kuri vert ė didesn ė) 
NMHC (  2 ) [mg/km]  ±20 mg/km arba 20 proc. laboratorijos atskaitos vert ės (nelygu, kuri vert ė didesn ė) 
KDK (  2 ) [#/km]  (  3 ) 
CO (  2 ) [mg/km]  ±150 mg/km arba 15 proc. laboratorijos atskaitos vert ės (nelygu, kuri vert ė didesn ė) 
CO  2 [g/km]  ±10 g/km arba 10 proc. laboratorijos atskaitos vert ės (nelygu, kuri vert ė didesn ė) 
NO  x ( 2 ) [mg/km]  ±15 mg/km arba 15 proc. laboratorijos atskaitos vert ės (nelygu, kuri vert ė didesn ė) 
( 1 ) Taikoma tik tuo atveju, jeigu transporto priemon ės greitis nustatomas naudojant ECU; kad b ūtų laikomasi leidžiam ųjų 
nuokrypi ų, remiantis tinkamumo bandymo rezultatais galima tikslinti transporto priemon ės grei čio matavimus, padarytus 
naudojant ECU. 
( 2 ) Parametras privalomas tik jei matavim ą atlikti reikalaujama pagal šio priedo 2.1 punkt ą. 
( 3 ) Dar turi b ūti nustatyta.  
4. NESUSIETINAIS MATUOKLIAIS IR JUTIKLIAIS NUSTATYTO IŠMETAM ŲJŲ DUJ Ų MAS ĖS SRAUTO TVIRTINIMO PROCED ŪRA 
4.1. Tvirtinimo dažnumas  
Nesusietini išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokliai arba išmetam ųjų duj ų mas ės srautas, apskai čiuotas pagal 
nesusietin ų jutikli ų arba ECU signalus, turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus tiesiškumo reikalavimus nusi ­
stov ėjusios b ūklės s ąlygomis. Be to, j ų tiesiškumas pereinamosios b ūklės s ąlygomis kiekvienai bandomai transporto 
priemonei turi b ūti patvirtintas naudojant kalibruot ą išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokl į ar CVS. Tvirtinimo 
proced ūrą galima taikyti nesumontavus PEMS, ta čiau apskritai privaloma laikytis JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakei ­
tim ų serijos 4a priede apibr ėžtų reikalavim ų ir 1 pried ėlyje apibr ėžtų su išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokliais 
susijusi ų reikalavim ų. 
4.2. Tvirtinimo proced ūra 
Tinkamumo patvirtinimas turi b ūti atliekamas kuo labiau laikantis tipo patvirtinimo s ąlyg ų ir naudojant traukos 
stend ą pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 7 pakeitim ų serijos 4a priedo reikalavimus. Bandymas turi atitikti Pasaulio 
mastu suderint ą lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo cikl ą (WLTC), kaip nurodyta JT EEK Bendrosios tech ­
nin ės taisykl ės 1 priede. Kaip etalonas yra naudojamas susietinas sukalibruotas srauto matuoklis. Aplinkos oro 
temperat ūros vert ė gali b ūti bet kokia, ta čiau turi atitikti šio priedo 5.2 punkte nurodyt ą interval ą. Montuojant 
išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokl į ir atliekant bandym ą turi b ūti laikomasi šio priedo 1 pried ėlio 3.4.3 
punkte išd ėstyt ų reikalavim ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/141
 
Tvirtinant tiesiškum ą taikomi šie apskai čiavimo etapai:  
(a) tvirtinamo signalo ir atskaitos signalo trukm ė turi b ūti tikslinama kuo labiau laikantis 4 pried ėlio 3 punkte 
išd ėstyt ų reikalavim ų; 
(b) atliekant tolesn ę analiz ę vert ės, kurios yra mažesn ės negu 10 proc. didžiausios srauto vert ės, n ėra naudojamos;  
(c) tvirtinamas signalas ir atskaitos signalas susiejami taikant ne žemesn į negu 1,0 Hz pastov ų dažn į pagal ši ą 
geriausios sutapties lygt į: 
y ¼ a 1 x þ a 0 
čia: 
y faktin ė tvirtinamo signalo vert ė; 
a 1 regresijos linijos nuolydis;  
x faktin ė atskaitos signalo vert ė; 
a 0 regresijos linijos y ašin ė atkarpa.  
y ir x standartin ė įver čio paklaida (SEE) bei determinacijos koeficientas (r  2 ) apskai čiuojami atsižvelgiant į 
kiekvien ą matavimo parametr ą ir sistem ą; 
(d) tiesin ės regresijos parametrai turi atitikti 2 lentel ėje išd ėstytus reikalavimus.  
4.3. Reikalavimai  
Turi b ūti laikomasi 2 lentel ėje nustatyt ų tiesiškumo reikalavim ų; jeigu bent vieno leidžiamojo nuokrypio n ėra 
laikomasi, imamasi taisom ųjų veiksm ų ir kartojama tvirtinimo proced ūra. 
2 lentel ė 
Apskai čiuotam ir išmatuotam išmetam ųjų duj ų mas ės srautui taikomi tiesiškumo reikalavimai  
Matavimo parametras / sistema  a  0 Nuolydis a  1 Standartin ė paklaida 
SEE Determinacijos koefi ­
cientas 
r 2 
Išmetam ųjų duj ų mas ės srau ­
tas 0,0 ± 3,0 kg/h  1,00 ± 0,075  ne daugiau ≤ 10 
proc.  ≥ 0,90LT L 175/142 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4 pried ėlis 
Išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymas  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašyta akimirkin ės išmetam ųjų teršal ų mas ės ir išmetam ųjų kiet ųjų daleli ų kiekio [g/s; #/s] 
nustatymo proced ūra, taikytina tolesniam maršruto naudojant PEMS vertinimui ir apskai čiuojant galutin į išmeta ­
m ųjų teršal ų rezultat ą, kaip aprašyta 5 ir 6 pried ėliuose.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
% — proc.  
< — mažesnis negu  
#/s — skai čius per sekund ę 
α — molinis vandenilio santykis (H/C)  
β — molinis anglies santykis (C/C)  
γ — molinis sieros santykis (S/C)  
δ — molinis azoto santykis (N/C)  
Δt t,i — analizatoriaus transformacijos trukm ė t [s]  
Δt t,m — išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklio transformacijos trukm ė t [s]  
ε — molinis deguonies santykis (O/C)  
ρ e — išmetam ųjų duj ų tankis  
ρ gas — išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento tankis  
λ — oro pertekliaus santykis  
λ i — akimirkinis oro pertekliaus santykis  
A/F  st — stechiometrinis oro ir degal ų santykis [kg/kg]  
°C — Celsijaus skal ės laipsniai  
c CH4 — metano koncentracija  
c CO — sauso CO koncentracija [%]  
c CO2 — sauso CO  2 koncentracija [%]  
c dry — sausojo teršalo koncentracija (ppm arba t ūrio procentais)  
c gas,i — akimirkin ė išmetam ųjų duj ų dujinio komponento koncentracija [ppm]  
c HCw — dr ėgn ų HC koncentracija [ppm]  
c HC(w/NMC)  — HC koncentracija su CH  4 arba C  2 H 6 , kai teka per angliavandenili ų be metano skyrikl į (NMC) 
[ppmC  1 ] 
c HC(w/oNMC)  — — HC koncentracija su CH  4 arba C  2 H 6 , kai teka ne per angliavandenili ų be metano skyrikl į 
(NMC) [ppmC  1 ] 
c i,c — atsižvelgiant į laik ą pataisyta i komponento koncentracija  i [ppm]  
c i,r — i komponento koncentracija [ppm] išmetamosiose dujose  
c NMHC  — angliavandenili ų be metano koncentracija  
c wet — dr ėgno teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procentaisLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/143
 
E E — veiksmingumas pagal etan ą 
E M — veiksmingumas pagal metan ą 
g — gramas  
g/s — gramai per sekund ę 
H a — įsiurbiamo oro dr ėgnis [g vandens kilograme sauso oro]  
i — matavimo numeris  
kg — kilogramas  
kg/h — kilogramai per valand ą 
kg/s — kilogramai per sekund ę 
k w — dr ėgnio pataisos koeficientas  
m — metras  
m gas,i — išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento mas ė [g/s]  
q maw,i — akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s]  
q m,c — atsižvelgiant į laik ą pataisytas išmetam ųjų duj ų mas ės srautas [kg/s]  
q mew,i — akimirkinis išmetam ųjų duj ų mas ės srautas [kg/s]  
q mf,i — akimirkinis degal ų mas ės srautas [kg/s]  
q m,r — neskiest ų išmetam ųjų duj ų mas ės srautas [kg/s]  
r — abipus ės koreliacijos koeficientas  
r 2 — determinacijos koeficientas  
r h — angliavandenili ų atsako koeficientas  
rpm — s ūkių skai čius per minut ę 
s — sekund ė 
u gas — išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento u vert ė 
3. PARAMETR Ų PATAISA ATSIŽVELGIANT Į LAIK Ą 
Norint teisingai apskai čiuoti su atstumu susijus į išmetam ųjų teršal ų kiek į, užregistruotoms komponent ų koncent ­
racijos ver čių, išmetam ųjų duj ų mas ės srauto, transporto priemon ės grei čio ir kit ų transporto priemon ės duomen ų 
kreiv ėms turi b ūti taikoma pataisa atsižvelgiant į laik ą. Siekiant palengvinti pataisos atsižvelgiant į laik ą taikym ą, 
duomenys, kuriems taikomas derinimas pagal laik ą, turi b ūti užregistruoti vienu duomen ų registravimo įtaisu arba 
naudojant sinchronizuot ą laiko žym ą pagal 1 pried ėlio 5.1 punkt ą. Pataisa atsižvelgiant į laik ą taikoma ir para ­
metr ų derinimas atliekamas laikantis 3.1–3.3 punktuose aprašytos sekos.  
3.1. Pataisos atsižvelgiant į laik ą taikymas komponent ų koncentracijos vert ėms 
Naudojant vis ų komponent ų koncentracijos vertes nubr ėžtoms kreiv ėms turi b ūti taikoma pataisa atsižvelgiant į 
laik ą; šiuo tikslu naudojamas atvirkštinis keitimas, atsižvelgiant į atitinkamo analizatoriaus transformacijos trukm ę. 
Analizatori ų transformacijos trukm ė nustatoma pagal 2 pried ėlio 4.4 punkt ą: 
c i;c ðt Ä Δt t;i Þ ¼ c i;r ðtÞ 
čia: 
c i,c i komponento koncentracija, kuriai taikyta pataisa atsižvelgiant į laik ą, kaip laiko  t funkcija;  
c i,r neskiesto i komponento koncentracija kaip laiko  t funkcija;  
Δt t,i i komponent ą išmatavusio analizatoriaus transformacijos trukm ė t.LT L 175/144 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2. Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto pataisa atsižvelgiant į laik ą 
Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuokliu išmatuotam išmetam ųjų duj ų mas ės srautui taikoma pataisa atsižvelgiant 
į laik ą ir šiuo tikslu naudojamas atvirkštinis keitimas atsižvelgiant į išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklio 
transformacijos trukm ę. Srauto matuoklio transformacijos trukm ė nustatoma pagal 2 pried ėlio 4.4.9 punkt ą: 
q m;c ðt Ä Δt t;m Þ ¼ q m;r ðtÞ 
čia: 
q m,c išmetam ųjų duj ų mas ės srautas, kuriam taikyta pataisa atsižvelgiant į laik ą, kaip laiko t funkcija;  
q m,r nepraskiest ų išmetam ųjų duj ų mas ės srautas kaip laiko t funkcija;  
Δt t,m išmetam ųjų duj ų mas ės srauto matuoklio transformacijos trukm ė t. 
Jeigu išmetam ųjų duj ų mas ės srautas nustatomas naudojant ECU duomenis arba jutikl į, turi b ūti atsižvelgiama į 
papildom ą transformacijos trukm ę, nustatyt ą taikant apskai čiuoto išmetam ųjų duj ų mas ės srauto ir pagal 3 
pried ėlio 4 punkt ą išmatuoto išmetam ųjų duj ų mas ės srauto abipus ę koreliacij ą. 
3.3. Transporto priemon ės duomen ų gavimo derinimas laiko atžvilgiu  
Iš jutiklio arba ECU gauti kiti duomenys derinami atsižvelgiant į laik ą, ir šiuo tikslu naudojama abipus ė koreliacija 
su tinkamais išmetam ųjų teršal ų duomenimis (pvz., komponento koncentracijos vert ėmis).  
3.3.1.  Iš skirting ų šaltini ų gauti transporto priemon ės grei čio rodmenys  
Norint transporto priemon ės greit į laiko atžvilgiu suderinti su išmetam ųjų duj ų mas ės srautu, pirmiausia b ūtina 
nubr ėžti patvirtint ą grei čio kreiv ę. Jeigu transporto priemon ės grei čio rodmenys gaunami iš keli ų šaltini ų (pvz., 
GPS, jutiklio ar ECU), grei čio vert ės suderinamos taikant abipus ę koreliacij ą. 
3.3.2.  Transporto priemon ės greitis su išmetam ųjų duj ų mas ės srautu  
Transporto priemon ės greitis laiko atžvilgiu derinamas su išmetam ųjų duj ų mas ės srautu ir naudojama išmetam ųjų 
duj ų mas ės srauto bei transporto priemon ės grei čio ir teigiamo pagrei čio sandaugos abipus ė koreliacija.  
3.3.3.  Kiti signalai  
Derinimo laiko atžvilgiu leidžiama netaikyti tiems signalams, kuri ų vert ės kinta iš l ėto ir nedideliu vert ės intervalu, 
pvz., aplinkos oro temperat ūros. 
4. ŠALTASIS PALEIDIMAS  
Šaltojo paleidimo tarpsnis apima pirm ąsias 5 minutes po vidaus degimo variklio pradinio įjungimo. Jeigu aušina ­
mojo skys čio temperat ūrą įmanoma nustatyti patikimai, šaltojo variklio paleidimo tarpsnis baigiasi, kai aušinamojo 
skys čio temperat ūra pirm ą kart ą pakyla iki 343 K (70 °C), ta čiau ne v ėliau negu po 5 minu čių nuo variklio 
pradinio įjungimo. Per šalt ąjį paleidim ą išmetamas teršal ų kiekis užregistruojamas.  
5. IŠJUNGIANT VARIKL Į IŠMETAMO TERŠAL Ų KIEKIO MATAVIMAS  
Visi išjungus vidaus degimo varikl į išmatuoti akimirkiniai išmetam ųjų teršal ų arba išmetam ųjų duj ų kiekiai užre ­
gistruojami. Užregistruotos vert ės v ėliau atskirai apdorojant duomenis prilyginamos nuliui. Vidaus degimo variklis 
laikomas išjungtu, jeigu taikomi šie du kriterijai: užregistruotas variklio s ūkių skai čius yra < 50 rpm; išmatuotoji 
išmetam ųjų duj ų mas ės srauto vert ė yra < 3 kg/h; išmatuotoji išmetam ųjų duj ų mas ės srauto vert ė, varikliui 
veikiant tuš čiąja eiga, sumaž ėja iki 15 proc. nuostoviosios b ūsenos išmetam ųjų duj ų mas ės srauto.  
6. TRANSPORTO PRIEMON ĖS ALTITUD ĖS NUOSEKLUMO PATIKRA  
Jeigu kyla pagr įstų abejoni ų, kad transporto priemon ės maršruto altitud ės vert ė viršija nustatyt ąją šio priedo 5.2 
punkte, ir jeigu altitud ė matuojama naudojant tik GPS, GPS altitud ės duomen ų nuoseklumas tikrinamas ir, jeigu 
reikia, pataisomas. Duomen ų nuoseklumas tikrinamas naudojant GPS gautus ilgumos, platumos ir altitud ės duome ­
nis, kurie palyginami su skaitmeniniame vietov ės modelyje ar tinkamo mastelio topografiniame žem ėlapyje nuro ­
dyta altitude. Matavimai, kurie nuo topografiniame žem ėlapyje nurodytos altitud ės vert ės skiriasi daugiau negu 40 
m, ištaisomi rankiniu b ūdu ir pažymimi.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/145
 
7. NAUDOJANT GPS NUSTATYTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS GREI ČIO VERT ĖS NUOSEKLUMO PATIKRA  
Naudojant GPS nustatytos transporto priemon ės grei čio vert ės nuoseklumas tikrinamas apskai čiuojant vis ą marš ­
ruto ilg į ir j į lyginant su atskaitos matavimais, naudojant jutikl į, patvirtint ą ECU arba skaitmeninio keli ų tinklo arba 
topografin į žem ėlap į. Privaloma ištaisyti akivaizdžias GPS duomen ų paklaidas, pvz., prieš nuoseklumo patikros 
pradži ą taikyti maršruto apskai čiavimo jutikl į. Turi b ūti išsaugoma pradini ų ir netaisyt ų duomen ų rinkmena ir 
pažymimi visi taisyti duomenys. Ištaisyt ų duomen ų nepertraukiamoji trukm ė neturi b ūti ilgesn ė negu 120 sek., o 
visa trukm ė – ilgesn ė negu 300 sek. Visas maršruto ilgis, apskai čiuotas naudojant ištaisytus GPS duomenis, nuo 
atskaitinio ilgio neturi skirtis daugiau negu 4 proc. Jeigu GPS duomenys min ėtų reikalavim ų neatitinka ir jeigu n ėra 
kito patikimo transporto priemon ės grei čio šaltinio, bandymo rezultatai laikomi negaliojan čiais. 
8. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO PATAISA  
8.1. Dr ėgnio pataisa  
Jeigu matuojami sausosios b ūsenos išmetamieji teršalai, išmatuotos koncentracijos vert ės turi b ūti perskai čiuojamos 
dr ėgnoms dujoms:  
čia: 
c wet ¼ k w Ü c dry 
c wet dr ėgno teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procentais;  
c dry sausojo teršalo koncentracija (ppm) arba t ūrio procentais;  
k w dr ėgnio pataisos koeficientas.  
Apskai čiuojant  k w turi b ūti taikoma ši lygtis:  
k w ¼ Í 1 
1 þ α Ü 0,005 Ü ðc co 2 þ c co Þ Ä k w1 Î 
Ü 1,008  
čia: 
k w1 ¼ 1,608 Ü H a 
1 000 þ ð1,608 Ü H a Þ 
čia: 
H a įsiurbiamo oro dr ėgnis [g vandens kilograme sauso oro];  
c CO2 sauso CO  2 koncentracija [%];  
c CO sauso CO koncentracija [%]  
α molinis vandenilio santykis.  
8.2. NOx taikoma aplinkos oro dr ėgnio ir temperat ūros pataisa  
Išmetamam NO  x kiekiui aplinkos oro dr ėgnio ir temperat ūros pataisa n ėra taikoma.  
9. AKIMIRKINI Ų DUJINI Ų TERŠAL Ų KOMPONENT Ų KIEKI Ų NUSTATYMAS  
9.1. Įvadas  
Nepraskiest ų išmetam ųjų duj ų komponentai matuojami ir j ų ėminiai imami naudojant 2 pried ėlyje aprašytus 
matavimo ir ėmini ų ėmimo analizatorius. Atitinkam ų neskiest ų komponent ų koncentracijos matuojamos pagal 
1 pried ėlio nuostatas. Duomenys pataisomi ir suderinami atsižvelgiant į laik ą pagal 3 punkto nuostatas.  
9.2. NMHC ir CH  4 koncentracijos apskai čiavimas  
Matuojant metano kiek į, kai naudojamas angliavandenili ų be metano skyriklis su liepsnin ės jonizacijos detekto ­
riumi (NMC FID), NMHC apskai čiavimas priklauso nuo kalibravimo duj ų / metodo, pasirinkto atliekant nulio / 
matavimo intervalo nustatym ą / kalibravim ą. Jeigu matuojant THC FID yra naudojamas be NMC, FID turi b ūti 
kalibruojamas įprastu b ūdu naudojant propan ą / or ą arba propan ą / N  2 . Kalibruojant FID, kuriuose yra NMC, 
leidžiama taikyti šiuos metodus:LT L 175/146 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
a) iš propano / oro sudarytos kalibravimo dujos aplenkia NMC;  
b) iš metano / oro sudarytos kalibravimo dujos teka per NMC.  
Primygtinai rekomenduojama metano FID kalibruoti naudojant metano / oro mišin į, kuris teka per NMC.  
Jeigu pasirenkamas a metodas, CH  4 koncentracija ir NMHC koncentracija apskai čiuojamos taip:  
c CH  4 ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ 
ðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=NMCÞ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
Jeigu pasirenkamas b metodas, CH  4 koncentracija ir NMHC koncentracija apskai čiuojamos taip:  
c CH  4 ¼ c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h ÜðE E Ä E M Þ 
c NMHC ¼ c HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä c HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
ðE E Ä E M Þ 
čia: 
c HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka ne per NMC [ppmC  1 ]; 
c HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 arba C  2 H 6 teka per NMC [ppmC  1 ]; 
r h 2 pried ėlio 4.3.3 punkto b papunktyje apibr ėžtas angliavandenili ų atsako koeficientas;  
E M 2 pried ėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibr ėžtas veiksmingumas pagal metan ą; 
E E 2 pried ėlio 4.3.4 punkto b papunktyje apibr ėžtas veiksmingumas pagal etan ą. 
Jeigu metano FID kalibruojamas naudojant skyrikl į (b metodas), 2 pried ėlio 4.3.4 punkto a papunktyje apibr ėžta 
metano konversijos veiksmingumo vert ė turi b ūti nulin ė. Tankio vert ė, pasirenkama apskai čiuojant NMHC mas ę, 
turi atitikti bendro angliavandenili ų kiekio tank į esant 273,15 K temperat ūrai ir 101,325 kPa sl ėgiui ir priklauso 
nuo degal ų tipo.  
10. IŠMETAM ŲJŲ DUJ Ų MAS ĖS SRAUTO NUSTATYMAS  
10.1.  Įvadas  
Norint pagal 11 ir 12 punkt ų nuostatas apskai čiuoti akimirkin į išmetam ųjų teršal ų kiek į b ūtina nustatyti išmeta ­
m ųjų duj ų mas ės sraut ą. Išmetam ųjų duj ų mas ės srautas nustatomas taikant vien ą iš 2 pried ėlio 7.2 punkte 
nurodyt ų tiesioginio matavimo metod ų. Išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą leidžiama apskai čiuoti ir pagal 10.2–10.4 
punkt ų nuostatas.  
10.2.  Apskai čiavimo metodas naudojant oro mas ės sraut ą ir degal ų mas ės sraut ą 
Akimirkin į išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą, naudojant oro mas ės sraut ą ir degal ų mas ės sraut ą, galima apskai čiuoti 
taip:  
q mew;i ¼ q maw ;i þ q mf;i 
čia: 
q mew,i akimirkinis išmetam ųjų duj ų mas ės srautas [kg/s];  
q maw,i akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s];  
q mf,i akimirkinis degal ų mas ės srautas [kg/s].LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/147
 
Jeigu oro mas ės srautas ir degal ų mas ės srautas arba išmetam ųjų duj ų mas ės srautas nustatomi remiantis ECU 
rodmenimis, apskai čiuotas akimirkinis išmetam ųjų duj ų mas ės srautas turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus 
išmetam ųjų duj ų mas ės srautui taikomus tiesiškumo reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo 
reikalavimus.  
10.3.  Apskai čiavimo metodas naudojant oro mas ės sraut ą ir oro srauto bei degal ų santyk į 
Akimirkin į išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą, naudojant oro mas ės sraut ą ir oro srauto bei degal ų santyk į, galima 
apskai čiuoti taip:  
q mew;i ¼ q maw ;i Ü Í 
1 þ 1 
A=F st · λ i Î 
čia: 
A=F st ¼ 138,0 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
12,011 þ 1,008 Ü α þ 15,9994 Ü ε þ 14,0067 Ü δ þ 32,0675 Ü γ 
λ i ¼ Ê 
100 Ä c CO Ü10 Ä4 
2 Ä c HCw Ü 10 Ä4 Ì 
þ A 
α 
4 Ü 1 Ä 2Üc CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 
1 þ c CO Ü10 Ä4 
3,5Üc CO2 Ä ε 
2 Ä δ 
2 ! 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 Þ 
4,764 Ü Ê 
1 þ α 
4 Ä ε 
2 þ γ Ì 
Ü ðc CO2 þ c CO Ü 10 Ä4 þ c HCw Ü 10 Ä4 Þ 
čia: 
q maw,i akimirkinis įsiurbiamo oro mas ės srautas [kg/s];  
A/F  st stechiometrinis oro srauto ir degal ų srauto santykis [kg/kg];  
λ i akimirkinio perteklinio oro koeficientas;  
c CO2 sauso CO  2 koncentracija [%];  
c CO sauso CO koncentracija [%];  
c HCw dr ėgn ų HC koncentracija [ppm];  
α molinis vandenilio santykis (H/C);  
β molinis anglies santykis (C/C);  
γ molinis sieros santykis (S/C);  
δ molinis azoto santykis (N/C);  
ε molinis deguonies santykis (O/C).  
Koeficientai žymi degalus C  β H α O ε N δ S γ , kai anglies turin čio kuro degal ų atveju β = 1. Išmetam ų HC koncent ­
racija paprastai b ūna žema, tod ėl į ją galima neatsižvelgti, kai apskai čiuojama  λ. 
Jeigu oro mas ės srautas ir oro bei degal ų santykis nustatomas remiantis ECU rodmenimis, apskai čiuotas akimirkinis 
išmetam ųjų duj ų mas ės srautas turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus išmetam ųjų duj ų mas ės srautui taikomus 
tiesiškumo reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo reikalavimus.  
10.4.  Apskai čiavimo metodas naudojant degal ų mas ės sraut ą ir oro srauto su degalais santyk į 
Akimirkin į išmetam ųjų duj ų mas ės sraut ą, naudojant degal ų mas ės sraut ą ir oro srauto bei degal ų santyk į (apskai ­ 
čiuot ą su A/F  st ir λ pagal 10.3 punkto nuostatas), galima apskai čiuoti taip:  
q mew;i ¼ q mf;i Ü ð1 þ A=F st Ü λ i Þ 
Apskai čiuotas akimirkinis išmetam ųjų duj ų mas ės srautas turi atitikti 2 pried ėlio 3 punkte išd ėstytus išmetam ųjų 
duj ų mas ės srautui taikomus tiesiškumo reikalavimus ir 3 pried ėlio 4.3 punkte nurodytus patvirtinimo reikalavi ­
mus.LT L 175/148 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
11. AKIMIRKIN ĖS IŠMETAM ŲJŲ DUJINI Ų TERŠAL Ų KOMPONENT Ų MAS ĖS APSKAI ČIAVIMAS  
Akimirkin ė išmetam ųjų teršal ų mas ė [g/s] nustatoma atitinkamo teršalo akimirkin ę koncentracij ą [ppm] dauginant 
iš akimirkinio išmetam ųjų duj ų mas ės srauto [kg/s], abi vertes pataisant ir suvienodinant, atsižvelgiant į trans ­
formacijos trukm ę bei į 1 lentel ėje nurodyt ą atitinkam ą u vert ę. Jeigu matuojamos sausosios b ūsenos dujos, prieš 
atliekant bet kokius kitus apskai čiavimus akimirkin ėms komponento koncentracijos vert ėms taikoma dr ėgnio 
pataisa pagal 8.1 punkt ą. Jeigu pasitaiko, neigiamos akimirkinio išmetam ųjų teršal ų kiekio vert ės įtraukiamos 
atliekant v ėlesnius duomen ų vertinimus. Analizatoriumi, srauto matuokliu, jutikliu arba ECU nustatytos parametro 
vert ės naudojamos apskai čiuojant akimirkin į išmetam ųjų teršal ų kiek į [g/s]. Taikoma ši lygtis:  
čia: 
m gas;i ¼ u gas · c gas;i · q mew;i 
m gas,i išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento mas ė [g/s];  
u gas išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento tankio santykis su 1 lentel ėje nurodytu bendruoju išmetam ųjų 
duj ų tankiu;  
c gas,i išmatuota išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento koncentracija išmetamosiose dujose [ppm];  
q mew,i išmatuotas išmetam ųjų duj ų mas ės srautas [kg/s];  
dujinis  atitinkamas komponentas;  
i matavimo numeris.  
1 lentel ė 
Nepraskiest ų išmetam ųjų duj ų u vert ės, apib ūdinan čios išmetam ųjų duj ų komponento arba i teršalo 
[kg/m  3 ] tanki ų santyk į su išmetam ųjų duj ų tankiu [kg/m  3 ] ( 6 ) 
Degalai  ρ[kg/m  3 Komponentas ar teršalas i  
NO  x CO HC  CO  2 O 2 CH  4 
ρ gas [kg/m  3 ] 
2,053  1,250  (  1 ) 1,9636  1,4277  0,716  
u gas ( 2 ), (  6 ) 
Dyzelinas (B7)  1,2943  0,001586  0,000966  0,000482  0,001517  0,001103  0,000553  
Etanolis (ED95)  1,2768  0,001609  0,000980  0,000780  0,001539  0,001119  0,000561  
SGD (  3 ) 1,2661  0,001621  0,000987  0,000528 (  4 ) 0,001551  0,001128  0,000565  
Propanas  1,2805  0,001603  0,000976  0,000512  0,001533  0,001115  0,000559  
Butanas  1,2832  0,001600  0,000974  0,000505  0,001530  0,001113  0,000558  
SND (  5 ) 1,2811  0,001602  0,000976  0,000510  0,001533  0,001115  0,000559  
Benzinas (E10)  1,2931  0,001587  0,000966  0,000499  0,001518  0,001104  0,000553  
Etanolis (E85)  1,2797  0,001604  0,000977  0,000730  0,001534  0,001116  0,000559  
( 1 ) Priklauso nuo degal ų. 
( 2 ) Kai  λ= 2, oras yra sausas, esant 273 K bei 101,3 kPa. 
( 3 ) u paklaida yra 0,2 proc., jeigu mas ės sud ėtis: C=66–76 %; H=22–25 %; N=0–12 %. 
( 4 ) NMHC remiantis CH  2,93 (THC kiekiui taikomas CH  4 u gas koeficientas). 
( 5 ) u paklaida 0,2 proc., jeigu mas ės sud ėtis: C  3 =70–90 %; C  4 =10–30 %. 
( 6 ) u gas yra bematis parametras; u  gas vert ės apima perskai čiavim ą kitais vienetais siekiant užtikrinti, kad akimirkinis išmetam ųjų 
teršal ų kiekis b ūtų nustatomas nurodytais fiziniais vienetais, t. y. g/s.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/149
 
12. AKIMIRKINIO IŠMETAM Ų KIET ŲJŲ DALELI Ų KIEKIO APSKAI ČIAVIMAS  
Šiame skirsnyje bus apibr ėžti akimirkinio išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekio apskai čiavimo reikalavimai, kai mata ­
vimas taps privalomas.  
13. DUOMEN Ų PATEIKIMAS IR J Ų MAINAI  
Naudojant 8 pried ėlio 2 punkte nurodyt ą standartin ę ataskaitos rinkmen ą, duomen ų mainai turi vykti tarp 
matavimo sistem ų ir programin ės duomen ų vertinimo įrangos. Bet koks išankstinis duomen ų apdorojimas (pvz., 
pataisos laiko atžvilgiu taikymas pagal 3 punkto nuostatas arba naudojant GPS nustatyto transporto priemon ės 
grei čio signalo pataisa pagal 7 punkt ą) turi b ūti atliekamas naudojant matavim ų sistem ų programin ę valdymo 
įrang ą ir užbaigiamas prieš ataskaitos rinkmenos parengim ą. Jeigu duomenys taisomi ar apdorojami dar prieš juos 
įtraukiant į duomen ų ataskaitos rinkmen ą, pirminiai neapdoroti duomenys saugomi kokyb ės užtikrinimo ir kont ­
rol ės tikslais. Tarpini ų ver čių apvalinti neleidžiama.LT L 175/150 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5 pried ėlis 
Maršruto kintan čių s ąlyg ų tikrinimas ir galutinio RDE išmetam ųjų teršal ų kiekio apskai čiavimas pagal 1 metod ą 
(slankiojo vidurkinimo intervalas)  
1. ĮVADAS  
Taikant slankiojo vidurkinimo intervalo metod ą galima įvertinti įprastin ėmis važiavimo s ąlygomis išmetam ą teršal ų 
kiek į (RDE), kai, taikant nustatyt ą skal ę, atliekamas bandymas. Bandymas skirstomas į poskirsnius (intervalus), ir 
tolesniu statistiniu duomen ų apdorojimu nustatoma, kuris intervalas yra tinkamas transporto priemon ės RDE 
nustatyti.  
Interval ų atitiktis reikalavimams užtikrinama jiems b ūding ą su nuvažiuotu atstumu susijus į išmetam ą CO  2 kiek į ( 1 ) 
lyginant su standartine kreive. Bandymas laikomas užbaigtu, jeigu į jį buvo įtrauktas pakankamas įprast ų interval ų 
skai čius, įskaitant skirtingo grei čio atkarpas (važiavimas mieste, užmiestyje, greitkeliu).  
1 etapas. Duomen ų skirstymas dalimis ir per šalt ąjį variklio paleidim ą išmetamo teršal ų kiekio pašalinimas (4 
pried ėlio 4 punktas);  
2 etapas. Per poskirsnius arba intervalus išmesto teršal ų kiekio apskai čiavimas (3.1 punktas);  
3 etapas. Įprast ų interval ų nustatymas (4 punktas);  
4 etapas. Maršruto užbaigimo patikra ir jo atitikties reikalavimams patikra (5 punktas);  
5 etapas. Išmetam ųjų teršal ų kiekio apskai čiavimas naudojant įprastus intervalus (6 punktas).  
2. ŽENKLAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
Žymuo i rodo laiko tarpsn į. 
Žymuo j rodo interval ą. 
Žymuo k rodo kategorij ą (t = bendrai, u = mieste, r = užmiestyje, m = greitkeliu) arba b ūding ąją CO  2 kreiv ę cc).  
Žymuo „gas“ (dujinis) rodo reglamentuojamus išmetam ųjų duj ų komponentus (pvz., NO  x , CO, PN).  
Δ – skirtumas  
≥ – didesnis arba lygus  
# – skai čius 
% – proc.  
≤ – mažesnis arba lygus  
a 1, b 1 – b ūdingosios CO  2 kreiv ės koeficientai  
a 2, b 2 – b ūdingosios CO  2 kreiv ės koeficientai  
d j – j intervalo ilgis [km]  
f k – važiavimo atkarp ų mieste, užmiestyje ir greitkeliu svoriniai koeficientai  
h – interval ų ilgis, palyginti su b ūding ąja CO  2 kreive [%]LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/151  
( 1 ) Hibridini ų transporto priemoni ų suvartojamas bendras energijos kiekis perskai čiuojamas į CO  2 . Perskai čiavimo taisykl ės išd ėstomos 
antrame etape.
 h j – j intervalo ilgis, palyginti su b ūding ąja CO  2 kreive [%]  
h k – važiavimo atkarp ų mieste, užmiestyje ir greitkeliu bei viso maršruto sud ėtingumo žymuo  
k 11, k 12 – svorin ės funkcijos koeficientai  
k 21, k 21 – svorin ės funkcijos koeficientai  
M CO2,ref  – etalonin ė CO  2 mas ė [g] 
M gas – išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento mas ė arba kiet ųjų daleli ų kiekis [g] ar [#]  
M gas,j – išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento mas ė arba kiet ųjų daleli ų kiekis j intervale [g] arba 
[#] 
M gas,d – su nuvažiuotu atstumu susij ęs išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento kiekis [g/km] arba 
[#/km]  
M gas,d,j  – su nuvažiuotu atstumu j intervale susij ęs išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento kiekis 
[g/km] arba j [g/km] arba [#/km]  
N k – važiavimo atkarpose mieste, užmiestyje ir greitkeliu numatyt ų interval ų skai čius 
P 1 , P 2 , P 3 – atskaitos taškai  
t – laikas [s]  
t 1,j – j vidurkinimo intervalo pirmoji sekund ė [s] 
t 2,j – j vidurkinimo intervalo paskutinioji sekund ė [s] 
t i – bendra i etapo trukm ė [s] 
t i,j – bendra i etapo trukm ė atsižvelgiant  į j interval ą [s] 
tol 1 – pirminis leidžiamasis transporto priemon ės b ūdingosios CO  2 kreiv ės nuokrypis [%]  
tol 2 – antrinis leidžiamasis transporto priemon ės b ūdingosios CO  2 kreiv ės nuokrypis [%]  
t t – bandymo trukm ė [s] 
v – transporto priemon ės greitis [km/h]  
v – vidutinis važiavimo interval ų greitis [km/h]  
v i – tikrasis transporto priemon ės greitis per i laiko tarpsn į [km/h]  
v j – vidutinis transporto priemon ės greitis j intervale [km/h]  
v P1 ¼ 19 km=h – vidutinis greitis WLTC mažo grei čio faz ės metuLT L 175/152 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
v P2 ¼ 56,6  km=h – vidutinis greitis WLTC didelio grei čio faz ės metu  
v P3 ¼ 92,3  km=h – vidutinis greitis WLTC labai didelio grei čio faz ės metu  
w – svorinis interval ų koeficientas  
w j – svorinis j intervalo koeficientas  
3. SLANKIOJO VIDURKINIMO INTERVALAS  
3.1. Vidurkinimo intervalo apibr ėžtis 
Pagal 4 pried ėlio nuostatas apskai čiuotas akimirkinis išmetam ųjų teršal ų kiekis integruojamas naudojant etalonine 
CO  2 mase pagr įstą slankiojo vidurkinimo interval ą. Apskai čiuojama vadovaujantis šiuo principu: apskai čiuojamas 
ne viso duomen ų rinkinio, o viso duomen ų rinkinio poskirsni ų išmetam ųjų teršal ų kiekis, ir ši ų poskirsni ų ilgis 
nustatomas taip, kad b ūtų užtikrinama atitiktis per etalonin į laboratorijos cikl ą transporto priemon ės išmestai CO  2 
masei. Slankusis vidurkis apskai čiuojamas naudojant laiko poslink į, atitinkant į duomen ų imties ėmimo dažnum ą. 
Išmetam ųjų teršal ų kiekiui vidurkinti naudojami poskirsniai vadinami vidurkinimo intervalais. Šiame punkte apra ­ 
šyt ą apskai čiavim ą galima atlikti naudojant paskutin į tašk ą (gale) arba pirm ąjį tašk ą (priekyje).  
Apskai čiuojant išmetamo CO  2 mas ę, išmetam ų teršal ų kiek į ir vidurkinimo interval ų ilg į, n ėra atsižvelgiama į šiuos 
duomenis:  
— prietais ų periodini ų patikr ų duomenis ir (arba) duomenis, gautus po nulinio atsako poslinkio patikr ų; 
— per šalt ąjį variklio paleidim ą išmest ą teršal ų kiek į, nustatyt ą pagal 4 pried ėlio 4.4 punkt ą; 
— transporto priemon ės antžemin į greit į, mažesn į kaip 1 km/h;  
— bet kok į bandymo interval ą, per kur į vidaus degimo variklis yra išjungiamas.  
Išmetam ųjų teršal ų mas ė (arba kiet ųjų daleli ų kiekis)  M  gas,j nustatoma integruojant akimirkin į išmetam ųjų teršal ų 
kiek į g/s (arba #/s, jei tai kiet ųjų daleli ų kiekis), apskai čiuot ą pagal 4 pried ėlio nuostatas.  
1 pav.  
Transporto priemon ės grei čio kitimas laiko atžvilgiu. Vidutinio transporto priemon ės išmest ų teršal ų, 
pradedant skai čiuoti nuo pirmojo vidurkinimo intervalo, kiekio kitimas laiko atžvilgiu
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/153
 
2 pav.  
CO  2 mas ės apibr ėžtis remiantis vidurkinimo intervalais
  
j vidurkinimo intervalo trukm ė ðt 2;j Ä t 1;j Þ nustatoma taip:  
M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã M  CO  2;ref 
čia: 
M CO  2 ðt i;j Þ CO  2 mas ė, išmatuota nuo bandymo pradžios iki t  2,j laiko [g];  
M CO  2;ref pus ė CO  2 mas ės [g], kuri ą transporto priemon ė išmeta per pasaulin į suderint ą lengv ųjų transporto 
priemoni ų bandymo cikl ą (toliau – WLTC), aprašyt ą JT EEK bendrajame techniniame reglamente Nr. 15 
„Pasaulin ė suderinta lengv ųjų automobili ų bandym ų proced ūra“ (ECE/TRANS/180/Add.15; I tipo 
bandymas, įskaitant šalt ąjį variklio paleidim ą), cikl ą; 
t 2,j turi b ūti pasirenkama kaip:  
M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref Ï M  CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ 
Δt yra duomen ų imties ėmimo laikotarpis.  
CO  2 mas ės apskai čiuojamos naudojant intervalus ir šiuo tikslu integruojant akimirkinius išmetam ųjų teršal ų 
kiekius, apskai čiuotus pagal šio priedo 4 pried ėlyje išd ėstytas nuostatas.  
3.2. Per intervalus išmest ų teršal ų kieki ų ir vidurki ų apskai čiavimas  
Pagal 3.1 punkto nuostatas kiekvieno intervalo atveju apskai čiuojama:  
— išmesti vis ų šiame priede nurodyt ų su nuvažiuotu atstumu susijusi ų teršal ų kiekiai M gas,d,j  ; 
— išmestas su nuvažiuotu atstumu susijusio CO  2 kiekis  M  CO2,d,j  ; 
— vidutinis transporto priemon ės greitis. v jLT L 175/154 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4. INTERVAL Ų VERTINIMAS  
4.1. Įvadas  
Bandomosios transporto priemon ės kintan čios s ąlygos nustatomos remiantis transporto priemon ės išmetamo CO  2 
kiekio kitimu, atsižvelgiant į vidutin į greit į, išmatuotu atliekant tipo patvirtinim ą, ir yra vadinamos b ūding ąja 
transporto priemon ės išmetamo CO  2 kiekio kreive.  
Siekiant nustatyti su nuvažiuotu atstumu susijus į išmetam ą CO  2 kiek į, transporto priemon ė išbandoma ant traukos 
stendo taikant transporto priemon ės kelio apkrovos parametrus, nustatytus remiantis JT EEK bendrojo techninio 
reglamento Nr. 15 „Pasaulin ė suderinta lengv ųjų automobili ų bandym ų proced ūra“ 4 priede nustatyta tvarka 
(ECE/TRANS/180/Add.15). Nustatant kelio apkrov ą, neatsižvelgiama į papildom ą transporto priemon ės mas ę 
atliekant RDE bandym ą, pvz., į antr ąjį vairuotoj ą arba PEMS įrang ą. 
4.2. B ūdingosios CO  2 kreiv ės atskaitos taškai  
Kreivei nubr ėžti b ūtini atskaitos taškai  P 1, P 2 ir P 3 nustatomi taip:  
4.2.1.  Atskaitos taškas P  1 
v P1 ¼ 19 km=h vidutinis greitis WLTC mažo grei čio faz ės metu)  
M CO  2;d;P 1 = WLTC mažo grei čio faz ės metu transporto priemon ės išmetamas CO  2 kiekis × 1,2 [g/km]  
4.2.2.  Atskaitos taškas P  2 
4.2.3.  v P2 ¼ 56,6 km =h(vidutinis greitis WLTC didelio grei čio faz ės metu)  
M CO  2;d;P 2 = WLTC didelio grei čio faz ės metu transporto priemon ės išmetamas CO  2 kiekis × 1,1 [g/km]  
4.2.4.  Atskaitos taškas P  3 
4.2.5.  v P3 ¼ 92,3 km =h (vidutinis greitis WLTC labai didelio grei čio faz ės metu)  
M CO  2;d;P 3 = WLTC didelio grei čio faz ės metu transporto priemon ės išmetamas CO  2 kiekis × 1,05 [g/km]  
4.3. B ūdingosios CO  2 kreiv ės br ėžimas  
Naudojant 4.2 punkte nustatytus atskaitos taškus b ūdingoji išmetamo CO  2 kiekio kreiv ė apskai čiuojama kaip 
vidutinio grei čio funkcija, ir šiuo tikslu taikomos dvi tiesin ės atkarpos ( P 1 , P 2 ) ir ( P 2 , P 3 ). Atkarpos ( P 2 , P 3 ) 
vert ė neviršija 145 km/h transporto priemon ės grei čio ašyje. B ūdingoji kreiv ė apibr ėžiama šiomis lygtimis:  
atkarpos ( P 1 ,P 2 ): 
M CO  2;d;CC ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kai: a  1 ¼ ðM CO  2;d;P 2 Ä M  CO  2;d;P 1 Þ=ðv P2 Ä v P1 Þ 
bei: b  1 ¼ M  CO  2;d;P 1 Ä a 1 v P1 
atkarpos ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d;C C ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kai: a  2 ¼ ðM CO  2;d;P 3 Ä M  CO  2;d;P 2 Þ=ðv P 3 Ä v P 2 Þ 
bei: b  2 ¼ M  CO  2;d;P 2 Ä a 2 v P2LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/155
 
3 pav.  
Transporto priemon ės b ūdingoji CO  2 kreiv ė
 
4.4. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu intervalai  
4.4.1. Važiavimo mieste intervalo vidutinis transporto priemon ės greitis  v j yra mažesnis nei 45 km/h.  
4.4.2. Važiavimo užmiestyje intervalo vidutinis transporto priemon ės greitis  v j yra ne mažesnis kaip 45 km/h, bet 
mažesnis kaip 80 km/h.  
4.4.3. Važiavimo greitkeliu intervalo vidutinis transporto priemon ės greitis  v j yra ne mažesnis kaip 80 km/h, bet 
mažesnis kaip 145 km/h.  
4 pav.  
Transporto priemon ės b ūdingoji CO  2 kreiv ė. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu apibr ėžtys
  
5. MARŠRUTO IŠSAMUMO IR JO ATITIKTIES REIKALAVIMAMS PATIKRA  
5.1. Transporto priemon ės b ūdingosios CO  2 kreiv ės leidžiamieji nuokrypiai  
Transporto priemon ės b ūdingosios CO  2 kreiv ės pirminis nuokrypis ir papildomas nuokrypis atitinkamai yra  tol  1 = 
25 % ir  tol  2 = 50 %.LT L 175/156 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5.2. Bandymo išsamumo patikra  
Bandymas laikomas išsamiu, jeigu iš bendro interval ų skai čiaus apimama ne mažiau negu 15 proc. važiavimo 
mieste, užmiestyje ir greitkeliu interval ų. 
5.3. Bandymo atitikties reikalavimams patikra  
Bandymas laikomas atitinkan čiu reikalavimus, jeigu ne mažiau negu 50 proc. važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu interval ų atitinka apibr ėžtą b ūdingosios kreiv ės pirminio nuokrypio vert ę. 
Jeigu nepaisoma nustatyto mažiausiojo 50 proc. reikalavimo, viršutin ę teigiamojo nuokrypio  tol  1 vert ę galima 
didinti po 1 proc., kol pasiekiama 50 proc. įprastin ės intervalo vert ės. Jeigu taikomas šis b ūdas, tol  1 vert ė jokiais 
atvejais neturi viršyti 30 proc.  
6. IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO APSKAI ČIAVIMAS  
6.1. Su nuvažiuotu atstumu susijusio svertinio išmetam ųjų teršal ų kiekio apskai čiavimas  
Važiuojant mieste, užmiestyje ir greitkeliu bei viso maršruto metu išmetam ų teršal ų kiekis apskai čiuojamas kaip su 
nuvažiuotu atstumu susijusio išmetam ųjų teršal ų kiekio svertinis vidurkis.  
M gas;d;k ¼ P ðw j M gas;d;j Þ P w j k ¼ u; r; m 
Kiekvieno intervalo svorinis koeficientas  w j apibr ėžiamas kaip:  
Jei M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;C C ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
Tada  w j ¼ 1 
Jei 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ< M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
tada  w j ¼ k 11 h j þ k 12 
kai k 11 ¼ 1=ðtol 1 Ä tol  2 Þ 
ir k  12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jei 
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
tada  w j ¼ k 21 h j þ k 22 
kai k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
ir k  22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ 
Jei 
M CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ 
arba  
M CO2;d;j> M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  2=100Þ 
Tada  w j = 0 w j ¼ 0LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/157
 
čia: 
h j ¼ 100 · M CO2;d;j Ä M  CO2;d;CC ðv j Þ 
M CO2;d;cc ðv j Þ 
5 pav.  
Svorin ė vidurkinimo intervalo funkcija
  
6.2. Sud ėtingumo indeks ų apskai čiavimas  
Atskirai apskai čiuojami važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu kategorij ų sud ėtingumo indeksai:  
h k ¼ 1 
N k X 
h j k ¼ u; r; m 
ir viso maršruto:  
h t ¼ ƒ u h u þ ƒ r h r þ ƒ m h m 
ƒ u þ ƒ r þ ƒ m 
čia, ƒ  u , ƒ r ƒ m vert ės atitinkamai yra lygios 0,34, 0,33 ir 0,33.  
6.3. Per vis ą maršrut ą išmetamo teršal ų kiekio apskai čiavimas  
Naudojant su nuvažiuotu atstumu susijus į svertin į išmetam ųjų teršal ų kiek į, apskai čiuot ą pagal 6.1 punkt ą, per vis ą 
maršrut ą išmetamas kiekvieno dujinio teršalo kiekis, susij ęs su nuvažiuotu atstumu, apskai čiuojamas taip:  
M gas;d;t ¼ 1 000 · ƒ u · M  gas;d;u þ ƒ r · M  gas;d;r þ ƒ m · M  gas;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
o kiet ųjų daleli ų kiekis:  
M PN;d;t ¼ ƒ u · M  PN;d;u þ ƒ r · M  PN;d;r þ ƒ m · M  PN;d;m 
ðƒ u þ ƒ r þ ƒ m Þ 
čia, ƒ  u , ƒ r ƒ m vert ės atitinkamai yra lygios 0,34, 0,33 ir 0,33.LT L 175/158 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
7. SKAITINIAI PAVYZDŽIAI  
7.1. Vidurkinimo intervalo apskai čiavimas  
1 lentel ė 
Pagrindiniai apskai čiavimo parametrai  
M CO2,ref  [g] 610  
Vidurkinimo intervalo apskai čiavimo kryptis  Priekin ė 
Duomen ų nuskaitymo dažnis (Hz)  1  
6 paveiksle parodoma, kaip vidurkinimo intervalai apibr ėžiami naudojant duomenis, užregistruotus atliekant trans ­
porto priemon ės išmetam ų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą su PEMS. Siekiant užtikrinti aiškum ą toliau naudo ­
jamos tik pirmos 1 200 maršruto sekundži ų. 
Intervalai nuo 0 iki 43 sekund ės bei nuo 81 iki 86 sekund ės nenaudojami, nes šiais intervalais transporto 
priemon ės grei čio vert ė yra nulin ė. 
Pirmasis vidurkinimo intervalas prasideda laiko momentu  t 1,1 = 0 s ir baigiasi laiko momentu  t 2,1 = 524 s (3 
lentel ė). 
6 pav.  
Atliekant transporto priemon ės išmetam ų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą su PEMS užregistruotas 
akimirkinis išmetamas CO  2 kiekis, atsižvelgiant į laik ą. Sta čiakampio formos r ėmeliai apibr ėžia j intervalo 
trukm ę. Duomen ų grup ė „Įskaitinis = 100 / ne įskaitinis = 0“ nurodo sekundin ės sekos duomenis, į kuriuos, 
atliekant analiz ę, neatsižvelgiama.
  
7.2. Interval ų vertinimas  
2 lentel ė 
Būdingosios CO  2 kreiv ės apskai čiavimo parametrai  
WLTC mažo grei čio faz ės metu išmetamas CO  2 kiekis × 
1,2 (P  1 ) [g/km]  154  
WLTC didelio grei čio faz ės metu išmetamas CO  2 kiekis 
× 1,1 (P  2 ) [g/km]  96 
WLTC labai didelio grei čio faz ės metu išmetamas CO  2 
kiekis × 1,05 (P  3 ) [g/km]  120  
Atskaitos taškas  
P 1 v P1 ¼ 19,0  km=h M  CO  2;d;P 1 ¼ 154 g =km 
P 2 v P2 ¼ 56,6  km=h M  CO  2;d;P 2 ¼ 96 g=km 
P 3 v P3 ¼ 92:3 km =h M  CO  2;d;P 3 ¼ 120  g=kmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/159
 
Būdingoji CO  2 kreiv ė apibr ėžiama taip:  
atkarpos ( P 1 , P 2 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 1 v þ b 1 
kai 
a 1 ¼ ð96 Ä 154Þ=ð56:6 Ä 19:0Þ ¼ Ä 58 
37:6 ¼ Ä1:543  
ir b  1 ¼ 154 Ä ðÄ1,543Þ Ü 19,0 ¼ 154 þ 29,317 ¼ 183,317  
atkarpos ( P 2 , P 3 ): 
M CO  2;d ðvÞ ¼ a 2 v þ b 2 
kai 
a 2 ¼ ð120 Ä 96Þ=ð92:3 Ä 56:6Þ ¼ 24 
35:7 ¼ 0:672  
kai ir b  2 ¼ 96 Ä 0,672 Ü 56,6 ¼ 96 Ä 38,035 ¼ 57,965  
Svorini ų koeficient ų apskai čiavimo ir interval ų priskyrimo miesto, užmies čio ar greitkelio kategorijai pavyzdžiai:  
Intervalo #45:  
M CO2;d;45 ¼ 122,62  g=km 
v 45 ¼ 38,12 km =h 
Vidutinis greitis intervale yra mažesnis nei 45 km/h, tod ėl tai yra važiavimo mieste intervalas.  
Būdingoji kreiv ė: 
M CO  2;d;CC ðv 45 Þ ¼ a 1 v 45 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 38,12 þ 183,317 ¼ 124,498 g =km 
Patikrinimas:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;j Ï M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ Ï M  CO2;d;45 Ï M  CO2;d;CC ðv 45 Þ · ð1 þ tol  1=100Þ 
124,498 Ü ð1 Ä 25=100Þ Ï 122,62 Ï 124,498 Ü ð1 þ 25=100Þ 
93,373 Ï 122,62 Ï 155,622  
Gaunama:  w 45 ¼ 1 
Intervalo #556:  
M CO2;d;556 ¼ 72,15  g=km 
v 556 ¼ 50,12  km=h 
Vidutinis greitis intervale yra didesnis nei 45 km/h, bet mažesnis nei 80 km/h, tod ėl tai yra važiavimo mieste 
intervalas.LT L 175/160 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Būdingoji kreiv ė: 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ a 1 v 556 þ b 1 ¼ Ä1,543 Ü 50,12 þ 183,317 ¼ 105,982  g=km 
Patikrinimas:  
M CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;j< M  CO2;d;CC ðv j Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  2=100Þ Ï M  CO2;d;556< M  CO2;d;CC ðv 556 Þ · ð1 Ä tol  1=100Þ 
105,982 Ü ð1 Ä 50=100Þ Ï 72,15 < 105,982 Ü ð1 Ä 25=100Þ 
52,991 Ï 72,15 < 79,487  
Gaunama:  
h 556 ¼ 100 · M CO2;d;556 Ä M  CO2;d;CC ðv 556 Þ 
M CO2;d;CC ðv 556 Þ ¼ 100 · 72,15 Ä 105,982 
105,982 ¼ Ä31,922  
w 556 ¼ k 21 h 556 þ k 22 ¼ 0,04 Ü ðÄ31:922Þ þ 2 ¼ 0,723  
kai 
k 21 ¼ 1=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 1=ð50 Ä 25Þ ¼ 0,04  
ir k 22 ¼ k 12 ¼ tol  2=ðtol 2 Ä tol  1 Þ ¼ 50=ð50 Ä 25Þ ¼ 2 
3 lentel ė 
Skaitiniai išmetam ųjų teršal ų kiekio duomenys  
Intervalas 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
1 0  523  524  609,06  610,22  
2 1  523  524  609,06  610,22  
… …  …  …  …  
43 42  523  524  609,06  610,22  
44 43  523  524  609,06  610,22  
45 44  523  524  609,06  610,22  
46 45  524  525  609,68  610,86  
47 46  524  525  609,17  610,34  
… …  …  …  …  
100  99  563  564  609,69  612,74  
… …  …  …  …  
200  199  686  687  608,44  610,01  
… …  …  …  …  
474  473  1 024  1 025  609,84  610,60LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/161
 
Intervalas 
[#] t 1,j 
[s] t 2;j Ä Δt 
[s] t 2,j 
[s] M CO  2 ðt 2;j Ä ΔtÞ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ< M  CO  2;ref 
[g] M CO  2 ðt 2;j Þ Ä M  CO  2 ðt 1;j Þ ã CO  2;ref 
[g] 
475  474  1 029  1 030  609,80  610,49  
… …  …  …  
556  555  1 173  1 174  609,96  610,59  
557  556  1 174  1 175  609,09  610,08  
558  557  1 176  1 177  609,09  610,59  
559  558  1 180  1 181  609,79  611,23  
7.3. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu intervalai. Maršruto išsamumas  
Šiame skaitiniame pavyzdyje maršrutas sudarytas iš 7 036 vidurkinimo interval ų. 5 lentel ėje pateiktas interval ų, 
priskirt ų miesto, užmies čio ir greitkelio kategorijoms, atsižvelgiant į vidutin į transporto priemon ės greit į, ir suskirs ­
tyt ų grup ėmis pagal j ų atstum ą iki CO  2 būdingosios kreiv ės, skai čius. Maršrutas laikomas išsamiu, jeigu iš bendro 
interval ų skai čiaus apimama ne mažiau negu 15 proc. važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu interval ų. Be to, 
maršrutas laikomas atitinkan čiu reikalavimus, jeigu ne mažiau negu 50 proc. važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu interval ų atitinka apibr ėžtą b ūdingosios kreiv ės pirminio nuokrypio vert ę. 
4 lentel ė. 
Maršruto išsamumo ir jo atitikties reikalavimams patikra  
Važiavimo s ąlygos  Skai čiai Interval ų procentas  
Visi intervalai  
Važiavimas mieste  1 909  1 909/7 036*100=27,1 > 15  
Važiavimas užmiestyje  2 011  2 011/7 036*100=28,6 > 15  
Važiavimas greitkeliu  3 116  3 116/7 036*100=44,3 > 15  
Iš viso  1 909 + 2 011 + 3 116=7 036  
Įprasti intervalai  
Važiavimas mieste  1 514  1 514/1 909*100=79,3 > 50  
Važiavimas užmiestyje  1 395  1 395/2 011*100=69,4 > 50  
Važiavimas greitkeliu  2 708  2 708/3 116*100=86,9 > 50  
Iš viso  1 514 + 1 395 + 2 708=5 617LT L 175/162 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
6 pried ėlis 
Kintan čių maršruto s ąlyg ų tikrinimas ir galutinis RDE rezultatas, taikant 2 metod ą (galios paskirstymo metodas)  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašytas duomen ų vertinimas taikant galios paskirstymo metod ą, kuris šiame pried ėlyje vadi ­
namas „standartizuotojo galios dažnio (SGD) paskirstymo įvertinimu taikant normalizavim ą“. 
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
a ref .......................atskaitinis P  drive pagreitis [0,45 m/s  2 ] 
D WLTC  ................„Veline“ ašin ė atkarpa taikant Pasaulin į suderint ą lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo cikl ą 
(WLTC)  
f 0 , f 1 , f 2 .............pasipriešinimo važiavimui koeficientai (išreikšti atitinkamai [N], [N/(km/h)] ir [N/(km/h)  2 ]) 
i ...........................akimirkini ų matavim ų tarpsnis, skyra ne mažesn ė negu 1 Hz  
j ...........................varomiesiems ratams perduodamos galios klas ė, j = nuo 1 iki 9  
k ..........................3 sekundži ų slanki ųjų vidurki ų ver čių laiko tarpsnis  
k WLTC  .................„Veline“ nuolydis taikant WLTC  
m gas, i  .................akimirkinis išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento kiekis i laiko tarpsniu, g/s KDK – [#/s]  
m gas, 3s, k  ........... 1 Hz skyra išreikštas išmetam ųjų duj ų „dujinio“ komponento mas ės srauto 3 sekundži ų slankusis 
vidurkis k laiko tarpsniu, g/s KDK – [#/s]  
m gas;j ..................vidutinis išmetamas išmetam ųjų duj ų dujinio komponento kiekis, kai varomiesiems ratams perduo ­
dama j klas ės galia, g/s KDK – [#/s]  
m gas;U .................per vis ų i laiko tarpsnio sekundži ų, kai v  i < 60 km/h, imties dal į išmetam ų duj ų „dujinio“ kompo ­
nento kiekio svertin ė vert ė, g/s; KDK – [#/s]  
M w gas,d  ..............per vis ą maršrut ą išmetam ų duj ų „dujinio“ komponento su konkre čiu atstumu susijusio kiekio 
svertin ė vert ė, g/km; KDK – [#/km]  
M w PN,d  ..............per vis ą maršrut ą išmetam ųjų duj ų komponento „KDK“ su konkre čiu atstumu susijusio kiekio 
svertin ė vert ė, #/km;  
M w,gas,d,U  ........... per vis ų sekundži ų i laiko tarpsnio, kai v  i < 60 km/h, imties dal į išmetam ų duj ų „dujinio“ kompo ­
nento kiekio su atstumu susijusi svertin ė vert ė, g/km;  
M w,PN,d,U  ............ per vis ų sekundži ų i laiko tarpsnio, kai v  i < 60 km/h, išmetam ųjų duj ų komponento „KDK“ su 
atstumu susijusi svertin ė vert ė, g/km;  
p ..........................pasaulinio suderinto lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo ciklo (WLTC) faz ė (mažo, didelio ir 
ypa č didelio grei čio), p = 1–4  
P drag ....................aerodinaminiam pasipriešinimui įveikti sunaudojama variklio galia pasirinkus „Veline“ metod ą, kai 
degal ų įpurškimo vert ė yra „0“, [kW]  
P rated ...................gamintojo deklaruota didžiausia vardin ė variklio galia [kW]  
P required,i  .............kelio apkrovai ir transporto priemon ės inercijai i laiko tarpsniu įveikti b ūtina galia [kW]LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/163
 
P r,,i .......................toks pat, kaip pirmiau apibr ėžtas P  required,  , naudojamas ilgesn ėse lygtyse  
P wotð n normÞ ....... visos apkrovos galios kreiv ė [kW]  
P c,j .......................varomiesiems ratams perduodamos j klas ės galios apribojimai [kW] (P  c,j, lower bound  , atitinka apatin ę 
rib ą, o P  c,j, upper bound  – viršutin ę rib ą) 
P c,norm, j  .............varomiesiems ratams perduodamos j klas ės galios kaip normalizuotos galios vert ės, apribojimai [-]  
P r, i ......................transporto priemon ės rato stebul ėms tiektina galia [kW] siekiant įveikti pasipriešinim ą važiavimui k 
laiko tarpsniu  
P w , 3s,k .................transporto priemon ės rat ų stebul ėms tiektinos galios [kW] 3 sekundži ų slankusis vidurkis siekiant 
įveikti pasipriešinim ą važiavimui k laiko tarpsniu taikant 1 Hz skyr ą 
P drive ...................transporto priemon ės rato stebul ėms tiektina galia [kW] transporto priemonei važiuojant atskai ­
tiniu grei čiu ir greit ėjant 
P norm  ..................transporto priemon ės rato stebul ėms tiektina normalizuota galia [-]  
t i ..........................bendra i laiko tarpsnio trukm ė [s] 
t c,j ........................varomiesiems ratams perduodamos j klas ės galios laiko intervalas [%]  
ts .........................WLTC p faz ės pradžios momentas [s]  
te .........................WLTC p faz ės pabaigos momentas [s]  
TM ......................transporto priemon ės bandymo mas ė [kg]; turi b ūti nurodoma kiekvienam skirsniui: tikroji 
bandymo mas ė atliekant PEMS bandym ą, NEDC inercijos klas ės mas ė arba WLTC mas ės (TM  L , 
TM  H arba TM  ind ) 
SPF ......................standartinis galios dažni ų paskirstymas  
v i .........................tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu [km/h]  
v j .........................vidutinis transporto priemon ės greitis, kai jos varomiesiems ratams perduodama j klas ės galia, km/h  
v ref .......................etaloninis P  drive greitis [70 km/h]  
v 3s,k .....................transporto priemon ės grei čio k laiko tarpsniu 3 sekundži ų slankusis vidurkis [km/h]  
v U .......................svertinis transporto priemon ės greitis, kai jos varomiesiems ratams perduodama j klas ės galia, km/h  
3. IŠMATUOTO IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEKIO VERTINIMAS TAIKANT STANDARTIN Į RATAMS PERDUODAMOS GALIOS 
DAŽNIO PASKIRSTYM Ą 
Taikant galios paskirstymo metod ą naudojami akimirkiniai išmetam ųjų teršal ų kiekiai m  gas, i  (g/s), apskai čiuoti 
pagal 4 pried ėlį. 
m gas, i  vert ės klasifikuojamos pagal atitinkam ą ratams perduodam ą gali ą, o su kiekviena galios klase susietam 
išmetam ųjų teršal ų vidutiniam kiekiui taikomi svoriniai koeficientai, kad b ūtų gautos teršal ų, išmest ų atliekant 
bandym ą, kai buvo taikomas normalizuotos galios paskirstymas toliau nurodytuose taškuose, kiekio vert ės.LT L 175/164 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.1. Varomiesiems ratams perduodamos tikrosios galios šaltiniai  
Varomiesiems ratams perduodama tikroji galia P  r,i – oro pasipriešinimui, ried ėjimo varžai, kelio nuolydžiams, 
išilginei transporto priemon ės inercijai ir rat ų sukimosi inercijai įveikti b ūtina bendra galia.  
Matuojant ir registruojant varomiesiems ratams perduodam ą galios signal ą, naudojamas 2 pried ėlio 3.2 punkte 
nustatytus tiesiškumo reikalavimus atitinkantis sukimo momento signalas. Matavimo atskaitos taškas yra varom ųjų 
rat ų stebul ės. 
Užuot taikius min ėta b ūdą, varomiesiems ratams perduodam ą faktin ę gali ą galima nustatyti pagal akimirkin į 
išmetam ą CO  2 kiek į, taikant šio pried ėlio 4 punkte išd ėstyt ą proced ūrą. 
3.2. Akimirkini ų bandymo duomen ų slanki ųjų vidurki ų apskai čiavimas  
Trij ų sekundži ų trukm ės slankieji vidurkiai apskai čiuojami naudojant visus atitinkamus akimirkinius bandymo 
duomenis, siekiant sumažinti įtak ą, kuri ą gal ėtų daryti galimai netinkamas išmetam ųjų teršal ų mas ės srauto ir 
varomiesiems transporto priemon ės ratams perduodamos galios suderinimas laiko atžvilgiu. Slanki ųjų vidurki ų 
vert ės apskai čiuojamos naudojant 1 Hz dažn į: 
m gas;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k m gas;i 
3 
P w;3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k P w;i 
3 
v 3s;k ¼ P  kþ2 
i¼k v i 
3 
čia: 
k ............ slanki ųjų vidurki ų ver čių laiko tarpsnis  
i .............laiko tarpsnis nuo akimirkini ų bandymo duomen ų gavimo  
3.3. Važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarp ų slanki ųjų vidurki ų klasifikavimas  
Nustatomi važiavimo mieste atkarpos ir viso maršruto standartiniai galios dažniai (žr. 3.4 punkt ą) ir atskirai 
įvertinamas su visu maršrutu ir su važiavimo mieste atkarpa susij ęs išmetam ųjų teršal ų kiekis. Atliekant važiavimo 
mieste atkarpos v ėlesn į vertinim ą, pagal 3.2 punkt ą apskai čiuoti trij ų sekundži ų slankieji vidurkiai priskiriami prie 
važiavimo mieste s ąlyg ų pagal grei čio signalo trij ų sekundži ų slank ųjį vidurk į (v  3s,k ), laikantis 1–1 lentel ėje 
apibr ėžto grei čio intervalo. Viso maršruto imties vertinimas apima visus grei čio intervalus, įskaitant miesto atkarp ą. 
1–1 lentel ė 
Grei čio intervalai, kuriuose, taikant galios paskirstymo metod ą, bandymo duomenys priskiriami prie 
važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu s ąlyg ų 
Važiavimas mieste  Važiavimas užmiestyje (  1 ) Važiavimas greitkeliu (  1 ) 
v i [km/h]  nuo 0 iki ≤ 60 > 60 iki ≦ 90 > 90  
( 1 ) nenaudojamas atliekant faktin į teisin į vertinim ą 
3.4. Varomiesiems ratams perduodamos galios, naudojamos klasifikuojant išmetamuosius teršalus, nustatymas  
3.4.1. Galios klas ės ir atitinkami galios klasi ų laiko intervalai įprastomis važiavimo s ąlygomis yra nustatomi kaip norma ­
lizuotos galios vert ės, b ūdingos visoms lengvosioms transporto priemon ėms (1 lentel ė).LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/165
 
1 lentel ė 
Važiavimo mieste atkarpos ir iš 1/3 važiavimo mieste, 1/3 važiavimo užmiestyje ir 1/3 važiavimo greit ­
keliu atstum ų sudaryto viso maršruto vidutiniai svertiniai standartiniai normalizuotos galios dažniai  
Galios 
klas ės nr.  P c,norm,j  [-] Važiavimas mieste  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko intervalas, t  C, 
1 – 0,1  21,9700 %  18,5611 %  
2 – 0,1  0,1  28,7900 %  21,8580 %  
3 0,1  1  44,0000 %  43,4582 %  
4 1  1,9  4,7400 %  13,2690 %  
5 1,9  2,8  0,4500 %  2,3767 %  
6 2,8  3,7  0,0450 %  0,4232 %  
7 3,7  4,6  0,0040 %  0,0511 %  
8 4,6  5,5  0,0004 %  0,0024 %  
9 5,5  0,0003 %  0,0003 %  
1 lentel ės P  c,norm  skiltys turi b ūti denormalizuojamos dauginant iš P  drive , kur P  drive yra bandomojo automobilio 
varomiesiems ratams perduodama faktin ė galia, kai traukos stende yra nustatyti tipo patvirtinimo parametrai ir 
taikomas v  ref ir a  ref . 
P c,j [kW] = P  c,norm, j  * P  drive 
P drive ¼ v ref 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v ref þ f 2 Ü v 2 
ref þ TM  NEDC Ü a ref Þ Ü 0,001  
čia: 
— j yra galios klas ės žymuo pagal 1 lentel ę; 
— pasipriešinimo važiavimui koeficientai  f 0 , f 1 , f 2 tur ėtų b ūti apskai čiuojami naudojant mažiausi ų kvadratini ų 
šakn ų regresijos analiz ę pagal ši ą lygt į: 
P Corrected =v ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
kur (P  Corrected  /v) yra kelio apkrovos j ėga esant transporto priemon ės grei čiui v ir atliekant JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 (su 7 serijos pakeitimais) 4a priedo 7 pried ėlio 5.1.1.2.8 punkte nustatyt ą NEDC bandym ų cikl ą; 
— TM  NEDC  – transporto priemon ės inercijos klas ė atliekant transporto priemon ės tipo patvirtinimo bandym ą [kg].  
3.4.2.  Varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės pataisymas  
Aukš čiausia varomiesiems ratams perduodamos galios klas ė, į kuri ą b ūtina atsižvelgti, – tai 1 lentel ėje nurodytoji 
aukš čiausia klas ė, į kuri ą įtraukta (P  rated × 0,9). Vis ų pašalint ųjų klasi ų laiko intervalai turi b ūti įtraukiami į 
aukš čiausi ą likusi ąją klas ę. 
Naudojant kiekvien ą P c,norm,j  apskai čiuojamas atitinkamas P  c,j , kad b ūtų nustatytos bandomosios transporto prie ­
mon ės varomiesiems ratams perduodamos aukš čiausios ir žemiausios galios klas ės ribos (kW), kaip nurodyta 1 
pav.LT L 175/166 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1 pav.  
Normalizuotos standartin ės galios dažnio perskai čiavimo į b ūding ąjį transporto priemon ės galios dažn į 
schema
  
Šio denormalizavimo pavyzdys pateikiamas toliau.  
Įvesties duomen ų pavyzdys:  
Parametras  Vert ė 
f 0 [N] 79,19  
f 1 [N/(km/h)]  0,73  
f 2 [N/(km/h)  2 ] 0,03  
TM (kg)  1,470  
P rated [kW]  120 (1 pavyzdys)  
P rated [kW]  75 (2 pavyzdys)  
Atitinkami rezultatai (žr. 2 ir 3 lenteles):  
P drive ¼ 70½km=hâ=3,6 Ü ð79,19 þ 0,73½N=ðkm=hÞâ Ü 70½km=hâ þ 0,03½N=ðkm=hÞ 2 âÜ 
ð70½km=hâÞ 2 þ 1470½kgâ Ü 0,45½m=s 2 âÞ Ü 0,001  
P drive ¼ 18,25kW  
2 lentel ė 
Denormalizuotos standartin ės galios dažni ų vert ės iš 1 lentel ės (1 pavyzdys)  
Galios 
klas ės nr.  P c,j [kW]  Važiavimas mieste  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko intervalas, t  C,j [%] 
1 Visi < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/167
 
Galios 
klas ės nr.  P c,j [kW]  Važiavimas mieste  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko intervalas, t  C,j [%] 
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 51,1  67,525  0,045 %  0,4232 %  
7 67,525  83,95  0,004 %  0,0511 %  
8 83,95  100,375  0,0004 %  0,0024 %  
9 (  1 ) 100,375  Visi > 100,375  0,00025 %  0,0003 %  
( 1 ) Varomiesiems ratams perduodamos galios klas ė, į kuri ą turi b ūti atsižvelgiama, – tai tokia klas ė, į kuri ą įtraukta 0,9 × P  rated . 
Čia 0,9 × 120 = 108.  
3 lentel ė 
Denormalizuotos standartin ės galios dažni ų vert ės iš 1 lentel ės (2 pavyzdys)  
Galios 
klas ės nr.  P c,j [kW]  Važiavimas mieste  Visas maršrutas  
Nuo >  iki ≤ Laiko dalis, t  C,j [%] 
1 Visi < – 1,825  – 1,825  21,97 %  18,5611 %  
2 – 1,825  1,825  28,79 %  21,8580 %  
3 1,825  18,25  44,00 %  43,4583 %  
4 18,25  34,675  4,74 %  13,2690 %  
5 34,675  51,1  0,45 %  2,3767 %  
6 (  1 ) 51,1  Visi > 51,1  0,04965 %  0,4770 %  
7 67,525  83,95  —  —  
8 83,95  100,375  —  —  
9 100,375  Visi > 100,375  —  —  
( 1 ) Varomiesiems ratams perduodamos galios aukš čiausia klas ė, į kuri ą turi b ūti atsižvelgiama, – tai tokia klas ė, į kuri ą įtraukta 
0,9 × P  rated . Čia 0,9 × 75 = 67,5.  
3.5. Slanki ųjų vidurki ų ver čių klasifikavimas  
Per variklio šalt ąjį paleidim ą išmestas teršal ų kiekis, nustatytas pagal 4 pried ėlio 4.4 punkt ą, n ėra įtraukiamas į 
toliau nurodyt ą vertinim ą. 
Kiekviena pagal 3.2 punkto nuostatas apskai čiuota slankiojo vidurkio vert ė priskiriama varomiesiems ratams 
perduodamos denormalizuotos galios klasei, kuriai priskiriamas tikrosios varomiesiems ratams perduodamos galios 
3 sekundži ų slankusis vidurkis P  w,3s,k  . Varomiesiems ratams perduodamos denormalizuotos galios klas ės ribin ės 
vert ės apskai čiuojamos pagal 3.3 punkto nuostatas.  
Klasifikuojami vis ų galiojan čių maršruto duomen ų, įskaitant visas važiavimo mieste atkarpas, visi trij ų sekundži ų 
slankieji vidurkiai. Be to, visi slankieji vidurkiai, pagal 1–1 lentel ėje apibr ėžtas ribines grei čio vertes priskirti 
važiavimo mieste atkarpai, vienam važiavimo mieste atkarpos galios klasi ų rinkiniui priskiriami neatsižvelgiant į 
laik ą, kai slankusis vidurkis buvo įtrauktas į maršrut ą.LT L 175/168 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Paskui pagal kiekvien ą varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės parametr ą apskai čiuojamos transporto 
priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei priskirt ų vis ų trij ų sekundži ų slanki ųjų vidurki ų vert ės. 
Toliau nurodomos lygtys, atskirai taikomos važiavimo mieste duomen ų rinkiniui ir visam duomen ų rinkiniui.  
j klas ės galios (j = nuo 1 iki 9) trij ų sekundži ų slanki ųjų vidurki ų ver čių klasifikavimas:  
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada: išmetam ųjų teršal ų ir grei čio klas ės žymuo = j  
Turi b ūti suskai čiuojamas kiekvienos galios klas ės trij ų sekundži ų slanki ųjų vidurki ų ver čių skai čius: 
if P  C;j lower bound < P w;3s;k Ï P C;j upper bound  
tada: skai čiavimai  j = n + 1 (skai čiavimai  j – tai galios klas ės trij ų sekundži ų slanki ųjų vidurki ų ver čių (išmetam ųjų 
teršal ų kiekio) skai čius, nustatytas siekiant v ėliau patikrinti mažiausi ą reikalaujam ą apr ėpt į). 
3.6. Galios klas ės apr ėpties ir galios paskirstymo normalumo patikra  
Kad bandymas b ūtų laikomas atitinkan čiu reikalavimus, vienos varomiesiems ratams perduodamos galios klasi ų 
laiko intervalai turi atitikti 4 lentel ėje nustatytuosius intervalus.  
4 lentel ė 
Reikalavimus atitinkan čio bandymo galios klas ės mažiausieji ir didžiausieji laiko intervalai  
Galios 
klas ės nr.  P c,norm,j  [-] Visas maršrutas  Važiavimo mieste dalys  
Nuo >  iki ≤ apatin ė riba  viršutin ė riba  apatin ė riba  viršutin ė riba  
Suma 1+2 (  1 ) 0,1  15 %  60 %  5 % (  1 ) 60 %  
3 0,1  1  35 %  50 %  28 %  50 %  
4 1  1,9  7 %  25 %  0,7 %  25 %  
5 1,9  2,8  1,0 %  10 %  >5 skai čiavi ­
mai 5 % 
6 2,8  3,7  >5 skai čiavi ­
mai 2,5 %  0 %  2 %  
7 3,7  4,6  0 %  1,0 %  0 %  1 %  
8 4,6  5,5  0 %  0,5 %  0 %  0,5 %  
9 5,5  0 %  0,25 %  0 %  0,25 %  
( 1 ) Atitinka bendr ą variklin į režim ą ir mažos galios s ąlygas.  
Kad b ūtų parengiama reikiamo dydžio imtis, be 4 lentel ėje išd ėstyt ų reikalavim ų, pagal kiekvien ą varomiesiems 
ratams perduodamos galios klas ę, išskyrus klas ę, kurios vardin ė galia yra 90 proc., visam maršrutui reikia taikyti ne 
mažesn ę negu 5 skai čiavim ų apr ėpt į. 
Pagal kiekvien ą varomiesiems ratams perduodamos galios klas ę, ta čiau ne įtraukiant klas ės Nr. 5, visai važiavimo 
mieste atkarpai reikia taikyti ne mažiau negu 5 skai čiavim ų apr ėpt į. Jeigu pagal perduodamos galios klas ę, kurios 
numeris yra didesnis nei 5, skai čiavim ų skai čius važiavimo mieste atkarpoje yra mažesnis nei 5, vidutin ės išme ­
tam ųjų teršal ų kiekio vert ės turi b ūti lygios 0.  
3.7. Pagal kiekvien ą varomiesiems ratams perduodamos galios klas ę išmatuot ų ver čių vidurkinimas  
Kiekvienai varomiesiems ratams perduodamos galios klasei priskirti slankieji vidurkiai vidurkinami taip:  
m gas;j ¼ P  
all k in class  j m gas;3s;k 
counts  jLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/169
 
v j ¼ P  
all k in class  j v 3s;k 
counts  j 
čia: 
j ..............transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės nuo 1 iki 9 pagal 1 lentel ę; 
m gas;j ..... transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės išmetam ųjų duj ų komponento 
kiekio vidutin ė vert ė (atskira viso maršruto duomen ų vert ė ir maršruto važiavimo mieste atkarp ų vert ė) 
[g/s];  
v j ............vidutinis transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios klasei priskiriamas greitis 
(atskira viso maršruto duomen ų vert ė ir maršruto važiavimo mieste atkarp ų vert ė) [km/h]  
k .............slanki ųjų vidurki ų ver čių laiko tarpsnis.  
3.8. Svorini ų koeficient ų taikymas transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės 
vidutin ėms vert ėms 
Kiekvienos varomiesiems ratams perduodamos galios klas ės vidutin ės vert ės dauginamos iš kiekvienos klas ės laiko 
intervalo t  C,j pagal 1 lentel ę ir sudedamos, kad b ūtų gauta kiekvieno parametro vidutin ė svertin ė vert ė. Ši vert ė 
atitinka svertin į maršruto rezultat ą su standartiniais galios dažniais. Naudojant važiavimo mieste atkarpos galios 
pasiskirstymo laiko intervalus, apskai čiuojami važiavimo mieste atkarpos bandymo duomen ų svertiniai vidurkiai, o, 
naudojant viso maršruto galios pasiskirstymo laiko intervalus, apskai čiuojami viso maršruto bandymo duomen ų 
svertiniai vidurkiai.  
Toliau nurodomos lygtys, atskirai taikomos važiavimo mieste duomen ų rinkiniui ir visam duomen ų rinkiniui.  
m gas ¼ X  9 
j¼1 m gas;j Ü t c;j 
v ¼ X  9 
j¼1 v j Ü t c;j 
3.9. Su nuvažiuotu atstumu susijusio svertinio išmetam ųjų teršal ų kiekio apskai čiavimas  
Per bandym ą, atsižvelgiant į laik ą, nustatyti išmetam ųjų teršal ų kiekio svertiniai vidurkiai atskirai perskai čiuojami į 
važiavimo mieste duomen ų rinkinio ir bendro duomen ų rinkinio su atstumu susijus į išmetam ųjų teršal ų kiek į: 
viso maršruto:  
M w;gas;d ¼ m gas Ü 3 600  
v 
važiavimo mieste atkarpos:  
M w;gas;d;U ¼ m gas;U Ü 3 600  
v U 
Kiet ųjų daleli ų kiekiui nustatyti taikomas tas pats metodas kaip ir dujini ų teršal ų, ta čiau vienetas [#/s] naudojamas  
m PN nustatyti, o [#/km] – M  W, PN  : 
viso maršruto:  
M w;PN;d ¼ m PN Ü 3 600  
vLT L 175/170 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
važiavimo mieste atkarpos:  
M w;PN;d;U ¼ m PN Ü 3 600  
v U 
4. TRANSPORTO PRIEMON ĖS VAROMIESIEMS RATAMS PERDUODAMOS GALIOS NUSTATYMAS NAUDOJANT AKIMIRKIN Į 
CO  2 MAS ĖS SRAUT Ą 
Transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodam ą gali ą (P  w,i ) galima apskai čiuoti pagal išmatuot ą CO  2 
mas ės sraut ą, taikant 1 Hz dažn į. Atliekant š į apskai čiavim ą, naudojama b ūdingoji transporto priemon ės CO  2 
linija („Veline“).  
„Veline“ apskai čiuojama atliekant transporto priemon ės tipo patvirtinimo bandym ą WLTC metu pagal JT EEK 
Bendrojoje technin ėje taisykl ėje Nr. 15 aprašyt ą pasaulin ę suderint ą lengv ųjų transporto priemoni ų bandym ų 
proced ūrą (ECE/TRANS/180/Add.15).  
Vidutin ė varomiesiems ratams kiekvienoje WLTC faz ėje perduodama galia apskai čiuojama taikant 1 Hz, naudojant 
važiavimo greit į ir remiantis traukos stendo nustatymais. Visos varomiesiems ratams perduodamos galios vert ės, 
mažesn ės už aerodinaminiam pasipriešinimui įveikti b ūtinos galios vertes, nustatomos taip, kad atitikt ų aerodina ­
miniam pasipriešinimui įveikti b ūtinos galios vertes.  
P w;i ¼ v i 
3,6 Ü ðf 0 þ f 1 Ü v i þ f 2 Ü v 2 
i þ TM Ü a i Þ Ü 0,001  
kai f  0 , f 1 , f 2 .... kelio apkrovos koeficientai, naudojami atliekant su transporto priemone bandym ą pagal WLTC  
TM .......... transporto priemon ės, su kuria atliekamas bandymas pagal WLTC, mas ė [kg]  
P drag ¼ Ä0,04 Ü P rated 
if P  w;i< P drag then P  w;i ¼ P drag 
Vidutin ė WLTC faz ės galia apskai čiuojama pagal transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodam ą gali ą, 
taikant 1 Hz:  
P w;p ¼ P  te 
j¼ts P w;i 
te Ä ts 
kai p yra WLTC faz ė (mažo, vidutinio ir labai didelio grei čio); 
ts yra WLTC p etapo pradžios momentas [s];  
te yra WLTC p etapo pabaigos momentas [s].  
CO  2 mas ės srauto vert ėms, išmatuotoms pagal WLTC naudojant maišelius, y ašyje taikoma tiesin ė regresija, o 
varomiesiems ratams perduodamos kiekvieno etapo vidutin ės galios P  w,p vert ėms ji taikoma x ašyje, kaip parodyta 
2 paveiksle.  
Gauta „Veline“ lygtis CO  2 mas ės sraut ą apibr ėžia kaip transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodamos 
galios funkcij ą: 
CO  2 i ¼ k WLTC  X P  w;i þ D WLTC  CO  2 ½g=hâ 
čia: 
k WLTC  .............................. WLTC „Veline“ nuolydis [g/kWh];  
D WLTC  .............................. WLTC „Veline“ ašin ė atkarpa [g/h].LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/171
 
2 pav.  
Transporto priemon ės „Veline“ nustatymo schema naudojant CO  2 kiekio nustatymo bandymo rezultatus 
4 WLTC faz ėse
 
Tikroji transporto priemon ės varomiesiems ratams perduodama galia pagal išmatuot ą CO  2 mas ės sraut ą apskai ­ 
čiuojama taip:  
P w;i ¼ CO2  i Ä D WLTC  
k WLTC  
kai CO  2 [g/h]  
P c,j [kW]  
Pagal pirmiau pateikt ą lygt į galima nustatyti P  Wi , naudojam ą išmatuotiems išmetam ųjų teršal ų kiekiams klasifikuoti 
pagal 3 punkto nuostatas, ir jeigu apskai čiuojant paisoma toliau išd ėstyt ų papildom ų s ąlyg ų: 
(I) jeigu v  i < 0,5 ir jeigu a  i < 0, tada P  w,i = 0, v išreikštas m/s;  
(II) jeigu CO  2i < 0,5 X D  WLTC  , tada P  w,i = P  drag . 
Laiko tarpsniais, kai (i) ir (ii) yra galiojantys, taikoma (II) s ąlyga.LT L 175/172 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
7 pried ėlis 
Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui, kai suteikiamas pradinis tipo patvirtinimas  
1. ĮVADAS  
Atsižvelgiant į ypatingas PEMS bandym ų charakteristikas, j ų neprivaloma atlikti su kiekvieno „tipo transporto 
priemone, atsižvelgiant į jos išmetam ą teršal ų kiek į ir remonto bei prieži ūros informacij ą“, kaip apibr ėžta šio 
reglamento 2 straipsnio 1 dalyje (toliau – „transporto priemon ės tipas pagal išmetamuosius teršalus“). Pagal 3 
dalies reikalavimus transporto priemon ės gamintojas, atsižvelgdamas į išmetamuosius teršalus, gali sujungti keli ų 
tip ų transporto priemones į „PEMS bandymo grup ę“, kuri patvirtinama laikantis 4 dalies reikalavim ų. 
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
N — transporto priemoni ų tip ų pagal išmetamuosius teršalus skai čius 
NT — mažiausias transporto priemoni ų tip ų pagal išmetamuosius teršalus skai čius 
PMR  H — didžiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių transporto priemoni ų galios ir mas ės 
santykis  
PMR  L — mažiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių transporto priemoni ų galios ir mas ės 
santykis  
V_eng_max — didžiausias vis ų PEMS bandymo grupei priklausan čių transporto priemoni ų varikli ų darbinis 
tūris 
3. PEMS BANDYMO GRUP ĖS SUDARYMAS  
Į PEMS bandymo grup ę įtraukiamos panašias teršal ų išmetimo charakteristikas turin čios transporto priemon ės. 
Gamintojo nuoži ūra transporto priemon ės tipai pagal išmetamuosius teršalus į PEMS bandymo grup ę gali b ūti 
įtraukti tik tuo atveju, jeigu pagal 3.1 ir 3.2 punktuose išd ėstytas charakteristikas jie yra tapat ūs. 
3.1. Administraciniai kriterijai  
3.1.1. Patvirtinimo institucija, pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007 suteikianti tipo patvirtinim ą atsižvelgdama į išme ­
tamuosius teršalus (toliau – institucija).  
3.1.2. Vienas transporto priemon ės gamintojas.  
3.2. Techniniai kriterijai  
3.2.1. Varymo sistemos tipas (pvz., vidaus degimo variklis (ICE), hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė (HEV), į lizd ą 
jungiamas hibridinis elektrinis automobilis (PHEV).  
3.2.2. Degal ų rūšis (-ys) (pvz., benzinas, dyzelinas, suskystintos naftos dujos, gamtin ės dujos, …). Dvejop ų arba mišri ų 
degal ų transporto priemones leidžiama grupuoti su kitomis transporto priemon ėmis, jei joms bendra kuri nors 
turi viena degal ų rūšis. 
3.2.3. Degimo procesas (pvz., dviej ų takt ų, keturi ų takt ų). 
3.2.4. Cilindr ų skai čius. 
3.2.5. Cilindr ų bloko konfig ūracija (pvz., linijin ė, V formos, spindulin ė, horizontalioji priešin ė). 
3.2.6. Variklio t ūris 
Transporto priemon ės gamintojas turi nurodyti vert ę V_eng_max ( į PEMS bandymo grup ę įtraukt ų vis ų trans ­
porto priemoni ų didžiausias varikli ų tūris). Į PEMS bandymo grup ę įtraukt ų transporto priemoni ų varikli ų tūrio 
vert ė neturi skirtis daugiau nei – 22 proc. nuo V_eng_max, jeigu V_eng_max ≥1 500 ccm, ir daugiau nei – 32 
proc. nuo V_eng_max., jeigu V_eng_max <1 500 ccm.  
3.2.7. Degal ų tiekimo į varikl į metodas (pvz., netiesioginis ar tiesioginis arba kombinuotasis įpurškimas).  
3.2.8. Aušinimo sistemos tipas (pvz., aušinama oru, vandeniu, alyva).  
3.2.9. Oro įsiurbimo metodas, pvz., nat ūralus įsiurbimas, sl ėginis tiekimas, prip ūtimo kompresoriaus tipas (pvz., 
varomas išor ės šaltinio, sudarytas iš vieno ar keli ų turbokompresori ų, kintamosios geometrijos ir pan.).LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/173
 
3.2.10. Išmetam ųjų duj ų papildomo apdorojimo komponent ų tipai ir išd ėstymo seka (pvz., trejopo veikimo katalizinis 
keitiklis, oksidacinis katalizatorius, mažo NOx kiekio gaudykl ė, selektyvioji katalizin ė redukcija, mažo NOx kiekio 
katalizatorius, kiet ųjų daleli ų gaudykl ė). 
3.2.11. Išmetam ųjų duj ų recirkuliacija (yra / n ėra, vidaus / išor ės, aušinama / neaušinama, žemo / aukšto sl ėgio).  
3.3. PEMS bandymo grup ės išpl ėtimas  
PEMS bandymo grup ę galima išpl ėsti ir, atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus, į ją įtraukti naujus transporto 
priemoni ų tipus. Išpl ėsta PEMS bandymo grup ė ir jos patvirtinimas taip pat turi atitikti 3 ir 4 dali ų reikalavimus. 
Šiuo tikslu pirmiausia su papildomomis transporto priemon ėmis gali tekti atlikti PEMS bandym ą, kad išpl ėsta 
PEMS bandymo grup ė b ūtų patvirtinta pagal 4 dal į. 
3.4. Pakaitin ė PEMS bandymo grup ė 
Užuot taik ęs 3.1–3.2 punkt ų nuostatas, transporto priemon ės gamintojas, atsižvelgdamas į išmetamuosius 
teršalus, gali nustatyti PEMS bandymo grup ę, kuri b ūtų tapati vienam transporto priemoni ų tipui. Min ėtu atveju 
patvirtinant PEMS bandymo grup ę 4.1.2 punkto reikalavimas n ėra taikomas.  
4. PEMS BANDYMO GRUP ĖS TINKAMUMO PATVIRTINIMAS  
4.1. Bendrieji PEMS bandymo grup ės tinkamumo patvirtinimo reikalavimai  
4.1.1. Transporto priemon ės gamintojas institucijai pateikia tipin ę PEMS bandymo grupei priklausan čią transporto 
priemon ę. Su transporto priemone technin ė tarnyba atlieka PEMS bandym ą, kad b ūtų įrodyta tipin ės transporto 
priemon ės atitiktis šio priedo reikalavimams.  
4.1.2. Institucija pagal šio pried ėlio 4.2 punkto nuostatas pasirenka papildomas transporto priemones, su kuriomis 
technin ė tarnyba atlieka PEMS bandym ą, kad b ūtų įrodyta pasirinkt ų transporto priemoni ų atitiktis šio priedo 
reikalavimams. Papildomos transporto priemon ės pasirinkimo pagal šio pried ėlio 4.2 punkt ą techniniai kriterijai 
užregistruojami su bandymo rezultatais.  
4.1.3. Gavus institucijos sutikim ą, PEMS bandym ą taip pat gali atlikti kitas technin ės tarnybos nurodytas operatorius, 
jeigu bent šio pried ėlio 4.2.6 ir 4.2.6 punktuose nustatytus transporto priemoni ų bandymus ir bent 50 proc. vis ų 
šiame pried ėlyje nustatyt ų PEMS bandym ų, kuri ų tikslas –patvirtinti PEMS bandymo grup ės tinkamum ą, atlieka 
technin ė tarnyba. Šiuo atveju technin ė tarnyba lieka atsakinga už tinkam ą vis ų PEMS bandym ų atlikim ą pagal šio 
priedo reikalavimus.  
4.1.4. Konkre čios transporto priemon ės PEMS bandymo rezultatus galima naudoti pagal šio pried ėlio reikalavimus 
tvirtinant skirting ų PEMS bandym ų grupi ų tinkamum ą, jeigu laikomasi ši ų s ąlyg ų: 
— į visas tvirtinamas PEMS bandym ų grupes įtrauktas transporto priemones patvirtina viena institucija pagal 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 reikalavimus ir ši institucija sutinka naudoti tam tikros transporto priemon ės 
PEMS bandym ų rezultatus, kai siekiama tvirtinti skirting ų PEMS bandym ų grupi ų tinkamum ą; 
— kiekviena tvirtintina PEMS bandym ų grup ė apima transporto priemon ės tip ą pagal išmetamuosius teršalus, 
kuriam priskiriama konkreti transporto priemon ė. 
Tvirtinant kiekvienos grup ės tinkamum ą daroma prielaida, kad atitinkamos grup ės transporto priemoni ų gamin ­
tojas nustatytus įpareigojimus turi vykdyti neatsižvelgdamas į tai, ar dalyvavo atliekant PEMS bandym ą su tam 
tikro tipo pagal išmetamuosius teršalus transporto priemone.  
4.2. Transporto priemoni ų parinkimas PEMS bandymui tvirtinant PEMS bandymo grup ės tinkamum ą 
Iš PEMS bandym ų grup ės renkantis transporto priemones, tur ėtų b ūti užtikrinama, kad į PEMS bandymo apr ėpt į 
būtų įtrauktos toliau nurodytos su išmetamaisiais teršalais susijusios technin ės charakteristikos. Viena pasirinkta 
transporto priemon ė gali b ūti tipin ė transporto priemon ė, kuriai b ūdingos skirtingos technin ės charakteristikos. 
Siekiant patvirtinti PEMS bandymo grup ės tinkamum ą, transporto priemon ės, su kuriomis ketinama atlikti PEMS 
bandym ą, parenkamos toliau nustatyta tvarka.  
4.2.1. Kiekvieno degal ų (pvz., benzino ir suskystint ų naftos duj ų, benzino ir gamtini ų duj ų, tik benzino), kuriuos 
naudojant galima eksploatuoti kai kurias PEMS bandymo grup ės transporto priemones, derinio atveju PEMS 
bandymui turi b ūti parenkama bent viena transporto priemon ė, kuri ą galima eksploatuoti naudojant min ėtą degal ų 
derin į.LT L 175/174 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.2.2. Gamintojas turi nurodyti PMR  H vert ę (į PEMS bandym ų grup ę įtraukt ų vis ų transporto priemoni ų didžiausi ą galios 
ir mas ės santyk į) ir PMR  L vert ę (į PEMS bandym ų grup ę įtraukt ų vis ų transporto priemoni ų mažiausi ą galios ir 
mas ės santyk į). Šiuo atveju galios ir mas ės santykis atitinka šio reglamento I priedo 3 pried ėlio 3.2.1.8 punkte 
nurodytos vidaus degimo variklio didžiausios grynosios galios ir Reglamento (EB) Nr. 715/2007 3 straipsnio 3 
dalyje apibr ėžtos etalonin ės mas ės santyk į. Bandymui iš PEMS bandym ų grup ės parenkama bent viena transporto 
priemon ė, kurios konfig ūracija atitinka nurodyt ąją PMR  H ir viena transporto priemon ė, kurios konfig ūracija 
atitinka nurodyt ąją PMR  L . Jeigu transporto priemon ės galios ir mas ės santykis nuo nustatyt ųjų PMR  H ar PMR  L 
ver čių nukrypsta ne daugiau negu 5 proc., transporto priemon ė tur ėtų b ūti laikoma atitinkan čia min ėtas vertes.  
4.2.3. Iš PEMS bandym ų grup ės bandymui parenkama bent po vien ą transporto priemon ę su kiekvieno tipo pavar ų d ėže 
(pvz., rankine, automatine, su dviguba sankaba).  
4.2.4. Atliekamam bandymui parenkama bent viena keturi ų varom ųjų rat ų (4 × 4) transporto priemon ė, jeigu šios 
transporto priemon ės yra įtrauktos į PEMS bandym ų grup ę. 
4.2.5. Jeigu PEMS bandym ų grupei priklauso transporto priemon ės, kuriose sumontuoti skirtingo t ūrio varikliai, išban ­
doma bent po vien ą toki ą tipin ę transporto priemon ę. 
4.2.6. Atsižvelgiant į kiekvien ą bandymui parenkama bent vien ą transporto priemon ę, kurioje sumontuotos papildomo 
išmetam ųjų teršal ų apdorojimo sistemos komponent ų skai čius yra skirtingas.  
4.2.7. Nepaisant 4.2.1–4.2.6 punkt ų nuostat ų, toliau nurodoma, kiek tam tikrai PEMS bandym ų grupei priklausan čių 
transporto priemoni ų tip ų pagal išmetamuosius teršalus mažiausiai parenkama:  
PEMS bandym ų grup ės transporto priemoni ų tip ų pagal 
išmetamuosius teršalus skai čius N  Mažiausias PEMS bandymui parinkt ų transporto priemoni ų 
tip ų pagal išmetamuosius teršalus skai čius NT  
1 1  
nuo 2 iki 4  2  
nuo 5 iki 7  3  
nuo 8 iki 10  4  
nuo 11 iki 49  NT = 3 + 0,1 × N (*)  
daugiau negu 49  NT = 0,15 × N (*)  
(*) NT suapvalinamas iki paskesnio sveikojo skai čiaus.  
5. ATASKAIT Ų TEIKIMAS  
5.1. Transporto priemon ės gamintojas parengia išsam ų PEMS bandym ų grup ės aprašym ą, į kur į vis ų pirma įtraukia 3.2 
punkte išd ėstytus techninius kriterijus, ir pateikia j į institucijai.  
5.2. Gamintojas PEMS bandym ų grupei suteikia  MS-OEM-X-Y  formos unikal ųjį tapatyb ės nustatymo numer į ir praneša 
jį institucijai. Šiuo atveju MS – EB tipo patvirtinim ą suteikian čios valstyb ės nar ės skiriamasis numeris (  1 ), OEM – 
trys gamintoj ą žymintys simboliai, X – eil ės numeris, žymintis originali ą PEMS bandym ų grup ę, o Y – išpl ėtim ų 
skai čių žymintis simbolis (nuo 0, žymin čio kol kas neišpl ėstą PEMS bandym ų grup ę). 
5.3. Institucija ir transporto priemon ės gamintojas sudaro į tam tikr ą PEMS bandymo grup ę įtraukt ų transporto 
priemon ės tip ų pagal išmetamuosius teršalus s ąraš ą, į kur į yra įrašyti tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetamuo ­
sius teršalus, numeriai. Taip pat turi b ūti nurodomi vis ų atitinkam ų transporto priemon ės tipo patvirtinimo, 
atsižvelgiant į kiekvien ą išmetam ųjų teršal ų tip ą, numeri ų, tip ų, variant ų ir versij ų numeriai, kaip apibr ėžta trans ­
porto priemon ės EB atitikties sertifikato 0.1 ir 0.2 skirsniuose.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/175  
( 1 ) 1 – Vokietija; 2 – Pranc ūzija; 3 – Italija; 4 – Nyderlandai; 5 – Švedija; 6 – Belgija; 7 – Vengrija; 8 – Čekija; 9 – Ispanija; 11 – Jungtin ė 
Karalyst ė; 12 – Austrija; 13 – Liuksemburgas; 17 – Suomija; 18 – Danija; 19 – Rumunija; 20 – Lenkija; 21 – Portugalija; 23 – 
Graikija; 24 – Airija; 25 – Kroatija; 26 – Slov ėnija; 27 – Slovakija; 29 –Estija; 32 – Latvija; 34 – Bulgarija; 36 – Lietuva; 49 – Kipras; 
50 – Malta.
 5.4. Institucija ir transporto priemon ės gamintojas sudaro PEMS bandymui parinkt ų transporto priemon ės išmetam ų 
teršal ų tip ų s ąraš ą, kad pagal 4 punkt ą b ūtų galima patvirtinti PEMS bandym ų grup ę, ir šiame s ąraše taip pat 
pateikia reikiam ą informacij ą apie 4.2 punkte išd ėstyt ų parinkties kriterij ų taikym ą. Min ėtame s ąraše taip pat 
nurodoma, ar, atliekant tam tikr ą PEMS bandym ą, buvo taikomos 4.13 punkto nuostatos.LT L 175/176 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
7a pried ėlis 
Bendrosios važiavimo dinamikos patikra  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašytos skai čiavimo proced ūros, pagal kurias atliekama bendrosios važiavimo dinamikos patikra 
ir nustatomas bendrosios važiavimo dinamikos perteklius ar jos tr ūkumas važiuojant mieste, užmiestyje ir greit ­
keliu.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
RPA santykinis teigiamas pagreitis;  
Δ — skirtumas;  
> — didesnis;  
≥ — didesnis arba lygus;  
% — procentas;  
< — mažesnis;  
≤ — mažesnis arba lygus;  
a — pagreitis (m/s  2 ); 
a i — pagreitis [m/s  2 ] per laiko tarpsn į i; 
a pos — didesnis kaip 0,1 m/s  2 teigiamas pagreitis [m/s  2 ]; 
a pos,i,k  — didesnis kaip 0,1 m/s  2 teigiamas pagreitis per laiko tarpsn į i, atsižvelgiant į tai, koki ą dal į 
sudaro važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpos [m/s  2 ]; 
a res — pagrei čio skyra (m/s  2 ); 
d i — per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m];  
d i,k — per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m], atsižvelgiant į važiavimo mieste, užmiestyje ir 
greitkeliu atkarpas;  
Indeksas (i) — atskiras laiko tarpsnis;  
Indeksas (j) — teigiamo pagrei čio duomen ų rinkini ų atskiras laiko tarpsnis žr. http://eur-lex.europa.eu/legal- 
content/EN/ALL/?uri=CELEX%3A32016R0646;  
Indeksas (k) — rodo atitinkam ą kategorij ą (t=bendras, u=miesto, r=užmies čio, m=greitkelio);  
M k — im čių skai čius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose, kai teigiamo pagrei čio 
vert ė didesn ė kaip 0,1 m/s  2 ; 
N k — bendras im čių skai čius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose ir visame marš ­
rute;  
RPA  k — santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba 
kWs/(kg*km)];  
t k — važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarp ų ir viso maršruto trukm ė [s];  
T4253H — sud ėtini ų duomen ų glodinimo filtras;  
ν — transporto priemon ės greitis [km/h];LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/177
 
ν i — tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu [km/h];  
ν i,k — tikrasis transporto priemon ės greitis i laiko tarpsniu, atsižvelgiant į važiavimo mieste, užmies ­
tyje ir greitkeliu atkarpas [km/h];  
ðν · aÞ i — tikrojo transporto priemon ės grei čio ir pagrei čio per laiko tarpsn į i sandauga [m  2 /s 3 arba 
W/kg]; 
ðν · a pos Þ j;k — tikrojo transporto priemon ės grei čio ir teigiamo didesnio kaip 0,1 m/s  2 pagrei čio per laiko 
tarpsn į j sandauga, atsižvelgiant į važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpas [m  2 /s 3 
arba W/kg]; 
ðν · a pos Þ k Ä ½95â — transporto priemon ės grei čio ir teigiamo didesnio kaip 0,1 m/s  2 pagrei čio važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose sandaugos 95-oji procentil ė [m  2 /s 3 arba W/kg];  
ν k — vidutinis transporto priemon ės greitis važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose 
[km/h].  
3. MARŠRUTO RODIKLIAI  
3.1. Apskai čiavimas  
3.1.1.  Išankstinis duomen ų apdorojimas  
Dinaminiai parametrai, pvz., pagreitis  ν · a pos ar STP, nustatomi naudojant grei čio signal ą, kurio tikslumas ne 
mažesnis kaip 0,1 proc., jei bet kokia grei čio vert ė yra didesn ė kaip 3 km/h, o dažnis – 1 Hz. Paprastai š į tikslumo 
reikalavim ą atitinka iš rat ų (sukimosi) grei čio jutiklio gauti signalai.  
Patikrinama, ar grei čio ruože n ėra klaiding ų ar abejotin ų atkarp ų. Toki ų atkarp ų ruožui b ūdingi laipteliai, šuoliai, 
horizontal ūs ruožai arba tr ūkiai. Trumpos klaidingos atkarpos ištaisomos, pvz., interpoliuojant duomenis arba 
atliekant lyginam ąją analiz ę pagal pagalbin į grei čio signal ą. Kita alternatyva – trump ų maršrut ų, kuriuose yra 
klaiding ų atkarp ų, ne įtraukimas į paskesn ę duomen ų analiz ę. Antruoju etapu pagrei čio vert ės skai čiuojamos ir 
išd ėstomos did ėjimo tvarka, kad b ūtų galima nustatyti pagrei čio skyr ą a res ¼ ðmažiausia pagrei čio vert ė> 0Þ. 
Jeigu  a res Ï 0,01 m =s 2 , transporto priemon ės grei čio matavimas yra pakankamai tikslus.  
Jeigu  0,01 m =s 2< a res , duomenys glodinami naudojant T4253H Haningo filtr ą. 
Naudojant T4253 Haningo filtr ą, atliekami šie apskai čiavimai: glodinimas pradedamas slanki ąja mediana 4, kuri 
centruojama naudojant slanki ąją median ą 2. Tada vert ės dar kart ą glodinamos taikant slanki ąją median ą 5, 
slanki ąją median ą 3 ir Haningo filtrus (slankiuosius svertinius vidurkius). Liekanos apskai čiuojamos iš pradin ės 
sekos atimant glodint ą sek ą. Po to visas procesas kartojamas su apskai čiuotomis liekanomis. Galiausiai, galutin ės 
glodintos grei čio vert ės suskai čiuojamos sudedant glodintas vertes, pirm ą kart ą gautas atliekant proces ą su apskai ­ 
čiuotomis liekanomis.  
Turint tinkam ą grei čio ruož ą atliekami 8.1.2 punkte aprašyti apskai čiavimai ir grupavimas.  
3.1.2.  Atstumo, pagrei čio ir  ν · a apskai čiavimas  
Toliau nurodyti apskai čiavimai atliekami naudojant vis ą grei čio laikin ę charakteristik ą (1 Hz skyra) nuo pirmos 
sekund ės iki t t (paskutin ės sekund ės). 
Su kiekviena duomen ų imtimi siejamas atstumo prieaugis apskai čiuojamas taip:  
d i ¼ v i 
3; 6; i ¼ 1 iki N  t 
čia: 
d i per laiko tarpsn į i nuvažiuotas atstumas [m];LT L 175/178 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
ν i faktinis transporto priemon ės greitis laiko tarpsniu i [km/h];  
N t bendras im čių skai čius. 
Pagreitis apskai čiuojamas taip:  
a i ¼ ðv iþ1 Ä v iÄ1 Þ=ð2 · 3,6Þ; i ¼ 1 iki N  t 
čia: 
a i pagreitis per laiko tarpsn į i [m/s  2 ]. esant  i = 1:  v iÄ1 ¼ 0, esant  i ¼ N t : v iþ1 ¼ 0. 
Transporto priemon ės grei čio ir pagrei čio sandauga apskai čiuojama taip: 
ðv · aÞ i ¼ v i · a i=3,6; i ¼ 1 iki N  t 
čia: 
ðν · aÞ i faktinio transporto priemon ės grei čio ir pagrei čio per laiko tarpsn į i sandauga [m  2 /s 3 arba W/kg].  
3.1.3.  Rezultat ų grupavimas  
Apskai čiavus  a i ir ðν · aÞ i , vert ėsv i , d i , a i ir ðν · aÞ i išrikiuojamos transporto priemon ės grei čio did ėjimo tvarka.  
Visi duomen ų rinkiniai, kuriuose  v i Ï 60 km =h, priskiriami miesto grei čio intervalui, visi duomen ų rinkiniai, 
kuriuose  60km =h< v i Ï 90 km =h, priskiriami užmies čio grei čio intervalui, o visi duomen ų rinkiniai, kuriuose  
v i> 90 km =h, priskiriami greitkelio grei čio intervalui.  
Kiekviename grei čio intervale turi b ūti 150 arba daugiau duomen ų rinkini ų, kuriuose pagrei čio vert ė 
a i> 0,1 m =s 2 . 
Apskai čiuojamas vidutinis transporto priemon ės greitis  v k kiekviename grei čio intervale:  
v k ¼ Ê X  
i v i;k Ì
=N k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
čia: 
N k bendras im čių skai čius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose  
3.1.4.  Grei čio intervalo  v · a posÄ ½95â apskai čiavimas  
v · a pos ver čių 95-oji procentil ė apskai čiuojama taip:  
Kiekviename grei čio intervale duomen ų rinkini ų, kuriuose  a i;k> 0,1 m =s 2 a i;k ã 0,1 m =s 2 , ðv · aÞ i;k vert ės išri ­
kiuojamos did ėjimo tvarka ir nustatomas bendras ši ų im čių skai čius M  k . 
Tada dydžiams, kuri ų a i;k ã 0,1 m =s 2 ðv · a pos Þ i;k , priskiriamos procentil ės vert ės: 
Mažiausiajai  v · a pos vertei priskiriama procentil ė 1/M k , pagal mažum ą antrajai –2/ M k , pagal mažum ą tre čiajai 
–3/M k , o didžiausiajai –  M  k=M k ¼ 100%LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/179
 
ðv · a pos Þ k Ä ½95â yra ðv · a pos Þ j;k vert ė, kurios  j=M k ¼ 95% . Jeigu  j=M k ¼ 95% : vert ės n ėra, ðv · a pos Þ k Ä ½95â apskai ­ 
čiuojamas tiesiškai interpoliuojant dvi gretimas imtis j ir j+1, kuri ų j=M k< 95%  ir ðj þ 1Þ=M k> 95% . 
Kiekvieno grei čio intervalo santykinis teigiamas pagreitis apskai čiuojamas taip:  
RPA  k ¼ X  
j ðΔt · ðv · a pos Þ j;k Þ= X  
i d i;k; j ¼ 1 to M  k; i ¼ 1 to N  k; k ¼ u; r; m 
čia: 
RPA  k santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba kWs/(kg*km)];  
Δ t laiko skirtumas, lygus 1 sekundei;  
M k im čių, kuriuose pagreitis teigiamas, skai čius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose;  
N k bendras im čių skai čius važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose.  
4. MARŠRUTO DUOMEN Ų GALIOJIMO PATIKRA  
4.1.1.  Grei čio intervalo  v Ü a posÄ ½95â patikra (v [km/h])  
Jei v k Ï 74,6 km =h 
taip pat 
ðv · a pos Þ kÄ ½95â> ð0,136  · v k þ 14,44Þ 
, maršruto duomenys negalioja.  
Jei v k> 74,6 km =h ir ðv · a pos Þ k Ä ½95â> ð0,0742  · v k þ 18,966Þ, maršruto duomenys negalioja.  
4.1.2.  Grei čio intervalo RPA patikra  
Jei v k Ï 94,05 km =h ir RPA  k< ðÄ 0,0016  · v k þ 0,1755Þ, maršruto duomenys negalioja.  
Jei v k> 94,05 km =h ir RPA  k< ðÄ 0,025Þ, maršruto duomenys negalioja.LT L 175/180 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
7b pried ėlis 
PEMS maršruto suminio teigiamo aukš čio padid ėjimo nustatymo proced ūra 
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje aprašoma proced ūra, pagal kuri ą nustatomas suminis PEMS maršruto teigiamas aukš čio padid ė­
jimas.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
d(0)  — atstumas maršruto pradžioje [m];  
d — suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo pavienio maršruto taško [m];  
d 0 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m];  
d 1 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško iš kart po atitinkamo maršruto taško d [m];  
d a — atskaitos kelias esant  d(0)  [m]  
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio maršruto taško [m];  
d i — akimirkinis atstumas [m];  
d tot — visas per bandym ą nuvažiuotas atstumas [m];  
h(0)  — transporto priemon ės altitud ė atlikus atrank ą ir iš esm ės įvertinus duomen ų kokyb ę maršruto 
pradžioje 
[m virš j ūros lygio];  
h(t) — transporto priemon ės altitud ė atlikus atrank ą ir iš esm ės įvertinus duomen ų kokyb ę taške t [m 
virš j ūros lygio];  
h(d) — transporto priemon ės altitud ė maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h(t-1)  — transporto priemon ės altitud ė atlikus atrank ą ir iš esm ės įvertinus duomen ų kokyb ę taške t-1 
[m virš j ūros lygio];  
h corr (0) — pataisyta altitud ė prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m virš j ūros lygio];  
h corr (1) — pataisyta altitud ė iškart po atitinkamo maršruto taško d [m virš j ūros lygio];  
h corr (t) — su duomen ų tašku t siejama pataisyta transporto priemon ės akimirkin ė altitud ė [m virš j ūros 
lygio];  
h corr (t-1)  — su duomen ų tašku t -1 siejama pataisyta akimirkin ė transporto priemon ės altitud ė [m virš 
jūros lygio];  
h GPS, i — transporto priemon ės akimirkin ė altitud ė, išmatuota naudojant GPS [m virš j ūros lygio];  
h GPS (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitud ė, išmatuota naudojant GPS [m virš 
jūros lygio];  
h int (d) — interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h int,sm,1  (d) — interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo etapo pavieniame nagrin ėjamame marš ­
ruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h map (t) — su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitud ė pagal topografin į žem ėlap į [m virš 
jūros lygio];LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/181
 
Hz — hercas;  
km/h — kilometrai per valand ą; 
m — metrai;  
road  grade,1  (d) — glodintas kelio nuolydis nagrin ėjamame pavieniame maršruto taške d po pirmojo glodinimo 
etapo [m/m];  
road  grade,2  (d) — glodintas kelio nuolydis nagrin ėjamame pavieniame maršruto taške d po antrojo glodinimo 
etapo [m/m];  
sin — trigonometrin ė sinuso funkcija;  
t — nuo bandymo pradžios pra ėjęs laikas [s];  
t 0 — laikas, pra ėjęs b ūnant matavimo taške prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [s];  
v i — akimirkinis transporto priemon ės greitis [km/h];  
v(t) — su duomen ų tašku t siejamas transporto priemon ės greitis [km/h].  
3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
Suminis teigiamas aukš čio padid ėjimas RDE maršrute nustatomas pagal tris parametrus: naudojant GPS išmatuot ą 
akimirkin ę transporto priemon ės altitud ę h GPS,i  [m virš j ūros lygio], akimirkin į transporto priemon ės greit į v i 
[km/h], fiksuojam ą 1 Hz dažniu, ir atitinkam ą nuo bandymo pradžios pra ėjus į laik ą t [s].  
4. SUMINIO TEIGIAMO AUKŠ ČIO PADID ĖJIMO APSKAI ČIAVIMAS  
4.1. Bendrosios pastabos  
Suminis teigiamas aukš čio padid ėjimas RDE maršrute apskai čiuojamas pagal trij ų etap ų proced ūrą, kuri ą sudaro: i) 
atranka ir principin ė duomen ų kokyb ės patikra, ii) akimirkin ės transporto priemon ės altitud ės duomen ų korega ­
vimas ir iii) suminio teigiamo aukš čio padid ėjimo apskai čiavimas.  
4.2. Atranka ir principin ė duomen ų kokyb ės patikra  
Patikrinamas akimirkini ų transporto priemon ės grei čio duomen ų išsamumas. Turi b ūti leidžiama įvesti tr ūkstamus 
duomenis, jeigu tr ūkiai atitinka 4 pried ėlio 7 punkte nustatytus reikalavimus, antraip bandymo rezultatai panai ­
kinami. Patikrinamas akimirkini ų altitud ės duomen ų išsamumas. Duomen ų tr ūkiai užpildomi interpoliuojant 
duomenis. Interpoliuojam ų duomen ų teisingumas patikrinamas pagal topografin į žem ėlap į. Interpoliuotus 
duomenis rekomenduojama pataisyti, jeigu galioja ši s ąlyga: 
jh GPS ðtÞ Ä h map ðtÞj> 40m 
Altitud ė pataisoma taip, kad:  
hðtÞ ¼ h map ðtÞ 
čia: 
h(t) —  su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitud ė po atrankos ir principin ės duomen ų 
kokyb ės patikros [m virš j ūros lygio];  
h GPS (t) —  naudojant GPS išmatuota su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitud ė [m virš j ūros 
lygio];  
h map (t) —  su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitud ė pagal topografin į žem ėlap į [m virš j ūros 
lygio].LT L 175/182 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.3. Akimirkin ės transporto priemon ės altitud ės duomen ų koregavimas  
Altitud ė h(0 ) maršruto pradžioje ties  d(0)  nustatoma naudojant GPS ir patikrinama lyginant su topografinio 
žem ėlapio informacija. Nuokrypis neturi b ūti didesnis kaip 40 m. Visi akimirkiniai altitud ės duomenys  h(t)  turi 
būti koreguojami, jeigu galioja ši s ąlyga: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Altitud ė pataisoma taip, kad:  
h corr ðtÞ ¼ h corr ðt Ä 1Þ 
čia: 
h(t) —  su duomen ų tašku t siejama transporto priemon ės altitud ė po atrankos ir principin ės duomen ų 
kokyb ės patikros [m virš j ūros lygio];  
h(t-1) —  su duomen ų tašku t-1 siejama transporto priemon ės altitud ė po atrankos ir principin ės duomen ų 
kokyb ės patikros [m virš j ūros lygio];  
v(t) —  su duomen ų tašku t siejamas transporto priemon ės greitis [km/h];  
h corr (t) —  su duomen ų tašku t siejama pataisyta transporto priemon ės akimirkin ė altitud ė [m virš j ūros lygio];  
h corr (t-1) —  su duomen ų tašku t-1 siejama pataisyta transporto priemon ės akimirkin ė altitud ė [m virš j ūros 
lygio];  
Užbaigus koregavimo proced ūrą gaunamas galiojantis altitud ės duomen ų rinkinys. Šis duomen ų rinkinys naudo ­
jamas atliekant 13.4 punkte aprašyt ą suminio teigiamo aukš čio padid ėjimo apskai čiavim ą. 
4.4. Galutinis suminio teigiamo aukš čio padid ėjimo apskai čiavimas  
4.4.1.  Tolygiosios erdvin ės skyros nustatymas  
Visas nuvažiuotas maršruto atstumas  d visas [m] nustatomas sud ėjus visus akimirkinius atstumus  d i . Akimirkinis 
atstumas  d i nustatomas taip:  
d i ¼ v i 
3,6 
čia: 
d i — akimirkinis atstumas [m];  
v i — akimirkinis transporto priemon ės greitis [km/h];  
Suminis aukš čio padid ėjimas apskai čiuojamas naudojant tolygios 1 m erdvin ės skyros duomenis, pradedant nuo 
pirmojo matavimo maršruto pradžioje  d(0) . Naudojant 1 m skyr ą nustatyti pavieniai duomen ų taškai laikomi 
maršruto taškais, išreiškiamais konkre čia atstumo verte d (pvz., 0, 1, 2, 3 m…) ir atitinkama altitude  h(d)  [m virš 
jūros lygio].  
Kiekvieno pavienio maršruto taško d altitud ė apskai čiuojama interpoliuojant akimirkin ę altitud ę h corr (t): 
h int ðdÞ ¼ h corr ð0Þ þ h corr ð1Þ Ä h corr ð0Þ 
d 1 Ä d 0 Ü ðd Ä d 0 ÞLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/183
 
čia: 
h int (d) —  interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h corr (0) —  pataisyta altitud ė prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m virš j ūros lygio];  
h corr (1) —  pataisyta altitud ė iškart po atitinkamo maršruto taško d [m virš j ūros lygio];  
d —  suminis atstumas, nuvažiuotas iki pavienio nagrin ėjamo maršruto taško d [m];  
d 0 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško prieš pat atitinkam ą maršruto tašk ą d [m];  
d 1 — suminis atstumas, nuvažiuotas iki matavimo taško iškart po atitinkamo maršruto taško d [m].  
4.4.2.  Papildomas duomen ų glodinimas  
Kiekvieno pavienio maršruto taško altitud ės duomenys glodinami taikant dviej ų etap ų proced ūrą; d a ir d  e atitin ­
kamai žymi pirm ą ir paskutin į duomen ų tašk ą (1 pav.). Pirmasis glodinimo etapas atliekamas taip:  
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd a Þ 
ðd þ 200 mÞ for d Ï 200 m 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd þ 200 mÞ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
ðd þ 200 mÞ Ä ðd Ä 200 mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200 mÞ 
road  grade;1 ðdÞ ¼ h int ðd e Þ Ä h int ðd Ä 200 mÞ 
d e Ä ðd Ä 200 mÞ for d ã ðd e Ä 200 mÞ 
h int;sm;1 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd Ä 1mÞ þ road  grade;1 ðdÞ; d ¼ d a þ 1 to d  e 
h int;sm;1 ðd a Þ ¼ h int ðd a Þ þ road  grade;1 ðd a Þ 
čia: 
road  grade,1  (d) —  glodintas kelio nuolydis pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d po pirmojo glodinimo 
etapo [m/m];  
h int (d) —  interpoliuota altitud ė pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d [m virš j ūros lygio];  
h int,sm,1  (d) —  interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo etapo pavieniame nagrin ėjamame marš ­
ruto taške d [m virš j ūros lygio];  
d —  suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo pavienio maršruto taško [m];  
d a — maršruto atskaitos taškas nuliniu atstumu [m];  
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio maršruto taško [m].  
Antrasis glodinimo etapas atliekamas taip:  
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd a Þ 
ðd þ 200mÞ for d Ï 200mLT L 175/184 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd þ 200mÞ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
ðd þ 200mÞ Ä ðd Ä 200mÞ for 200m < d< ðd e Ä 200mÞ 
road  grade;2 ðdÞ ¼ h int;sm;1 ðd e Þ Ä h int;sm;1 ðd Ä 200mÞ 
d e Ä ðd Ä 200mÞ for d ã ðd e Ä 200mÞ 
čia: 
road  grade,2  (d) —  glodintas kelio nuolydis pavieniame nagrin ėjamame maršruto taške d po antrojo glodinimo 
etapo [m/m];  
h int,sm,1  (d) —  interpoliuota glodinta altitud ė po pirmojo glodinimo etapo pavieniame nagrin ėjamame marš ­
ruto taške d [m virš j ūros lygio];  
d —  suminis atstumas, nuvažiuotas iki nagrin ėjamo pavienio maršruto taško [m];  
d a — maršruto atskaitos taškas nuliniu atstumu [m];  
d e — suminis atstumas, nuvažiuotas iki paskutinio pavienio maršruto taško [m].  
1 pav.  
Interpoliuot ų altitud ės signal ų glodinimo proced ūra
 
4.4.3.  Galutinio rezultato apskai čiavimas  
Teigiamas suminis aukš čio padid ėjimas maršrute apskai čiuojamas integruojant visas teigiamas interpoliuotas ir 
glodintas kelio nuolydžio vertes, t. y.  road  grade,2  (d). Rezultatas tur ėtų b ūti normalizuojamas pagal vis ą per bandym ą 
nuvažiuot ą atstum ą d tot ir išreiškiamas suminiu aukš čio padid ėjimu metrais vienam šimtui kilometr ų nuvažiuoto 
atstumo.  
5. SKAITINIS PAVYZDYS  
1 ir 2 lentel ėse parodytas teigiamo aukš čio padid ėjimo apskai čiavimas remiantis duomenimis, užregistruotais 
atliekant transporto priemon ės išmetam ųjų teršal ų kiekio nustatymo bandym ą su PEMS. Siekiant glaustumo 
pateikiama 800 m atkarpa ir 160 s intervalas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/185
 
5.1. Atranka ir principin ė duomen ų kokyb ės patikra  
Atranka ir principin ė duomen ų kokyb ės patikra atliekama dviem etapais. Pirma, patikrinamas transporto prie ­
mon ės grei čio duomen ų išsamumas. Pateiktoje duomen ų imtyje (žr. 1 lentel ę) transporto priemon ės grei čio 
duomen ų tr ūkių nenustatyta. Antra, patikrinamas altitud ės duomen ų išsamumas; duomen ų imtyje tr ūksta su 2 
ir 3 sekund ėmis susijusi ų altitud ės duomen ų. Tr ūkiai užpildomi interpoliuojant GPS signal ą. Be to, pagal topog ­
rafin į žem ėlap į patikrinama GPS altitud ė; ši patikra apima maršruto pradžios altitud ę h(0) . Su 112–114 sekun ­
dėmis susij ę altitud ės duomenys pataisomi pagal topografin į žem ėlap į, kad b ūtų laikomasi šios s ąlygos:  
h GPS ðtÞ Ä h map ðtÞ< Ä 40m  
Atlikus duomen ų patikr ą gaunami penktosios skilties  h(t)  duomenys.  
5.2. Akimirkin ės transporto priemon ės altitud ės duomen ų koregavimas  
Kitame etape 1–4, 111–112 ir 159–160 sekundži ų altitud ės duomenys  h(t)  atitinkamai koreguojami pagal 0, 110 
ir 158 sekundži ų altitud ės vertes, nes altitud ės duomenims šiais laiko tarpsniais galioja ši s ąlyga: 
jhðtÞ Ä hðt Ä 1Þj> ðvðtÞ=3,6 Ü sin45°Þ 
Pataisius duomenis gaunami šeštosios skilties  h corr (t) duomenys. Altitud ės duomen ų patikros ir koregavimo etap ų 
rezultatas pateiktas 2 paveiksle.  
5.3. Suminio teigiamo aukš čio padid ėjimo apskai čiavimas  
5.3.1.  Tolygiosios erdvin ės skyros nustatymas  
Akimirkinis atstumas d  i apskai čiuojamas išmatuot ą transporto priemon ės akimirkin į greit į (km/h) dalijant iš 3,6 (1 
lentel ės 7 skiltis). Siekiant užtikrinti tolygi ą 1 m erdvin ę skyr ą, perskai čiavus altitud ės duomenis, nustatomi 
pavieniai maršruto taškai d (2 lentel ės 1 skiltis) ir juos atitinkan čios altitud ės vert ės h int (d) (2 lentel ės 7 skiltis). 
Kiekvieno pavienio maršuto taško d altitud ė apskai čiuojama interpoliuojant išmatuot ąsias akimirkin ės altitud ės 
h corr vertes:  
h int ð0Þ ¼ 120,3 þ 120,3 Ä 120,3 
0,1 Ä 0,0 Ü ð0 Ä 0Þ ¼ 120,3000  
h int ð520Þ ¼ 132,5 þ 132,6 Ä 132,5 
523,6 Ä 519,9 Ü ð520 Ä 519,9Þ ¼ 132,5027  
5.3.2.  Papildomas duomen ų glodinimas  
2 lentel ėje pirmasis ir paskutinysis pavieniai maršruto taškai yra atitinkamai d  a =0 m ir d  e =799 m. Kiekvieno 
pavienio maršruto taško altitud ės duomenys glodinami taikant dviej ų etap ų proced ūrą. Pirm ą glodinimo etap ą 
sudaro:  
road  grade;1 ð0Þ ¼ h int ð200mÞ Ä h int ð0Þ 
ð0 þ 200 mÞ ¼ 120,9682 Ä 120,3000 
200 ¼ 0,0033  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≤ 200m 
road  grade;1 ð320Þ ¼ h int ð520Þ Ä h int ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 132,5027 Ä 121,0 
400 ¼ 0,0288LT L 175/186 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
pasirinkta parodyti glodinima, kai 200m < d < (599m) 
road  grade;1 ð720Þ ¼ h int ð799Þ Ä h int ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2000 Ä 132,5027 
279 ¼ Ä0,0405  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≥ (599m)  
Glodinta ir interpoliuota altitud ė apskai čiuojama taip:  
h int;sm;1 ð0Þ ¼ h int ð0Þ þ road  grade;1 ð0Þ ¼ 120,3 þ 0,0033 Ô 120,3033 m 
h int;sm;1 ð799Þ ¼ h int;sm;1 ð798Þ þ road  grade;1 ð799Þ ¼ 121,2550 Ä 0,0220 ¼ 121,2330 m 
Antras glodinimo etapas:  
road  grade;2 ð0Þ ¼ h int;sm;1 ð200Þ Ä h int;sm;1 ð0Þ 
ð200Þ ¼ 119,9618 Ä 120,3033 
ð200Þ ¼ Ä0,0017  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≤ 200m 
road  grade;2 ð320Þ ¼ h int;sm;1 ð520Þ Ä h int;sm;1 ð120Þ 
ð520Þ Ä ð120Þ ¼ 123,6809 Ä 120,1843 
400 ¼ 0,0087  
pasirinkta parodyti glodinima, kai 200m < d < (599) 
road  grade;2 ð720Þ ¼ h int;sm;1 ð799Þ Ä h int;sm;1 ð520Þ 
799 Ä ð520Þ ¼ 121,2330 Ä 123,6809 
279 ¼ Ä0,0088  
pasirinkta parodyti glodinima, kai d ≥ (599m)  
5.3.3.  Galutinio rezultato apskai čiavimas  
Teigiamas suminis aukš čio padid ėjimas maršrute apskai čiuojamas integruojant visas teigiamas interpoliuotas ir 
glodintas kelio nuolydžio vertes, t. y. skilties  road  grade,2  (d) vertes 2 lentel ėje. Viso duomen ų rinkinio bendras 
atstumas buvo  d tot ¼ 139,7 km , o visi teigiami interpoliuojami ir glodinti keli ų nuolydžiai – 516 m. Tod ėl 
suminis teigiamas aukš čio pokytis pasiek ė 516 * 100/139,7 = 370 m/100 km.  
1 lentel ė 
Transporto priemon ės akimirkin ės altitud ės duomen ų koregavimas  
Laikas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d 
[m] Sum. d 
[m] 
0 0,00  122,7  129,0  122,7  122,7  0,0  0,0  
1 0,00  122,8  129,0  122,8  122,7  0,0  0,0  
2 0,00  —  129,1  123,6  122,7  0,0  0,0  
3 0,00  —  129,2  124,3  122,7  0,0  0,0  
4 0,00  125,1  129,0  125,1  122,7  0,0  0,0  
… …  …  …  …  …  …  …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/187
 
Laikas 
t [s]  v(t) 
[km/h]  h GPS (t) 
[m] h map (t) 
[m] h(t) 
[m] h corr (t) 
[m] d 
[m] Sum. d 
[m] 
18 0,00  120,2  129,4  120,2  120,2  0,0  0,0  
19 0,32  120,2  129,4  120,2  120,2  0,1  0,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
37 24,31  120,9  132,7  120,9  120,9  6,8  117,9  
38 28,18  121,2  133,0  121,2  121,2  7,8  125,7  
… …  …  …  …  …  …  …  
46 13,52  121,4  131,9  121,4  121,4  3,8  193,4  
47 38,48  120,7  131,5  120,7  120,7  10,7  204,1  
… …  …  …  …  …  …  …  
56 42,67  119,8  125,2  119,8  119,8  11,9  308,4  
57 41,70  119,7  124,8  119,7  119,7  11,6  320,0  
… …  …  …  …  …  …  …  
110  10,95  125,2  132,2  125,2  125,2  3,0  509,0  
111  11,75  100,8  132,3  100,8  125,2  3,3  512,2  
112  13,52  0,0  132,4  132,4  125,2  3,8  516,0  
113  14,01  0,0  132,5  132,5  132,5  3,9  519,9  
114  13,36  24,30  132,6  132,6  132,6  3,7  523,6  
… …  …  …  …  …  …  
149  39,93  123,6  129,6  123,6  123,6  11,1  719,2  
150  39,61  123,4  129,5  123,4  123,4  11,0  730,2  
… …  …  …  …  …  …  
157  14,81  121,3  126,1  121,3  121,3  4,1  792,1  
158  14,19  121,2  126,2  121,2  121,2  3,9  796,1  
159  10,00  128,5  126,1  128,5  121,2  2,8  798,8  
160  4,10  130,6  126,0  130,6  121,2  1,2  800,0  
— žymi duomen ų tr ūkius 
2 lentel ė 
Kelio nuolydžio apskai čiavimas  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …LT L 175/188 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152  
2 pav.  
Duomen ų patikros ir koregavimo poveikis. Naudojant GPS išmatuotas altitud ės profilis  h GPS (t), pagal 
topografin į žem ėlap į nustatytas altitud ės profilis  h  map (t), atlikus duomen ų atrank ą ir principin ę j ų 
kokyb ės patikr ą parengtas altitud ės profilis  h(t)  ir pataisyti duomenys  h corr (t), nurodyti 1 lentel ėje
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/189
 
3 pav.  
Pataisyto altitud ės profilio  h corr (t) ir glodintos bei interpoliuotos altitud ės h int,sm,1  palyginimas
  
2 lentel ė 
Teigiamo aukš čio padid ėjimo apskai čiavimas  
d 
[m] t 0 
[s] d 0 
[m] d 1 
[m] h 0 
[m] h 1 
[m] h int (d) 
[m] road  grade,1  (d) 
[m/m]  h int,sm,1  (d) 
[m] road  grade,2  (d) 
[m/m]  
0 18  0,0  0,1  120,3  120,4  120,3  0,0035  120,3  – 0,0015  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
120  37  117,9  125,7  120,9  121,2  121,0  – 0,0019  120,2  0,0035  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
200  46  193,4  204,1  121,4  120,7  121,0  – 0,0040  120,0  0,0051  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
320  56  308,4  320,0  119,8  119,7  119,7  0,0288  121,4  0,0088  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
520  113  519,9  523,6  132,5  132,6  132,5  0,0097  123,7  0,0037  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
720  149  719,2  730,2  123,6  123,4  123,6  – 0,0405  122,9  – 0,0086  
… …  …  …  …  …  …  …  …  …  
798  158  796,1  798,8  121,2  121,2  121,2  – 0,0219  121,3  – 0,0151  
799  159  798,8  800,0  121,2  121,2  121,2  – 0,0220  121,3  – 0,0152LT L 175/190 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8 pried ėlis 
Duomen ų main ų ir pranešim ų teikimo reikalavimai  
1. ĮVADAS  
Šiame pried ėlyje išd ėstyti duomen ų main ų tarp matavimo sistem ų ir programin ės duomen ų vertinimo įrangos ir 
tarpini ų bei galutini ų rezultat ų pateikimo ir pasikeitimo jais, užbaigus vertinti duomenis, reikalavimai.  
Užtikrinant privalom ųjų ir pasirenkam ųjų parametr ų mainus ir juos pranešant, turi b ūti laikomasi 1 pried ėlio 3.2 
punkto reikalavim ų. Kad b ūtų užtikrinamas galutini ų rezultat ų atsekamumas, pateikiami į 3 punkte nurodytas 
duomen ų main ų ir ataskait ų rinkmenas įtraukti duomenys.  
2. SIMBOLIAI, PARAMETRAI IR VIENETAI  
a 1 — b ūdingosios CO  2 kreiv ės koeficientas  
b 1 — b ūdingosios CO  2 kreiv ės koeficientas  
a 2 — b ūdingosios CO  2 kreiv ės koeficientas  
b 2 — b ūdingosios CO  2 kreiv ės koeficientas  
k 11 — svorin ės funkcijos koeficientas  
k 12 — svorin ės funkcijos koeficientas  
k 21 — svorin ės funkcijos koeficientas  
k 22 — svorin ės funkcijos koeficientas  
tol 1 — pirminis nuokrypis  
tol 2 — papildomas nuokrypis  
ðv · a pos Þ kÄ ½95â — transporto priemon ės grei čio ir didesnio nei 0,1 m/s  2 teigiamo pagrei čio važiavimo mieste, 
užmiestyje ir greitkeliu atkarpose 95-oji procentil ė [m  2 /s 3 arba [W/kg]  
RPA  K — santykinis teigiamas pagreitis važiavimo mieste, užmiestyje ir greitkeliu atkarpose [m/s  2 arba 
kWs/(kg*km)]  
3. DUOMEN Ų MAIN Ų IR ATASKAIT Ų TEIKIMO FORMA  
3.1. Bendrosios pastabos  
Pranešant išmetam ųjų teršal ų kiekius ir bet kokius kitus susijusius parametrus ir vykdant j ų mainus, naudojama 
CSV formato duomen ų rinkmena. Parametr ų vert ės skiriamos kableliu, ASCII-Code #h2C. Skaitin ės vert ės dešim ­
tain ės trupmenos skiriamasis simbolis yra taškas, ASCII-Code #h2E. Eilut ės gale naudojamas gr įžimo į eilut ės 
pradži ą ženklas, ASCII-Code #h0D. T ūkstant ųjų dali ų skiriamasis ženklas nenaudojamas.  
3.2. Duomen ų mainai  
Duomen ų mainai turi vykti tarp matavimo sistem ų ir programin ės duomen ų vertinimo įrangos šiuo tikslu naudo ­
jant standartines ataskait ų rinkmenas, kuriose pateikiamas b ūtinasis privalom ųjų ir pasirenkam ųjų parametr ų 
rinkinys. Turi b ūti naudojama toliau pateikiama duomen ų main ų rinkmenos strukt ūra. Pirmosios 195 eilut ės 
skiriamos antraštei, kurioje nurodoma speciali informacija, pvz., bandymo s ąlygos, PEMS įrangos (1 lentel ė) 
tapatumas ir kalibravimas. 198–200 eilut ėse pateikiami parametr ų žymenys ir vienetai. 201 ir visose tolesn ėse 
duomen ų eilut ėse pateikiama duomen ų main ų rinkmena ir atskaitos parametr ų vert ės (2 lentel ė). Į duomen ų main ų 
rinkmen ą įtraukiama bent jau tiek duomen ų eilu čių, kiek sekundži ų trunka bandymas, padauginus iš registravimo 
dažnio (Hz).LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/191
 
3.3. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai  
Tarpini ų rezultat ų parametr ų santrauka užregistruojama ir pateikiama tokios strukt ūros, kaip nurodyta 3 lentel ėje. 
3 lentel ėje pateikiama informacija turi b ūti gauta prieš pradedant taikyti 5 ir 6 pried ėliuose išd ėstytus duomen ų 
vertinimo metodus.  
Transporto priemon ės gamintojas dviej ų duomen ų vertinimo metod ų taikymo rezultatus užregistruoja naudo ­
damas skirtingas laikmenas. Duomen ų vertinimo rezultatai, taikant 5 pried ėlyje aprašyt ą metod ą, pranešami 
naudojant 4, 5 ir 6 lenteles. Duomen ų vertinimo rezultatai, taikant 6 pried ėlyje aprašyt ą metod ą, pranešami 
naudojant 7, 8 ir 9 lenteles. Ataskaitos apie duomenis rinkmenos antrašt ė turi b ūti sudaryta iš trij ų dali ų. Pirmosios 
95 eilut ės skiriamos konkre čiai informacijai apie duomen ų vertinimo metodo s ąlygas. 101–195 eilut ėse pateikiami 
duomen ų vertinimo metodo rezultatai. 201–490 eilut ės skiriamos galutini ų išmetam ųjų teršal ų rezultat ų praneši ­
mui. 501 ir visose tolesn ėse duomen ų eilut ėse pateikiama ataskaitos apie duomenis rinkmena ir išsam ūs duomen ų 
vertinimo rezultatai.  
4. TECHNIN ĖS ATASKAITOS LENTEL ĖS 
4.1. Duomen ų mainai  
1 lentel ė 
Duomen ų main ų rinkmenos antrašt ė 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
1 BANDYMO IDENTIFIKAVIMO NUMERIS  [kodas]  
2 Bandymo data  [diena.m ėnuo.metai]  
3 Bandym ą priži ūrinti organizacija  [organizacijos pavadinimas]  
4 Bandymo vieta  [miestas / šalis]  
5 Bandym ą priži ūrintis asmuo  [pagrindinio priži ūrin čiojo asmens vardas ir 
pavard ė] 
6 Transporto priemon ės vairuotojas  [vairuotojo vardas ir pavard ė] 
7 Transporto priemon ės tipas  [transporto priemon ės pavadinimas]  
8 Transporto priemon ės gamintojas  [pavadinimas]  
9 Transporto priemon ės modelio metai  [metai]  
10 Transporto priemon ės identifikatorius  [VIN kodas]  
11 Odometro rodmenys pradedant bandym ą [km]  [km]  
12 Odometro rodmenys baigiant bandym ą [km]  [km]  
13 Transporto priemon ės kategorija  [kategorija]  
14 Ribin ė su tipo patvirtinimo siejama išmeta ­
m ųjų teršal ų kiekio vert ė [Euro x]  
15 Variklio tipas  [pvz., kibirkštinio uždegimo, sl ėginio uždegi ­
mo]  
16 Vardin ė variklio galia  [kW]  
17 Didžiausia sukimo momento vert ė [Nm]  
18 Variklio darbinis t ūris [ccm]  
19 Transmisija  [pvz., rankin ė, automatin ė] 
20 Priekin ės važiavimo eigos pavar ų skai čius [#]LT L 175/192 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
21 Degalai  [pvz., benzinas, dyzelinas]  
22 Tepalas  [produkto etiket ė] 
23 Padangos dydis  [plotis / aukštis / ratlankio skersmuo]  
24 Priekin ės ir galin ės aši ų padang ų sl ėgis [barais; barais]  
25 W  Kelio apkrovos parametrai WLTC duomenimis  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
25 N  Kelio apkrovos parametrai NEDC duomenimis  [F  0 , F 1 , F 2 ] 
26 Tipo patvirtinimo bandymo ciklas  [NEDC, WLTC]  
27 Tipo patvirtinimo metu išmetamas CO  2 kiekis  [g/km]  
28 Per WLTC mažo grei čio faz ę išmetamas CO  2 
kiekis  [g/km]  
29 Per WLTC vidutinio grei čio faz ę išmetamas 
CO  2 kiekis  [g/km]  
30 Per WLTC didelio grei čio faz ę išmetamas CO  2 
kiekis  [g/km]  
31 Per WLTC labai didelio grei čio faz ę išmetamas 
CO  2 kiekis  [g/km]  
32 Bandomosios transporto priemon ės mas ė ( 1 ) [kg;% (  2 )] 
33 PEMS gamintojas  [pavadinimas]  
34 PEMS tipas  [PEMS pavadinimas]  
35 PEMS serijos numeris  [numeris]  
36 PEMS maitinimas  [pvz., elektros akumuliatoriaus tipas]  
37 Duj ų analizatoriaus gamintojas  [pavadinimas]  
38 Duj ų analizatoriaus tipas  [tipas]  
39 Duj ų analizatoriaus serijos numeris  [numeris]  
40-50 (  3 ) …  …  
51 EFM gamintojas (  4 ) [pavadinimas]  
52 EFM jutiklio tipas (  4 ) [veikimo principas]  
53 EFM serijos numeris (  4 ) [numeris]  
54 Išmetam ųjų duj ų mas ės srauto šaltinis  [EFM / ECU / jutiklis]  
55 Oro sl ėgio jutiklis  [tipas, gamintojas]  
56 Bandymo data  [diena.m ėnuo.metai]  
57 Prieš bandym ą taikomos proced ūros pradžios 
laikas  [val.: min.]  
58 Važiavimo maršrutu pradžios laikas  [val.: min.]  
59 Užbaigus bandym ą taikomos proced ūros 
pradžios laikas  [val.: min.]  
60 Prieš bandym ą taikomos proced ūros pabaigos 
laikas  [val.: min.]  
61 Važiavimo maršrutu pabaigos laikas  [val.: min.]LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/193
 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
62 Užbaigus bandym ą taikomos proced ūros 
pabaigos laikas  [val.: min.]  
63-70 (  5 ) …  …  
71 Laiko pataisa – THC pokytis  [s]  
72 Laiko pataisa – CH  4 pokytis  [s]  
73 Laiko pataisa – NMHC pokytis  [s]  
74 Laiko pataisa – O  2 pokytis  [s]  
75 Laiko pataisa – KDK pokytis  [s]  
76 Laiko pataisa – CO pokytis  [s]  
77 Laiko pataisa – CO  2 pokytis  [s]  
78 Laiko pataisa – NO poslinkis  [s]  
79 Laiko pataisa – NO  2 pokytis  [s]  
80 Laiko pataisa – išmetam ųjų duj ų mas ės srautas  [s]  
81 THC matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
82 CH  4 matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
83 NMHC matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
84 O  2 matavimo intervalo atskaitos vert ė [%]  
85 KDK matavimo intervalo atskaitos vert ė [#]  
86 CO matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
87 CO  2 matavimo intervalo atskaitos vert ė [%]  
88 NO matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
89 NO  2 matavimo intervalo atskaitos vert ė [ppm]  
90-95 (  5 ) …  …  
96 THC nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
97 CH  4 nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
98 NMHC nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
99 O  2 nulinis atsakas prieš bandym ą [%]  
100  KDK nulinis atsakas prieš bandym ą [#]  
101  CO nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
102  CO  2 nulinis atsakas prieš bandym ą [%]  
103  NO nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
104  NO  2 nulinis atsakas prieš bandym ą [ppm]  
105  THC atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
106  CH  4 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]LT L 175/194 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
107  NMHC atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
108  O  2 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [%]  
109  KDK atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [#]  
110  CO atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
111  CO  2 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [%]  
112  NO atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
113  NO  2 atsakas į patikros dujas prieš bandym ą [ppm]  
114  THC nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
115  CH  4 nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
116  NMHC nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
117  O  2 nulinis atsakas po bandymo  [%]  
118  KDK nulinis atsakas po bandymo  [#]  
119  CO nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
120  CO  2 nulinis atsakas po bandymo  [%]  
121  NO nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
122  NO  2 nulinis atsakas po bandymo  [ppm]  
123  THC atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
124  CH  4 atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
125  NMHC atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
126  O  2 atsakas į patikros dujas po bandymo  [%]  
127  KDK atsakas į patikros dujas po bandymo  [#]  
128  CO atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
129  CO  2 atsakas į patikros dujas po bandymo  [%]  
130  NO atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
131  NO  2 atsakas į patikros dujas po bandymo  [ppm]  
132  PEMS tinkamumo patvirtinimas. THC rezulta ­
tai [mg/km;%] (  6 ) 
133  PEMS tinkamumo patvirtinimas. CH  4 rezultatai  [mg/km;%] (  6 ) 
134  PEMS tinkamumo patvirtinimas. NMHC rezul ­
tatai  [mg/km;%] (  6 ) 
135  PEMS tinkamumo patvirtinimas. KDK rezulta ­
tai [mg/km;%] (  6 ) 
136  PEMS tinkamumo patvirtinimas. CO rezultatai  [mg/km;%] (  6 )LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/195
 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
137  PEMS tinkamumo patvirtinimas. CO  2 rezulta ­
tai [mg/km; %] (  6 ) 
138  PEMS tinkamumo patvirtinimas. NO  x rezulta ­
tai [mg/km;%] (  6 ) 
… (  7 ) … (  7 ) … (  7 ) 
( 1 ) Transporto priemon ės mas ė atliekant važiavimo keliu bandym ą, įskaitant vairuotojo mas ę ir vis ų PEMS komponent ų mas ę. 
( 2 ) Procentin ė dalis nurodo nuokryp į nuo bendrosios transporto priemon ės mas ės. 
( 3 ) Rezervuota vieta papildomai informacijai apie analizatoriaus gamintoj ą ir serijiniam numeriui, jeigu naudojami keli analiza ­
toriai. Nurodomas tik rezervuot ų eilu čių skai čius; parengtoje užbaigt ų duomen ų rinkmenoje neturi b ūti tuš čių eilu čių. 
( 4 ) Privaloma, jeigu išmetam ųjų duj ų mas ės srautas nustatomas naudojant EFM. 
( 5 ) Jeigu reikia, galima įtraukti papildomos informacijos. 
( 6 ) PEMS tinkamumo patvirtinimas n ėra privalomas. Naudojant PEMS išmatuojamas su nuvažiuotu atstumu susij ęs išmetam ųjų 
teršal ų kiekis. Procentin ė dalis turi nurodyti nuokryp į nuo laboratorijos atskaitos vert ės. 
( 7 ) Siekiant apib ūdinti ir pažym ėti bandym ą iki 195 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
2 lentel ė 
Pagrindin ė duomen ų main ų rinkmenos dalis; šios lentel ės eilut ės ir skiltys perkeliamos į pagrindin ę 
duomen ų main ų rinkmenos dal į 
Eilut ė 198  199 (  1 ) 200  201  
Laikas  maršrutas  [s]  (  2 ) 
Transporto priemon ės grei ­
tis (  3 ) Jutiklis  [km/h]  (  2 ) 
Transporto priemon ės grei ­
tis (  3 ) GPS  [km/h]  (  2 ) 
Transporto priemon ės grei ­
tis (  3 ) ECU  [km/h]  (  2 ) 
Platuma  GPS  [laips.:min.:sek.]  (  2 ) 
Ilguma  GPS  [laips.:min.:sek.]  (  2 ) 
Altitud ė ( 3 ) GPS  [m]  (  2 ) 
Altitud ė ( 3 ) Jutiklis  [m]  (  2 ) 
Aplinkos oro sl ėgis Jutiklis  [kPa]  (  2 ) 
Aplinkos oro temperat ūra Jutiklis  [K]  (  2 ) 
Aplinkos oro dr ėgnis  Jutiklis  [g/kg; %]  (  2 ) 
THC koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
CH  4 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NMHC koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
CO koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
CO  2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NO  x koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NO koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
NO  2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
O 2 koncentracija  Analizatorius  [ppm]  (  2 ) 
KD koncentracija  Analizatorius  [#/m  3 ] (  2 ) 
Išmetam ųjų duj ų mas ės srau ­
tas EFM  [kg/s]  (  2 )LT L 175/196 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė 198  199 (  1 ) 200  201  
Išmetam ųjų duj ų temperat ūra 
EFM  EFM  [K]  (  2 ) 
Išmetam ųjų duj ų mas ės srau ­
tas Jutiklis  [kg/s]  (  2 ) 
Išmetam ųjų duj ų mas ės srau ­
tas ECU  [kg/s]  (  2 ) 
THC mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
CH  4 mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
NMHC mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
CO mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
CO  2 mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
NO  x mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
NO mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
NO  2 mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
O 2 mas ė Analizatorius  [g/s]  (  2 ) 
KDK  Analizatorius  [#/s]  (  2 ) 
Duj ų matavimo prietaisas 
įjungtas  PEMS  [ įjungtas (1); išjungtas (0); 
paklaida (> 1)]  ( 2 ) 
Variklio s ūkių skai čius ECU  [rpm]  (  2 ) 
Variklio sukimo momentas  ECU  [Nm]  (  2 ) 
Varomosios ašies sukimo 
momentas  Jutiklis  [Nm]  (  2 ) 
Rat ų sukimosi greitis  Jutiklis  (rad/s]  (  2 ) 
Degal ų srautas  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Variklio degal ų srautas  ECU  [g/s]  (  2 ) 
Variklio įsiurbiamo oro srau ­
tas ECU  [g/s]  (  2 ) 
Aušinamojo skys čio tempera ­
tūra ECU  [K]  (  2 ) 
Alyvos temperat ūra ECU  [K]  (  2 ) 
Regeneravimo b ūsena  ECU  —  (  2 ) 
Pedalo pad ėtis ECU  [%]  (  2 ) 
Transporto priemon ės b ūsena  ECU  [paklaida (1); įprasta (0)]  (  2 ) 
Procentin ė sukimo momento 
dalis  ECU  [%]  (  2 ) 
Procentin ė trinties j ėgos 
momento dalis  ECU  [%]  (  2 ) 
Įkrovos b ūsena  ECU  [%]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Ši ą skilt į galima praleisti, jeigu parametro šaltinis yra 198 skilties žymens dalis. 
( 2 ) Faktin ės vert ės įtraukiamos nuo 201 eilut ės iki duomen ų pabaigos. 
( 3 ) Turi b ūti nustatoma naudojant bent vien ą metod ą. 
( 4 ) Galima įtraukti transporto priemon ę ir bandymo s ąlygas apib ūdinan čių papildom ų parametr ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/197
 
4.2. Tarpiniai ir galutiniai rezultatai  
4.2.1.  Tarpiniai rezultatai  
3 lentel ė 
Ataskaitos teikimo rinkmena #1. Bendrieji tarpini ų rezultat ų parametrai  
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
1 Visas maršruto ilgis  [km]  
2 Visa maršruto trukm ė [val:min:s]  
3 Visa stov ėjimo trukm ė [min:s]  
4 Vidutinis važiavimo maršrutu greitis  [km/h]  
5 Didžiausias važiavimo maršrutu greitis  [km/h]  
6 Altitud ė maršruto pradžioje  [m virš j ūros lygio]  
7 Altitud ė maršruto pabaigoje  [m virš j ūros lygio]  
8 Suminis pakilimas per važiavim ą [m/100 km]  
6 Vidutin ė THC koncentracija  [ppm]  
7 Vidutin ė CH  4 koncentracija  [ppm]  
8 Vidutin ė NMHC koncentracija  [ppm]  
9 Vidutin ė CO koncentracija  [ppm]  
10 Vidutin ė CO  2 koncentracija  [ppm]  
11 Vidutin ė NO  x koncentracija  [ppm]  
12 Vidutin ė KD koncentracija  [m]  
13 Vidutinis išmetam ųjų duj ų mas ės srautas  [kg/s]  
14 Vidutin ė išmetam ųjų duj ų temperat ūra [K]  
15 Aukš čiausia išmetam ųjų duj ų temperat ūra [K]  
16 Sumin ė THC mas ė [g]  
17 Sumin ė CH  4 mas ė [g]  
18 Sumin ė NMHC mas ė [g]  
19 Sumin ė CO mas ė [g]  
20 Sumin ė CO  2 mas ė [g]  
21 Sumin ė NO  x mas ė [g]  
22 Suminis KDK  [#]  
23 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo THC 
kiekis  (mg/km)  
24 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo CH  4 
kiekis  (mg/km)  
25 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetam ų NMHC 
kiekis  (mg/km)  
26 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo CO 
kiekis  (mg/km)LT L 175/198 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
27 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetamo CO  2 
kiekis  [g/km]  
28 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetam ų NO  x 
kiekis  (mg/km)  
29 Bendras nuvažiavus maršrut ą išmetam ų KD 
kiekis  [km]  
30 Važiavimo mieste atkarpos ilgis  [km]  
31 Važiavimo mieste atkarpos trukm ė [val:min:s]  
32 Stov ėjimo važiuojant mieste trukm ė [min:s]  
33 Vidutinis važiavimo mieste greitis  [km/h]  
34 Didžiausias važiavimo mieste greitis  [km/h]  
38 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k = miesto  [m  2 /s 3 ] 
39 RPA  k , k = miesto  [m/s  2 ] 
40 Suminis važiavimo mieste pakilimas  [m/100 km]  
41 Vidutin ė važiavimo mieste THC koncentracija  [ppm]  
42 Vidutin ė važiavimo mieste CH  4 koncentracija  [ppm]  
43 Vidutin ė važiavimo mieste NMHC koncentra ­
cija [ppm]  
44 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos CO 
koncentracija  [ppm]  
45 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos CO  2 
koncentracija  [ppm]  
46 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos NO  x 
koncentracija  [ppm]  
47 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos KD 
koncentracija  [m] 
48 Vidutinis važiavimo mieste atkarpos išmeta ­
m ųjų duj ų mas ės srautas  [kg/s]  
49 Vidutin ė važiavimo mieste atkarpos išmeta ­
m ųjų duj ų temperat ūra [K] 
50 Aukš čiausia važiavimo mieste atkarpos išmeta ­
m ųjų duj ų temperat ūra [K] 
51 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos THC mas ė [g]  
52 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos CH  4 mas ė [g]  
53 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos NMHC 
mas ė [g] 
54 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos CO mas ė [g]  
55 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos CO  2 mas ė [g]  
56 Sumin ė važiavimo mieste atkarpos NO  x mas ė [g]  
57 Suminis važiavimo mieste atkarpos KDK  [#]  
58 Važiuojant mieste išmestas THC kiekis  (mg/km)  
59 Važiuojant mieste išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
60 Važiuojant mieste išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
61 Važiuojant mieste išmestas CO kiekis  (mg/km)  
62 Važiuojant mieste išmestas CO  2 kiekis  [g/km]LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/199
 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
63 Važiuojant mieste išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
64 Važiuojant mieste išmestas KDK  [#/km]  
65 Važiavimo užmiestyje atkarpos ilgis  [km]  
66 Važiavimo užmiestyje atkarpos trukm ė [val:min:s]  
67 Stov ėjimo važiuojant užmiestyje trukm ė [min:s]  
68 Vidutinis važiavimo užmiestyje greitis  [km/h]  
69 Didžiausias važiavimo užmiestyje greitis  [km/h]  
70 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=užmiestyje  [m  2 /s 3 ] 
71 RPA  k , k=užmiestyje  [m/s  2 ] 
72 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos THC 
koncentracija  [ppm]  
73 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CH  4 
koncentracija  [ppm]  
74 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos 
NMHC koncentracija  [ppm]  
75 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO 
koncentracija  [ppm]  
76 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO  2 
koncentracija  [ppm]  
77 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  x 
koncentracija  [ppm]  
78 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos KD 
koncentracija  [#/m3]  
79 Vidutinis važiavimo užmiestyje atkarpos išme ­
tam ųjų duj ų mas ės srautas  [kg/s]  
80 Vidutin ė važiavimo užmiestyje atkarpos išme ­
tam ųjų duj ų temperat ūra [K] 
81 Aukš čiausia važiavimo užmiestyje atkarpos 
išmetam ųjų duj ų temperat ūra [K] 
82 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos THC 
mas ė [g] 
83 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CH  4 
mas ė [g] 
84 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos NMHC 
mas ė [g] 
85 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO 
mas ė [g] 
86 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos CO  2 
mas ė [g] 
87 Sumin ė važiavimo užmiestyje atkarpos NO  x 
mas ė [g] 
88 Suminis važiavimo užmiestyje atkarpos KDK  [#]  
89 Važiuojant užmiestyje išmestas THC kiekis  (mg/km)  
90 Važiuojant užmiestyje išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
91 Važiuojant užmiestyje išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
92 Važiuojant užmiestyje išmestas CO kiekis  (mg/km)  
93 Važiuojant užmiestyje išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
94 Važiuojant užmiestyje išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
95 Važiuojant užmiestyje išmestas KD kiekis  [#/km]LT L 175/200 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė Parametras  Aprašymas / vienetas  
96 Važiavimo greitkeliu atkarpos ilgis  [km]  
97 Važiavimo greitkeliu atkarpos trukm ė [val:min:s]  
98 Stov ėjimo važiuojant greitkeliu trukm ė [min:s]  
99 Vidutinis važiavimo greitkeliu greitis  [km/h]  
100  Didžiausias važiavimo greitkeliu greitis  [km/h]  
101 ð v · a pos Þ k Ä ½95â, k=greitkelis  [m  2 /s 3 ] 
102  RPA  k , k=greitkelis  [m/s  2 ] 
103  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos THC 
koncentracija  [ppm]  
104  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CH  4 
koncentracija  [ppm]  
105  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos NMHC 
koncentracija  [ppm]  
106  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO 
koncentracija  [ppm]  
107  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO  2 
koncentracija  [ppm]  
108  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  x 
koncentracija  [ppm]  
109  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos KD 
koncentracija  [#/m  3 ] 
110  Vidutinis važiavimo greitkeliu atkarpos išmeta ­
m ųjų duj ų mas ės srautas  [kg/s]  
111  Vidutin ė važiavimo greitkeliu atkarpos išmeta ­
m ųjų duj ų temperat ūra [K] 
112  Aukš čiausia važiavimo greitkeliu atkarpos 
išmetam ųjų duj ų temperat ūra [K] 
113  Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos THC 
mas ė [g] 
114  Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CH  4 
mas ė [g] 
115  Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos NMHC 
mas ė [g] 
116  Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO 
mas ė [g] 
117  Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos CO  2 
mas ė [g] 
118  Sumin ė važiavimo greitkeliu atkarpos NO  x 
mas ė [g] 
119  Suminis važiavimo greitkeliu atkarpos KDK  [#]  
120  Važiuojant greitkeliu išmestas THC kiekis  (mg/km)  
121  Važiuojant greitkeliu išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
122  Važiuojant greitkeliu išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
123  Važiuojant greitkeliu išmestas CO kiekis  (mg/km)  
124  Važiuojant greitkeliu išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  
125  Važiuojant greitkeliu išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
126  Važiuojant greitkeliu išmestas KD kiekis  [# km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Galima įtraukti ir kitus parametrus, apib ūdinan čius papildomus maršruto elementus.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/201
 
4.2.2.  Duomen ų vertinimo rezultatai  
4 lentel ė 
Ataskaitos rinkmenos #2 antrašt ė. Duomen ų vertinimo metodo apskai čiavimo parametrai pagal 5 pried ėlį 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
1 Etalonin ė CO  2 mas ė [g]  
2 B ūdingosios CO  2 kreiv ės a 1 koeficientas  
3 B ūdingosios CO  2 kreiv ės b 1 koeficientas  
4 B ūdingosios CO  2 kreiv ės a 2 koeficientas  
5 B ūdingosios CO  2 kreiv ės b 2 koeficientas  
6 Svorin ės funkcijos koeficientas  k 11 
7 Svorin ės funkcijos koeficientas  k 21 
8 Svorin ės funkcijos koeficientas  k 22 =k 12 
9 Pirminis leidžiamasis nuokrypis  tol  1 [%] 
10 Papildomas leidžiamasis nuokrypis  tol  2 [%] 
11 Apskai čiavimo programin ė įranga ir versija  (pvz., EMROAD 5.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Siekiant apib ūdinti apskai čiavimo parametrus, iki 95 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
5a lentel ė 
Ataskaitos rinkmenos antrašt ė #2. Duomen ų vertinimo metodo pagal 5 pried ėlį rezultatai  
Eilut ė Parametras  Vienetas  
101  Interval ų skai čius 
102  Važiavimo mieste interval ų skai čius 
103  Važiavimo užmiestyje interval ų skai čius 
104  Važiavimo greitkeliu interval ų skai čius 
105  Važiavimo mieste interval ų dalis  [%]  
106  Važiavimo užmiestyje interval ų dalis  [%]  
107  Važiavimo greitkeliu interval ų dalis  [%]  
108  Važiavimo mieste interval ų dalis, palyginti su bendru 
interval ų skai čiumi, didesn ė nei 15 %  (1 = Taip, 0 = Ne)  
109  Važiavimo užmiestyje interval ų dalis, palyginti su bendru 
interval ų skai čiumi, didesn ė nei 15 %  (1 = Taip, 0 = Ne)  
110  Važiavimo greitkeliu interval ų dalis, palyginti su bendru 
interval ų skai čiumi, didesn ė nei 15 %  (1 = Taip, 0 = Ne)LT L 175/202 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
111  Interval ų skai čius ±  tol  1 
112  Važiavimo mieste interval ų skai čius ±  tol  1 
113  Važiavimo užmiestyje interval ų skai čius ±  tol  1 
114  Važiavimo greitkeliu interval ų skai čius ±  tol  1 
115  Interval ų skai čius ±  tol  2 
116  Važiavimo mieste interval ų skai čius ±  tol  2 
117  Važiavimo užmiestyje interval ų skai čius ±  tol  2 
118  Važiavimo greitkeliu interval ų skai čius ±  tol  2 
119  Važiavimo mieste interval ų dalis ±  tol  1 [%] 
120  Važiavimo užmiestyje interval ų dalis ±  tol  1 [%] 
121  Važiavimo greitkeliu interval ų dalis ±  tol  1 [%] 
122  Važiavimo mieste interval ų dalis ±  tol  1 didesn ė negu 50 
proc.  (1 = Taip, 0 = Ne)  
123  Važiavimo užmiestyje interval ų dalis ±  tol  1 didesn ė negu 
50 proc.  (1 = Taip, 0 = Ne)  
124  Važiavimo greitkeliu interval ų dalis ±  tol  1 didesn ė negu 50 
proc.  (1 = Taip, 0 = Ne)  
125  Vidutinis vis ų interval ų sud ėtingumo indeksas  [%]  
126  Vidutinis važiavimo mieste interval ų sud ėtingumo indek ­
sas [%] 
127  Vidutinis važiavimo užmiestyje interval ų sud ėtingumo 
indeksas  [%] 
128  Vidutinis važiavimo greitkeliu interval ų sud ėtingumo 
indeksas  [%] 
129  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis THC kiekis  (mg/km)  
130  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis THC 
kiekis  (mg/km)  
131  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis THC 
kiekis  (mg/km)  
132  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis CH  4 kiekis  (mg/km)  
133  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis CH  4 
kiekis  (mg/km)  
134  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis CH  4 
kiekis  (mg/km)  
135  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NMHC 
kiekis  (mg/km)  
136  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis NMHC 
kiekis  (mg/km)  
137  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NMHC 
kiekis  (mg/km)  
138  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis CO kiekis  (mg/km)  
139  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis CO 
kiekis  (mg/km)  
140  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis CO 
kiekis  (mg/km)  
141  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NO  x kiekis  (mg/km)LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/203
 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
142  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas sverttinis NO  x 
kiekis  (mg/km)  
143  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NO  x 
kiekis  (mg/km)  
144  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NO kiekis  (mg/km)  
145  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis NO 
kiekis  (mg/km)  
146  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NO 
kiekis  (mg/km)  
147  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis NO  2 kiekis  (mg/km)  
148  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis NO  2 
kiekis  (mg/km)  
149  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis NO  2 
kiekis  (mg/km)  
150  Važiavimo mieste intervalais išmestas svertinis KD kiekis  [#/km]  
151  Važiavimo užmiestyje intervalais išmestas svertinis KD 
kiekis  [#/km]  
152  Važiavimo greitkeliu intervalais išmestas svertinis KD 
kiekis  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Iki 195 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
5b lentel ė 
Ataskaitos rinkmenos antrašt ė #2. Galutiniai išmetam ųjų teršal ų kiekio rezultatai pagal 5 pried ėlį 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
201  Visas maršrutas. Išmestas THC kiekis  (mg/km)  
202  Visas maršrutas. Išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
203  Visas maršrutas. Išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
204  Visas maršrutas. Išmestas CO kiekis  (mg/km)  
205  Visas maršrutas. Išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
206  Visas maršrutas. Išmestas KD kiekis  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Leidžiama įtraukti papildom ų parametr ų. 
6 lentel ė 
Pagrindin ė ataskaitos rinkmenos dalis #2. Išsam ūs duomen ų vertinimo pagal 5 pried ėlį metodo rezultatai; 
šios lentel ės eilut ės ir skiltys turi b ūti perkeltos į pagrindin ę duomen ų ataskaitos rinkmenos dal į 
Eilut ė 498  499  500  501  
Intervalo pradžios laikas  [s]  (  1 ) 
Intervalo pabaigos laikas  [s]  (  1 ) 
Intervalo trukm ė [s]  (  1 )LT L 175/204 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė 498  499  500  501  
Intervalo ilgis  Šaltinis (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
jutiklis)  [km]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas THC kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CH  4 kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NMHC 
kiekis  [g] (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO  2 kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO  x kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO  2 kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas O  2 kiekis  [g]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas KD kiekis  [#]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas THC kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NMHC 
kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas CO  2 kiekis  [g/km]  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas NO  2 kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas O  2 kiekis  (mg/km)  (  1 ) 
Per interval ą išmestas KD kiekis  [#/km]  (  1 ) 
Intervalo ilgis, atsižvelgiant į 
būding ąją CO  2 kreiv ę h j [%] (  1 ) 
Intervalo svorinis koeficientas  w j [—]  (  1 ) 
Vidutinis transporto priemon ės 
greitis per interval ą Šaltinis (1 = GPS, 2 = ECU, 3 = 
jutiklis)  [km/h]  (  1 ) 
… (  2 ) … (  2 ) … (  2 ) (  1 ), (  2 ) 
( 1 ) Tikrosios vert ės įtraukiamos nuo 501 eilut ės iki duomen ų pabaigos. 
( 2 ) Galima įtraukti ir kit ų element ų, apib ūdinan čių intervalo charakteristikas.  
7 lentel ė 
Ataskaitos rinkmenos #3 antrašt ė. Duomen ų vertinimo metodo apskai čiavimo parametrai pagal 6 pried ėlį 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
1 Sukimo momento šaltinis, perduodantis gali ą varomie ­
siems ratams  Jutiklis / ECU / „Veline“  
2 „Veline“ nuolydis  [g/kWh]  
3 „Veline“ sankirta  [g/h]LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/205
 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
4 Slankiojo vidurkio trukm ė [s]  
5 Atskaitinis greitis denormalizuojant tikslin į cikl ą [km/h]  
6 Atskaitinis pagreitis  [m/s  2 ] 
7 Transporto priemon ės rato stebulei tiektina galia trans ­
porto priemonei važiuojant atskaitiniu grei čiu ir greit ėjant [kW]  
8 Galios klasi ų skai čius, įskaitant 90 proc. P  rated — 
9 Tikslinio ciklo išd ėstymas  (pailgintasis / suglaustasis)  
10 Apskai čiavimo programin ė įranga ir versija  (pvz., CLEAR 1.8)  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Siekiant apib ūdinti apskai čiavimo parametrus, iki 95 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
8a lentel ė 
Pagrindin ė ataskaitos rinkmenos dalis #3. Duomen ų vertinimo metodo rezultatai pagal 6 pried ėlį 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
101  Galios klasi ų apr ėptis (skai čiavimai > 5)  (1 = Taip, 0 = Ne)  
102  Galios klas ės normalumas  (1 = Taip, 0 = Ne)  
103  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis THC kiekis  [g/s]  
104  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis CH  4 kiekis  [g/s]  
105  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NMHC kiekis  [g/s]  
106  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis CO kiekis  [g/s]  
107  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis CO  2 kiekis  [g/s]  
108  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NO  x kiekis  [g/s]  
109  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NO kiekis  [g/s]  
110  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis NO  2 kiekis  [g/s]  
111  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis O  2 kiekis  [g/s]  
112  Visas maršrutas. Išmestas svertinis vidutinis KD kiekis  [#/s]  
113  Visas maršrutas. Svertinis vidutinis transporto priemon ės 
greitis  [km/h]  
114  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis 
THC kiekis  [g/s]  
115  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis CH  4 
kiekis  [g/s]  
116  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis 
NMHC kiekis  [g/s]  
117  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis CO 
kiekis  [g/s]  
118  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis CO  2 
kiekis  [g/s]  
119  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis NO  x 
kiekis  [g/s]  
120  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis NO 
kiekis  [g/s]LT L 175/206 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
121  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis 
NO  2 kiekis  [g/s]  
122  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis O  2 
kiekis  [g/s]  
123  Važiavimo mieste atkarpa. Išmestas svertinis vidutinis KD 
kiekis  [#/s]  
124  Važiavimo mieste atkarpa. Svertinis vidutinis transporto 
priemon ės greitis  [km/h]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Iki 195 eilut ės leidžiama įterpti papildom ų parametr ų. 
8b lentel ė 
Ataskaitos rinkmenos antrašt ė #3. Galutiniai išmetam ųjų teršal ų kiekio rezultatai pagal 6 pried ėlį 
Eilut ė Parametras  Vienetas  
201  Visas maršrutas. Išmestas THC kiekis  (mg/km)  
202  Visas maršrutas. Išmestas CH  4 kiekis  (mg/km)  
203  Visas maršrutas. Išmestas NMHC kiekis  (mg/km)  
204  Visas maršrutas. Išmestas CO kiekis  (mg/km)  
205  Visas maršrutas. Išmestas NO  x kiekis  (mg/km)  
206  Visas maršrutas. Išmestas KD kiekis  [#/km]  
… (  1 ) … (  1 ) … (  1 ) 
( 1 ) Leidžiama įtraukti papildom ų parametr ų. 
9 lentel ė 
Pagrindin ė ataskaitos rinkmenos dalis #3. Išsam ūs duomen ų vertinimo metodo rezultatai pagal 6 pried ėlį; 
šios lentel ės eilut ės ir skiltys turi b ūti perkeltos į pagrindin ę duomen ų ataskaitos rinkmenos dal į 
Eilut ė 498  499  500  501  
Viso maršruto galios klas ės numeris (  1 ) —  
Viso maršruto žemesn ės galios klas ės 
ribin ė vert ė ( 1 ) [kW]  
Viso maršruto aukštesn ės galios klas ės 
ribin ė vert ė ( 1 ) [kW]  
Visas maršrutas. Naudotas tikslinis ciklas 
(paskirstymas) (  1 ) [%] (  2 ) 
Visas maršrutas. Naudotos galios 
klas ės ( 1 ) — (  2 ) 
Visas maršrutas. Naudot ų galios klasi ų 
apr ėptis > 5 skai čiavimai (  1 ) — (1 = Taip, 0 = 
Ne) (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klas ės normalu ­
mas (  1 ) — (1 = Taip, 0 = 
Ne) (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis THC kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis CH  4 kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 )LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/207
 
Eilut ė 498  499  500  501  
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NMHC kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis CO kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis CO  2 kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NO  x kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NO kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis NO  2 kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis O  2 kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
išmestas vidutinis KD kiekis (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Visas maršrutas. Galios klasei b ūdingas 
vidutinis transporto priemon ės greitis (  1 ) Šaltinis (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = jutiklis)  [km/h]  (  2 ) 
Važiavimo mieste galios klas ės nume ­
ris (  1 ) — 
Važiavimo mieste žemesn ės galios klas ės 
ribin ė vert ė ( 1 ) [kW]  
Važiavimo mieste aukštesn ės galios 
klas ės ribin ė vert ė ( 1 ) [kW]  
Važiavimo mieste atkarpa. Naudotas tiks ­
linis ciklas (paskirstymas) (  1 ) [%] (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Naudota 
galios klas ė ( 1 ) — (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Naudot ų 
galios klasi ų apr ėptis > 5 skai čiavimai (  3 ) — (1 = Taip, 0 = 
Ne) (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klas ės 
normalumas (  1 ) — (1 = Taip, 0 = 
Ne) (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis THC 
kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis CH  4 kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NMHC 
kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis CO kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis CO  2 kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NO  x kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 )LT L 175/208 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Eilut ė 498  499  500  501  
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NO kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis NO  2 
kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas vidutinis O  2 kiekis (  1 ) [g/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas išmestas KD kiekis (  1 ) [#/s]  (  2 ) 
Važiavimo mieste atkarpa. Galios klasei 
būdingas vidutinis transporto priemon ės 
greitis (  1 ) Šaltinis (1 = GPS, 2 
= ECU, 3 = jutiklis)  [km/h]  (  2 ) 
… (  4 ) … (  4 ) … (  4 ) (  2 ), (  4 ) 
( 1 ) Pateikti kiekvienos galios klas ės rezultatai nuo galios klas ės #1 iki galios klas ės, kuri apima 90 proc. P  rated . 
( 2 ) Tikrosios vert ės įtraukiamos nuo 501 eilut ės iki duomen ų pabaigos. 
( 3 ) Pateikti kiekvienos galios klas ės rezultatai nuo galios klas ės #1 iki galios klas ės #5. 
( 4 ) Leidžiama įtraukti papildom ų parametr ų. 
4.3. Transporto priemon ės ir variklio aprašymas  
Gamintojas pateikia transporto priemon ės ir variklio aprašym ą pagal I priedo 4 pried ėlį.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/209
 
9 pried ėlis 
Gamintojo parengtas atitikties sertifikatas
LT L 175/210 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
IV PRIEDAS  
TIPUI PATVIRTINTI, ATSIŽVELGIANT Į TINKAMUM Ą EKSPLOATUOTI KELIUOSE, B ŪTINI DUOMENYS APIE 
IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų KIEK ĮLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/211
 
1 pried ėlis 
VARIKLIUI VEIKIANT TUŠ ČIĄJA EIGA IŠMETAMO ANGLIES MONOKSIDO KIEKIO MATAVIMAS  
(2 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame pried ėlyje aprašoma 2 tipo bandymo proced ūra, kuri ą taikant matuojamas varikliui veikiant tuš čiąja eiga 
išmetamas anglies monoksido kiekis ( įprastu ir dideliu sukimosi grei čiu). 
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Bendrieji reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.2, 5.3.7.1–5.3.7.6 punktuose, o j ų išimtis nustatyta 
2.2 punkte.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.7.5 punkte nurodyta lentel ė naudojama kaip šio reglamento I priedo 4 pried ėlio 
papildymo 2.1 punkte nurodytam 2 tipo bandymui skirta lentel ė. 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priede, o j ų išimtys nustatytos 3.2 ir 3.3 punktuose.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priedo 2.1 punkte nurodyti etaloniniai degalai turi b ūti suprantami kaip degalai, atitin ­
kantys šio reglamento IX priede pateiktas tinkam ų etalonini ų degal ų specifikacijas.  
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5 priedo 2.2.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi b ūti suprantama kaip šio reglamento 
XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą.LT L 175/212 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2 pried ėlis 
D ŪM Ų NESKAIDRUMO MATAVIMAS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame pried ėlyje aprašomi išmetam ųjų teršal ų neskaidrumo matavimo reikalavimai.  
2. PATAISYTOJO ABSORBCIJOS KOEFICIENTO ŽENKLAS  
2.1. Prie kiekvienos transporto priemon ės, atitinkan čios transporto priemon ės, kuriai taikomas šis bandymas, tip ą, 
pritvirtinamas pataisytojo absorbcijos koeficiento ženklas. Šis ženklas – tai sta čiakampis, kuriame įrašytas skai čius, 
rodantis m  –1 išreikšt ą pataisyt ąjį absorbcijos koeficient ą, gaut ą patvirtinimo metu atlikus bandym ą greit ėjimo be 
apkrovos režimu. Bandymo metodas aprašytas 4 punkte.  
2.2. Ženklas turi b ūti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas. Jis tvirtinamas I priedo 4 pried ėlyje pateikto tipo patvirtinimo 
sertifikato papildyme nurodytoje gerai matomoje ir lengvai pasiekiamoje vietoje.  
2.3. IV.2.1 paveiksle pateiktas ženklo pavyzdys.  
IV.2.1 pav.
  
Pirmiau pateiktas ženklas rodo, kad pataisytasis absorbcijos koeficientas yra 1,30 m  –1 . 
3. SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI  
3.1. Specifikacijos ir bandymai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 24 (  1 ) III dalies 24 punkte, o ši ų proced ūrų išimtis 
nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 2424.1 punkto nuoroda į 2 pried ą turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I 
priedo 4 pried ėlį. 
4. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
4.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 244, 5, 7, 8, 9 ir 10 prieduose, o j ų išimtys nustatytos 
4.2, 4.3 ir 4.4 punktuose.  
4.2. Bandymas pastovaus variklio sukimosi dažnio per vis ą visumin ės apkrovos kreiv ę režimu  
4.2.1. JT EEK taisykl ės Nr. 244 priedo 3.1 punkto nuoroda į 1 pried ą turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento 
I priedo 3 pried ėlį. 
4.2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 244 priedo 3.2 punkto nuoroda į etaloninius degalus turi b ūti suprantama kaip šio reglamento 
IX priedo nuoroda į etaloninius degalus, atitinkan čius išmetam ųjų teršal ų kiekio ribas, į kurias atsižvelgiant 
patvirtinamas transporto priemon ės tipas.  
4.3. Bandymas greit ėjimo be apkrovos režimu  
4.3.1. JT EEK taisykl ės Nr. 245 priedo 2.2 punkto nuorodos į 2 priedo 2 lentel ę turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į 
šio reglamento I priedo 4 pried ėlio 2.4.2.1 punkte pateikt ą lentel ę.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/213  
( 1 ) OL L 326, 2006 11 24.
 4.3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 245 priedo 2.3 punkto nuorodos į 1 priedo 7.3 punkt ą turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į 
šio reglamento I priedo 3 pried ėlį. 
4.4.  EEK metodas SU varikli ų naudingajai galiai matuoti  
4.4.1. JT EEK taisykl ės Nr. 2410 priedo 7 punkto nuoroda į „šio priedo pried ėlį“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 2410 priedo 7 ir 
8 punkt ų nuorodos į 1 pried ą turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I priedo 3 pried ėlį.LT L 175/214 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
V PRIEDAS  
KARTERIO IŠMETAM ŲJŲ DUJ Ų KIEKIO PATIKRA  
(3 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma 3 tipo bandymo proced ūra, kuri ą taikant tikrinamas karterio išmetam ųjų duj ų kiekis, kaip 
aprašyta JT EEK taisykl ės Nr. 835.3.3 punkte.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 3 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 1 ir 2 
punktuose, o j ų išimtys nustatytos 2.2 ir 2.3 punktuose.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 2.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi b ūti suprantama kaip šio reglamento XXI 
priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą. 
2.3. Naudojami VL taikomi kelio apkrovos koeficientai. Jeigu n ėra VL, taikoma VH nustatyta kelio apkrova.  
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 3–6 punktuose, o j ų išimtis nustatyta 3.2 
punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 836 priedo 3.2 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi b ūti suprantama kaip šio reglamento XXI 
priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/215
 
VI PRIEDAS  
GARAVIMO IŠLAK Ų KIEKIO NUSTATYMAS  
(4 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede pateikiama 4 tipo bandymo proced ūra, kuri ą taikant nustatomas angliavandenili ų kiekis, išga ­
ruojantis iš kibirkštinio uždegimo variklius turin čių transporto priemoni ų degal ų sistem ų. 
2. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
2.1. Įvadas  
Į ši ą proced ūrą įtrauktas degal ų garavimo išlak ų (išgaruojan čiųjų teršal ų) bandymas ir du papildomi bandymai 
– 5.1 punkte aprašytas anglies filtro sendinimas ir 5.2 punkte aprašytas degal ų laikymo sistemos pralaidumo 
bandymas.  
Degal ų garavimo išlak ų bandymo (VI.1 pav.) tikslas – nustatyti angliavandenili ų gar ų, išsiskirian čių d ėl parini ų 
temperat ūros svyravim ų, d ėl kaitrinio degal ų garavimo transporto priemonei stovint ir važiuojant mieste, 
kiek į. 
2.2. Degal ų garavimo išlak ų bandymo etapai:  
a) bandomasis važiavimas, įskaitant važiavimo mieste (pirmoji dalis) ir užmiestyje (antroji dalis) ciklus, po 
kuri ų turi b ūti du važiavimo mieste (pirmoji dalis) ciklai;  
b) kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų nustatymas;  
c) nuostoli ų d ėl parini ų temperat ūros svyravim ų nustatymas.  
Dėl kaitrinio degal ų garavimo ir parini ų temperat ūros svyravim ų susidaran čios išmetam ųjų angliavandenili ų 
mas ės yra sudedamos, atsižvelgiant į pralaidumo faktori ų, kad b ūtų gautas bendras bandymo rezultatas.  
3. TRANSPORTO PRIEMON Ė IR DEGALAI  
3.1. Transporto priemon ė 
3.1.1. Transporto priemon ės mechanin ė b ūklė turi b ūti gera, prieš bandym ą transporto priemon ė turi b ūti įvažin ėta 
ir su ja turi b ūti nuvažiuota bent 3 000 km. Siekiant nustatyti degal ų garavimo išlak ų kiek į, užregistruojama 
sertifikavimo bandymams naudojamos transporto priemon ės rida ir eksploatavimo trukm ė. Turi b ūti prijungta 
ir per įvažin ėjimo laikotarp į tinkamai veikti degal ų garavimo išlak ų kontrol ės sistema, o įprastai naudojamas 
anglies filtras (-ai) neturi b ūti kaip nors ne įprastai valomas arba užpildomas. Taikant 5.1 punkte nustatyt ą 
proced ūrą sendinamas anglies filtras (-ai) prijungiamas taip, kaip nurodyta VI.1 paveiksle.  
3.2. Degalai  
3.2.1. Naudojami šio reglamento IX priede nurodyti 1 tipo etaloniniai E10 degalai. Šiame reglamente nuoroda į E10 
reiškia 1 tipo etaloninius degalus, išskyrus tada, kai filtras yra sendinamas taip, kaip nurodyta 5.1 punkte.  
4. GARAVIMO IŠLAK Ų BANDYMO ĮRANGA  
4.1. Traukos stendas (važiuokl ės dinamometras)  
Traukos stendas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 834a priedo 1 pried ėlio reikalavimus.  
4.2. Degal ų garavimo išlak ų matuokli ų gaubtas  
Degal ų garavimo išlak ų matuokli ų gaubtas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.2 punkto reikala ­
vimus.LT L 175/216 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
VI.1 pav.  
Degal ų garavimo išlak ų kiekio nustatymas  
3 000 km įvažin ėjimo laikotarpis (vengti per didelio valymo ir (arba) apkrovos)  
Naudojamas pasendintas filtras (-ai)  
Transporto priemon ės valymas garais (jei b ūtina)  
Fonini ų išmetal ų (ne degal ų) šaltini ų poveikio mažinimas arba j ų pašalinimas (jeigu susitarta)
  
Pastabos . 
1. Degal ų garavimo išlak ų kontrol ės šeimos (kaip nurodyta I priedo 3.2 punkte)  
2. Išmetal ų kiekis gali b ūti matuojamas per 1 tipo bandymo važiavim ą, ta čiau matavimo rezultatai teis ės 
aktuose nustatytais tikslais nenaudojami. Teis ės aktais nustatytas išmetal ų bandymas atliekamas atskirai.  
4.3. Analiz ės sistemos  
Analiz ės sistemos turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.3 punkto reikalavimus.  
4.4. Temperat ūros registravimas  
Temperat ūros registravimas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.5 punkto reikalavimus.  
4.5. Sl ėgio registravimas  
Slėgio registravimas turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.6 punkto reikalavimus.  
4.6. Ventiliatoriai  
Ventiliatoriai turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.7 punkto reikalavimus.  
4.7. Dujos  
Dujos turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.8 punkto reikalavimus.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/217
 
4.8. Papildoma įranga  
Papildoma įranga turi atitikti JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 4.9 punkto reikalavimus.  
5. BANDYMO PROCED ŪRA 
5.1. Stendinis filtro (- ų) sendinimas  
Prieš atliekant kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų ir nuostoli ų d ėl parini ų temperat ūros svyravim ų nustatym ą, 
filtras (-ai) turi b ūti sendinamas VI.2 paveiksle parodyta tvarka.  
VI.2 pav.  
Stendinio filtro (- ų) sendinimo proced ūra
LT L 175/218 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5.1.1. Temperat ūrinio kondicionavimo bandymas  
Specialioje temperat ūros kameroje filtras (-ai) kondicionuojamas temperat ūros nuo – 15 °C iki 60 °C ciklais, 
taikant 30 min. trukm ės stabilizavim ą, esant – 15 °C temperat ūrai ir 60 °C temperat ūrai. Kiekvienas ciklas 
trunka 210 min., kaip parodyta 3 paveiksle. Temperat ūros skirtumas turi b ūti kuo artimesnis 1 °C/min. Filtre 
(-uose) netur ėtų b ūti priverstin ės oro traukos.  
Ciklas kartojamas 50 kart ų iš eil ės. Iš viso ši proced ūra turi t ęstis 175 valandas.  
VI.3 pav.  
Temperat ūrinio kondicionavimo ciklas
  
5.1.2. Vibracinio filtro kondicionavimo bandymas  
Atlikus temperat ūrinio sendinimo proced ūrą, filtras (-ai) įrengiamas tokia pat kryptimi kaip transporto prie ­
mon ėje ir kratomas išilgai vertikaliosios ašies 30 ± 10 Hz dažniu, kai bendroji Grms vert ė ( 1 ) > 1,5 m/sec  2 . 
Bandymas turi t ęstis 12 valand ų. 
5.1.3. Filtro sendinimo degalais bandymas  
5.1.3.1. 300 cikl ų trukm ės sendinimas degalais  
5.1.3.1.1. Atlikus temperat ūrinio kondicionavimo bandym ą ir vibracin į bandym ą, filtras (-ai) sendinamas rinkoje 
parduodam ų 5.1.3.1.1.1 punkte nurodyt ų 1 tipo E10 degal ų ir azoto arba oro mišiniu, kuriame degal ų 
gar ų tūris yra 50 ± 15 proc. Degal ų garavimo sparta turi b ūti 60 ± 20 g/h.  
Filtras (-ai) užpildomas iki atitinkamo proveržio. Proveržis apibr ėžiamas kaip taškas, kuriame bendra išgara ­
vusi ųjų angliavandenili ų mas ė yra lygi 2 g. Užpildymas laikomas užbaigtu ir tuo atveju, jei lygiavertis 
koncentracijos lygis prie išleidimo angos pasiekia 3 000 ppm.  
5.1.3.1.1.1. Šiam bandymui atlikti naudojami rinkoje parduodami E10 degalai turi atitikti tuos pa čius reikalavimus kaip ir 
etaloniniai E10 degalai, b ūtent šiuos kriterijus:  
tankio, esant 15 °C,  
— gar ų sl ėgio (DVPE),  
— distiliavimo (tik gar ų),LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/219  
( 1 ) Grms efektin ė vibracijos signalo vert ė (rms) apskai čiuojama pakeliant kvadratu signalo dyd į kiekviename taške, nustatant kvadratu 
pakelto dydžio vidutin ę vert ę, o v ėliau iš vidutin ės vert ės ištraukiant kvadratin ę šakn į. Gautas skai čius yra Grms vert ė.
 — angliavandenili ų analiz ės (tik alken ų, aromatini ų medžiag ų, benzeno),  
— deguonies kiekio,  
— etanolio kiekio.  
5.1.3.1.2. Filtras (-ai) prapu čiamas JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.1.3.8. punkte nustatyta tvarka.  
Po užpildymo filtras turi b ūti prapu čiamas nuo 5 min. iki daugiausia 1 val.  
5.1.3.1.3. 5.1.3.1.1 ir 5.1.3.1.2 punktuose nustatyti proced ūros veiksmai kartojami 50 kart ų, v ėliau, atlikus 5 butano 
įpylimo ciklus, kaip aprašyta 5.1.3.1.4 punkte, išmatuojama butano sugerties geba (BSG), reiškianti aktyviosios 
anglies filtro geb ėjim ą nustatytomis s ąlygomis sugerti butan ą iš sauso oro ir j į atskirti. Sendinimas degal ų 
garais turi b ūti t ęsiamas tol, kol bus atlikta 300 cikl ų. Po 300 cikl ų, atlikus 5 butano įpylimo ciklus, kaip 
aprašyta 5.1.3.1.4 punkte, išmatuojama BSG.  
5.1.3.1.4. Po 50 ir 300 sendinimo degalais cikl ų išmatuojama BSG. Atliekant š į matavim ą, filtras užpildomas iki 
proveržio vadovaujantis JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.1.6.3 punktu. Užregistruojama BSG vert ė. 
Vėliau filtras (-ai) prapu čiamas JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.1.3.8. punkte nustatyta tvarka.  
Po užpildymo filtras turi b ūti prapu čiamas nuo 5 min. iki daugiausia 1 val.  
Butano įpylimo proced ūra kartojama 5 kartus. Po kiekvienos butano įpylimo operacijos užregistruojama BSG 
vert ė. Apskai čiuojamas 5 BSG ver čių vidurkis ir užregistruojamas kaip BWC  50 vert ė. 
Iš viso filtras (-ai) sendinamas taikant 300 cikl ų naudojant degalus ir 10 butano įpylimo cikl ų ir laikomas 
stabilizuotu.  
5.1.3.2. Jeigu filtr ą (-us) pateikia tiek ėjai, gamintojai iš anksto praneša tipo patvirtinimo institucijoms, kad jos gal ėtų 
dalyvauti bet kuriame sendinimo proced ūros etape tiek ėjo patalpose.  
5.1.3.3. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijai bandym ų ataskait ą, į kuri ą turi b ūti įtraukta bent ši infor ­
macija:  
— aktyviosios anglies r ūšis, 
— užpildymo sparta,  
— degal ų specifikacijos,  
— išmatuotos BSG vert ės. 
5.2. Degal ų sistemos pralaidumo faktoriaus nustatymas (VI.4 pav.)LT L 175/220 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
VI.4 pav.  
Pralaidumo faktoriaus nustatymas
  
Atrenkama ir prie įrenginio pritvirtinama tipin ė konkre čios šeimos degal ų laikymo sistema, tada ji 20 savai čių 
kondicionuojama naudojant etaloninius E10 degalus esant 40 ± 2 °C temperat ūrai. Degal ų laikymo sistema 
prie įrenginio tvirtinama tokia pat pirmine kryptimi kaip transporto priemon ėje. 
5.2.1. Talpykla pripildoma nauj ų etalonini ų E10 degal ų, kuri ų temperat ūra yra 18 ± 8 °C. Pripildoma 40 ± 2 proc. 
vardin ės talpyklos talpos. Tada įrenginys su degal ų sistema 3 savaites laikomi nustatytoje saugioje patalpoje, 
kurioje temperat ūra siekia 40 ± 2 °C ir yra kontroliuojama.  
5.2.2. Baigiantis tre čiai savaitei, talpykla ištuštinama, ir 40 ± 2 proc. vardin ės jos talpos v ėl pripildoma nauj ų 
etalonini ų E10 degal ų, kuri ų temperat ūra yra 18 ± 8 °C.  
Paskutin ėmis 6–36 val. trukm ės laikotarpio 6 valandomis įrenginys su degal ų sistema įdedami į VT-SHED 
įrengin į esant 20 ± 2 °C temperat ūrai, kur JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkte aprašyta tvarka per 24 
valandas atliekama nuostoli ų d ėl parini ų temperat ūros svyravim ų nustatymo proced ūra. Degal ų sistema VT- 
SHED įrenginyje sujungiama su išleidimo į išor ę anga, kad išlakos iš talpyklos neb ūtų priskai čiuotos prie 
prasiskverbusi ų išlak ų. Išmatuojamas išmetamas angliavandenili ų kiekis, o gauta vert ė užregistruojama kaip 
HC  3W . 
5.2.3. Tada įrenginys su degal ų sistema v ėl 17 savai čių laikomi nustatytoje saugioje patalpoje, kurioje kontroliuo ­
jama temperat ūra siekia 40 ± 2 °C.  
5.2.4. Baigiantis 17 savaitei, talpykla ištuštinama, o 40 ± 2 proc. vardin ės jos talpos v ėl pripildoma nauj ų etalonini ų 
degal ų, kuri ų temperat ūra yra 18 ± 8 °C.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/221
 
Paskutin ėmis 6–36 val. trukm ės laikotarpio 6 valandomis įrenginys su degal ų sistema įdedami į VT-SHED 
įrengin į esant 20 ± 2 °C temperat ūrai, kur JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkte aprašyta tvarka per 24 
valandas atliekama nuostoli ų d ėl parini ų temperat ūros svyravim ų nustatymo proced ūra. Degal ų sistema VT- 
SHED įrenginyje sujungiama su išleidimo į išor ę anga, kad išlakos iš talpyklos neb ūtų priskai čiuotos prie 
prasiskverbusi ų išlak ų. Išmatuojamas išmetamas angliavandenili ų kiekis, o gauta vert ė užregistruojama kaip 
HC  20W . 
5.2.5. Pralaidumo faktorius – tai trimis skaitmenimis išreikštas HC  20W ir HC  3W ver čių skirtumas gramais per 24 val.  
5.2.6. Jeigu pralaidumo faktori ų nustato tiek ėjai, gamintojai iš anksto praneša tipo patvirtinimo institucijoms, kad 
jos gal ėtų dalyvauti bandymuose tiek ėjo patalpose.  
5.2.7. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijoms bandym ų ataskait ą, į kuri ą turi b ūti įtraukta bent ši 
informacija:  
a) išsamus išbandytos degal ų laikymo sistemos aprašas, įskaitant informacij ą apie išbandytos talpyklos r ūšį, ar 
talpykla yra vienasluoksn ė, ar daugiasluoksn ė, iš koki ų medžiag ų pagaminta talpykla ir degal ų laikymo 
sistema;  
b) vidutin ė savaitin ė temperat ūra, kuriai esant vyko sendinimo proced ūros; 
c) angliavandenili ų kiekis, išmatuotas tre čiąją savait ę (HC  3W ); 
d) angliavandenili ų kiekis, išmatuotas dvidešimt ąją savait ę (HC  20W ); 
e) nustatytas pralaidumo faktorius (PF).  
5.2.8. Nukrypstant nuo 5.2.1–5.2.7 punkt ų, daugiasluoksnes talpyklas naudojantys gamintojai gali nuspr ęsti taikyti 
toliau nurodyt ą priskirt ąjį pralaidumo faktori ų (PPF), užuot atlik ę vis ą pirmiau min ėtą matavimo proced ūrą: 
daugiasluoksn ės talpyklos PPF = 120 mg/24 val.  
5.2.8.1. Jeigu gamintojas nusprendžia taikyti priskirtuosius pralaidumo faktorius, jis tipo patvirtinimo institucijai 
aiškiai nurodo talpyklos r ūšį ir naudotas medžiagas.  
5.3. Kaitrinio degal ų garavimo nuostoli ų ir nuostoli ų d ėl parini ų temperat ūros svyravim ų matavimo seka  
Transporto priemon ė parengiama pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.1.1 ir 5.1.2 punktus. Gamintojui 
paprašius ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, prieš bandym ą galima sumažinti fonini ų teršal ų (ne 
degal ų) šaltini ų poveik į arba juos pašalinti (pvz., padangos ar transporto priemon ės išdegimas, plovimo 
skys čio pašalinimas).  
5.3.1. Kondicionavimas  
Kondicionavimo vietoje transporto priemon ė laikoma mažiausiai 12 valand ų, bet ne ilgiau kaip 36 valandas. 
Šio laikotarpio pabaigoje variklio alyvos ir aušinimo skys čio temperat ūra turi susilyginti su tos vietos tempera ­
tūra arba nuo jos neturi skirtis daugiau kaip ± 3 °C.  
5.3.2. Degal ų išleidimas ir įpylimas  
Degalai išleidžiami ir įpilami pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.1.7 punkt ą. 
5.3.3. Važiavimas kondicionavimo prieš bandym ą etapu  
Per pirm ąją valand ą nuo degal ų išleidimo ir įpylimo transporto priemon ė pastatoma ant traukos stendo, po 
to, vadovaujantis JT EEK taisykl ės Nr. 834a priedo nuostatomis, su ja atliekamas vienas pirmosios dalies ir du 
antrosios dalies I tipo važiavimo ciklai.  
Atliekant ši ą proced ūrą išmetal ų ėminiai neimami.LT L 175/222 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5.3.4. Kondicionavimas  
Per pirm ąsias penkias minutes nuo kondicionavimo prieš bandym ą etapo pabaigos transporto priemon ė 
laikoma kondicionavimo vietoje mažiausiai 12 valand ų, bet ne ilgiau kaip 36 valandas. Šio laikotarpio 
pabaigoje variklio alyvos ir aušinimo skys čio temperat ūra turi susilyginti su tos vietos temperat ūra arba 
nuo jos neturi skirtis daugiau kaip ± 3 °C.  
5.3.5. Filtro proveržis  
Taikant 5.1 punkte aprašyt ą proced ūrą pasendintas filtras (-ai) užpildomas iki atitinkamo proveržio JT EEK 
taisykl ės Nr. 837 priedo 5.1.4 punkte nustatyta tvarka.  
5.3.6. Traukos stendo (dinamometro) bandymas  
5.3.6.1. Per pirm ąją valand ą nuo filtro užpildymo transporto priemon ė pastatoma ant traukos stendo, po to, vado ­
vaujantis JT EEK taisykl ės Nr. 834a priedo nuostatomis, su ja atliekamas vienas pirmosios dalies ir vienas 
antrosios dalies I tipo važiavimo ciklai. Tada variklis išjungiamas. Atliekant aprašytus veiksmus, išmetal ų 
ėminius galima imti, ta čiau gaut ų rezultat ų negalima naudoti siekiant gauti tipo patvirtinim ą, atsižvelgiant į 
išmetal ų kiek į. 
5.3.6.2. Baigus 5.3.6.1 punkte nurodyt ą I tipo bandymo važiavim ą, per 2 minutes atliekamas dar vienas transporto 
priemon ės kondicionavimo važiavimas, sudarytas iš dviej ų pirmosios dalies I tipo važiavimo cikl ų ( įšilus 
varikliui). Tada variklis v ėl išjungiamas. Atliekant aprašytus veiksmus, išmetal ų ėmini ų galima neimti.  
5.3.7. Kaitrinis degal ų garavimas  
Po traukos stendo bandymo atliekamas kaitrinio degal ų garavimo bandymas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 
priedo 5.5 punkt ą. Kaitrinio degal ų garavimo nuostoliai apskai čiuojami pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 
6 punkt ą ir užregistruojami kaip M  HS . 
5.3.8. Kondicionavimas  
Po kaitrinio degal ų garavimo bandymo atliekamas kondicionavimas pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.6 
punkt ą. 
5.3.9. Parini ų temperat ūros svyravim ų nustatymo bandymas  
5.3.9.1. Po kondicionavimo atliekama pirmoji nuostoli ų d ėl parini ų (per 24 val.) temperat ūros svyravim ų apskai čia­
vimo proced ūra pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkt ą. Nuostoliai apskai čiuojami pagal JT EEK 
taisykl ės Nr. 837 priedo 6 dalies nuostatas. Gauta vert ė užregistruojama kaip M  D1 . 
5.3.9.2. Po pirmosios nuostoli ų d ėl parini ų (per 24 val.) temperat ūros svyravim ų apskai čiavimo proced ūros atliekama 
antroji nuostoli ų d ėl parini ų (per 24 val.) temperat ūros svyravim ų apskai čiavimo proced ūra pagal JT EEK 
taisykl ės Nr. 837 priedo 5.7 punkt ą. Nuostoliai apskai čiuojami pagal JT EEK taisykl ės Nr. 837 priedo 6 dalies 
nuostatas. Gauta vert ė užregistruojama kaip M  D2 . 
5.3.10. Apskai čiavimas  
M HS +M  D1 +M  D2 +2PF suma turi b ūti mažesn ė nei Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 3 lentel ėje nurodyta 
riba.  
5.3.11. Gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijoms bandym ų ataskait ą, į kuri ą turi b ūti įtraukta bent ši 
informacija:  
a) kondicionavimo laikotarpi ų, įskaitant laik ą ir vidutin ę temperat ūrą, aprašas;  
b) sendinto naudojamo filtro aprašas ir tiksli sendinimo proced ūros ataskaitos nuoroda;  
c) vidutin ė temperat ūra atliekant kaitrinio garavimo bandym ą; 
d) atliekant kaitrinio garavimo bandym ą išmatuota vert ė HSL;  
e) išmatuota pirmosios nuostoli ų d ėl parini ų temperat ūros svyravim ų apskai čiavimo proced ūros vert ė 
DL  1 diena  ; 
f) išmatuota antrosios nuostoli ų d ėl parini ų temperat ūros svyravim ų apskai čiavimo proced ūros vert ė 
DL  2 diena  ; 
g) galutinis garavimo išlak ų bandymo rezultatas, apskai čiuotas kaip M  HS +M  D1 +M  D2 +2PF.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/223
 
VII PRIEDAS  
TARŠOS KONTROL ĖS ĮTAIS Ų PATVARUMO PATIKRA  
(5 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašomi bandymai, kuriuos taikant tikrinamas taršos kontrol ės įtais ų patvarumas.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 5 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6 punkte, o j ų 
išimtys nustatytos 2.2 ir 2.3 punktuose.  
2.2. 5.3.6.2 punkte pateikta lentel ė ir JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.4 punkte pateiktas tekstas turi b ūti suprantamas taip:  
Variklio kategorija  Priskirtieji nusid ėvėjimo koeficientai  
CO THC  NMHC  NO  x HC + NO  x KD P  
Kibirkštinio uždegimo  1,5  1,3  1,3  1,6  —  1,0  1,0  
Slėginio uždegimo  Kadangi transporto priemon ėms su sl ėginio uždegimo varikliais priskirtieji nusi ­
dėvėjimo koeficientai nenustatyti, gamintojai, kad nustatyt ų nusid ėvėjimo koefi ­
cientus, taiko visos transporto priemon ės bandym ų arba patvarumo bandym ų ant 
sendinimo stendo tvark ą. 
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.5 punkto nuoroda į 5.3.1 ir 8.2 punkt ų reikalavimus turi b ūti suprantama kaip 
nuoroda į šio reglamento I priedo XXI priedo ir 4.2 punkto reikalavimus per vis ą transporto priemon ės naudojimo 
laikotarp į. 
2.4. Prieš įvertinant, ar laikomasi JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.6.5 punkte nurodyt ų reikalavim ų, remiantis išmetam ųjų 
teršal ų kiekio ribomis, nustatytomis Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje, apskai čiuojami ir taikomi 
nusid ėvėjimo koeficientai, nurodyti XXI priedo 7 papildomo priedo A7/1 lentel ėje ir 8 papildomo priedo A8/5 
lentel ėje. 
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 1, 2 ir 3 pried ėlių 1–7 
punktuose, o j ų išimtys nustatytos 3.2–3.10 punktuose.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 1.5 punkto nuoroda į 2 pried ą turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento 
I priedo 4 pried ėlį. 
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 1.6 punkto nuoroda į 1 lentel ėje nurodytas išmetam ųjų teršal ų kiekio ribas turi 
būti suprantama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nurodytas išmetam ųjų teršal ų 
kiekio ribas.  
3.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 2.3.1.7 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi b ūti suprantama kaip šio 
reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą. 
3.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 2.3.2.6 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi b ūti suprantama kaip šio 
reglamento XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą. 
3.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 3.1 punkto nuoroda į I tipo bandym ą turi b ūti suprantama kaip šio reglamento 
XXI priedo nuoroda į 1 tipo bandym ą.LT L 175/224 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.7. 3.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 7 punkto pirmosios pastraipos nuoroda į 5.3.1.4 punkt ą turi b ūti suprantama 
kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ę. 
3.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 6.3.1.2 punkto nuoroda į 4a priedo 7 pried ėlyje pateiktus metodus turi b ūti 
suprantama kaip nuoroda į šio reglamento XXI priedo 4 papildom ą pried ą. 
3.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 9 priedo 6.3.1.4 punkto nuoroda į 4a pried ą turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio 
reglamento XXI priedo 4 papildom ą pried ą. 
3.10. Naudojami VL taikomi kelio apkrovos koeficientai. Jeigu n ėra VL, taikoma VH nustatyta kelio apkrova.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/225
 
VIII PRIEDAS  
VIDUTINIO TERŠAL Ų KIEKIO, IŠMETAMO ESANT ŽEMAI APLINKOS ORO TEMPERAT ŪRAI, PATIKRA  
(6 TIPO BANDYMAS)  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma 6 tipo bandymui atlikti ir teršal ų kiekiui, išmetamam esant žemai temperat ūrai, patikrinti 
reikalinga įranga ir taikoma metodika.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. 6 tipo bandymo techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.5 punkte, o j ų 
išimtys nustatytos 2.2 punkte.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 5.3.5.2 punkte nurodytos ribin ės vert ės atitinka Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 4 
lentel ėje pateiktas ribines vertes.  
3. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
3.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 8 priedo 2–6 punktuose, o j ų išimtis 
nustatyta 3.2 punkte.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 8 priedo 3.4.1 punkto nuoroda į 2 punkt ą turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio 
reglamento IX priedo B dal į. 
3.3. Naudojami VL taikomi kelio apkrovos koeficientai. Jeigu n ėra VL, taikoma VH nustatyta kelio apkrova.LT L 175/226 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
IX PRIEDAS  
ETALONINI Ų DEGAL Ų SPECIFIKACIJOS  
A. ETALONINIAI DEGALAI  
1. Transporto priemoni ų su kibirkštinio uždegimo varikliais bandymams skirt ų degal ų techniniai duomenys  
Tipas: benzinas (E10):  
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Gar ų sl ėgis (DVPE)  kPa  56,0  60,0  EN 13016-1  
Vandens kiekis  % v/v  0,05  EN 12937  
Išvaizda, esant –7 °C  Skaidrus ir blizgus  
Distiliavimas:  
— išgarinta esant 70 °C temperat ūrai % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 100 °C temperat ūrai % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 150 °C temperat ūrai % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  170  195  EN ISO 3405  
Liekana  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Angliavandenili ų analiz ė: 
— alkenai  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatiniai junginiai  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzenas  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— prisotintieji angliavandeniliai  % v/v  Nurodyti  EN 22854  
Anglies / vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies / deguonies santykis  Nurodyti  
Indukcijos laikotarpis (  4 ) min.  480  —  EN ISO 7536  
Deguonies kiekis (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Esam ų derv ų kiekis 
(išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Sieros kiekis (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/227
 
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Švino kiekis  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforo kiekis (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanolis (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiam ą skirtum ą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R 
(R – atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti nulin ės vert ės, 
jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vert ės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribin ės vert ės. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų b ūti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultat ą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 3 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultat ą, MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 4 ) Degaluose gali b ūti antioksidacini ų pried ų ir metal ų dezaktyvatori ų, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui 
stabilizuoti, bet į degalus neturi b ūti prid ėta valymo ir (arba) sklaidymo pried ų ir tirpiklini ų alyv ų. 
( 5 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą EN 
15376. 
( 6 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui atlikti. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kuri ų sud ėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino. 
( 8 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą EN 
15376.  
( 2 ) Bus priimti lygiaver čiai EN ir (arba) ISO metodai, susij ę su pirmiau nurodytomis savyb ėmis, kai tik jie bus parengti.  
Tipas: etanolis (E85)  
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 Nurodyti  ISO 3675  
Gar ų sl ėgis kPa  40  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sieros kiekis (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846, EN 
ISO 20884  
Atsparumas oksidacijai  min.  360  EN ISO 7536  
Esam ų derv ų kiekis (išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  5  EN-ISO 6246  
Išvaizda. Nustatoma esant aplinkos 
temperat ūrai arba esant 15 °C tempera ­
tūrai, nelygu, kuri iš j ų aukštesn ė. Švarus ir šviesus, iš paži ūros be 
plaukiojan čių ar nus ėdusi ų teršal ų Apži ūra 
Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (  5 ) % (V/V)  83  85  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Aukštesnieji alkoholiai (C  3 –C 8 ) % (V/V)  —  2  
Metanolis  % (V/V)  0,5  
Benzinas (  6 ) % (V/V)  Likutis  EN 228LT L 175/228 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Fosforas  mg/l  0,3 (  7 ) ASTM D 3231  
Vandens kiekis  % (V/V)  0,3  ASTM E 1064  
Neorganini ų chlorid ų kiekis  mg/l  1  ISO 6227  
pHe  6,5  9  ASTM D 6423  
Varin ės juostel ės korozija (3 val. 50 °C 
temperat ūroje)  Klasifikavimas  1 klas ė EN ISO 2160  
Rūgštingumas (skai čiuojamas kaip acto 
rūgštis CH  3 COOH)  % (m/m)  —  0,005  ASTM D 1613  
mg/l  —  40  
Anglies ir vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies ir deguonies santykis  Nurodyti  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiam ą skirtum ą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – atkuria ­
mumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė b ūtų lygi nuliui, jei 
nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vert ės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų nustatyti, ar 
degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų b ūti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Kilus gin čams, taikoma EN ISO 4259 aprašyta gin čų sprendimo ir rezultat ų aiškinimo remiantis bandymo metodo rezultat ų 
glaudumu tvarka. 
( 3 ) Kilus nacionalinio masto gin čams d ėl sieros kiekio, atsižvelgiant į nuorod ą standarto EN 228 nacionaliniame priede, remiamasi 
standartu EN ISO 20846 arba EN ISO 20884. 
( 4 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 1 tipo bandymui atlikti. 
( 5 ) Standarto EN 15376 specifikacij ą atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į šiuos etaloninius 
degalus. 
( 6 ) Bešvinio benzino kiekis gali b ūti nustatomas iš 100 at ėmus procentais išreikšt ą bendr ą vandens ir alkoholi ų kiek į. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kuri ų sud ėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.  
Tipas: SkND  
Parametras  Vienetas  A degalai  B degalai  Bandymo metodas  
Sud ėtis: ISO 7941  
C 3 sud ėtis % t ūrio 30 ± 2  85 ± 2  
C 4 sud ėtis % t ūrio Likutis  Likutis  
< C  3 , > C  4 % t ūrio Ne daugiau 
kaip 2  Ne daugiau 
kaip 2  
Alkenai  % t ūrio Ne daugiau 
kaip 12  Ne daugiau 
kaip 15  
Garavimo liekanos  mg/kg  Ne daugiau 
kaip 50  Ne daugiau 
kaip 50  prEN 15470  
Vanduo, esant 0 °C  N ėra N ėra prEN 15469  
Bendras sieros kiekis  mg/kg  Ne daugiau 
kaip 10  Ne daugiau 
kaip 10  EN 6667  
Vandenilio sulfidas  N ėra N ėra ISO 8819  
Varin ės juostel ės korozija  Klasifikavimas  1 klas ė 1 klas ė ISO 6251 (  1 ) 
Kvapas  Specifinis  Specifinis  
Variklio oktaninis skai čius Ne mažesnis 
kaip 89  Ne mažesnis 
kaip 89  EN 589 B priedas  
( 1 ) Jeigu ėminyje yra korozijos inhibitori ų ar kit ų chemini ų medžiag ų, mažinan čių ėminio korozin į poveik į varinei juostelei, šiuo 
metodu gali nepavykti tiksliai nustatyti, ar yra korozij ą sukelian čių medžiag ų. Tod ėl draudžiama prid ėti toki ų jungini ų vien siekiant 
paveikti bandymo rezultatus.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/229
 
Tipas: GD / biometanas  
Charakteristikos  Vienetai  Pagrindas  Ribin ės vert ės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Etaloniniai G20 degalai  
Sud ėtis: 
Metanas  % mol.  100  99  100  ISO 6974  
Likutis (  1 ) % mol.  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol.  ISO 6974  
Sieros kiekis  mg/m  3 ( 2 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Vob ės skai čius (grynasis)  MJ/m  3 ( 3 ) 48,2  47,2  49,2  
Etaloniniai G25 degalai  
Sud ėtis: 
Metanas  % mol.  86  84  88  ISO 6974  
Likutis (  4 ) % mol.  —  —  1  ISO 6974  
N 2 % mol.  14  12  16  ISO 6974  
Sieros kiekis  mg/m  3 ( 5 ) —  —  10  ISO 6326-5  
Vob ės skai čius (grynasis)  MJ/m  3 ( 6 ) 39,4  38,2  40,6  
( 1 ) Inertin ės dujos (ne N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 2 ) Vert ė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 3 ) Vert ė nustatoma esant 273,2 K (0 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 4 ) Inertin ės dujos (ne N  2 ) + C  2 + C  2+ . 
( 5 ) Vert ė nustatoma esant 293,2 K (20 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
( 6 ) Vert ė nustatoma esant 273,2 K (0 °C) temperat ūrai ir 101,3 kPa sl ėgiui. 
Tipas: vidaus degimo varikliams skirtas vandenilis  
Charakteristikos  Vienetai  Ribin ės vert ės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vandenilio grynumas  % mol.  98  100  ISO 14687-1  
Visas angliavandenili ų kiekis  μmol/mol  0  100  ISO 14687-1  
Vanduo (  1 ) μmol/mol  0  (  2 ) ISO 14687-1  
Deguonis  μmol/mol  0  (  3 ) ISO 14687-1  
Argonas  μmol/mol  0  (  4 ) ISO 14687-1  
Azotas  μmol/mol  0  (  5 ) ISO 14687-1  
CO μmol/mol  0  1  ISO 14687-1  
Siera  μmol/mol  0  2  ISO 14687-1  
Kietosios dalel ės ( 6 ) ISO 14687-1  
( 1 ) Neturi b ūti kondensuotas. 
( 2 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 3 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 4 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 5 ) Bendras vandens, deguonies, azoto ir argono kiekis: 1,900 μmol/mol. 
( 6 ) Vandenilio sud ėtyje neturi b ūti tiek dulki ų, sm ėlio, purvo, derv ų, alyv ų ar kit ų medžiag ų, kad d ėl to b ūtų pažeista šiais degalais 
varomos transporto priemon ės (variklio) degal ų tiekimo sistemos įranga.LT L 175/230 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. Transporto priemoni ų su sl ėginio uždegimo varikliais bandymams skirt ų degal ų techniniai duomenys  
Tipas: dyzelinas (B7)  
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausiasis  Didžiausiasis  
Cetaninis indeksas  46,0  EN ISO 4264  
Cetaninis skai čius (  2 ) 52,0  56,0  EN ISO 5165  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 833,0  837,0  EN ISO 12185  
Distiliavimas:  
— 50 % temperat ūra °C  245,0  —  EN ISO 3405  
— 95 % temperat ūra °C  345,0  360,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  —  370,0  EN ISO 3405  
Pli ūpsnio temperat ūra °C  55  —  EN ISO 2719  
Drumstimosi temperat ūra °C  —  – 10  EN 23015  
Klampa esant 40 °C  mm  2 /s 2,30  3,30  EN ISO 3104  
Policikliniai aromatiniai angliavandeni ­
liai % m/m  2,0  4,0  EN 12916  
Sieros kiekis  mg/kg  —  10,0  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Anglies likutis pagal Konradson ą (10 % 
distiliacijos liku čio) % m/m  —  0,20  EN ISO 10370  
Pelen ų kiekis  % m/m  —  0,010  EN ISO 6245  
Bendras teršal ų kiekis  mg/kg  —  24  EN 12662  
Vandens kiekis  mg/kg  —  200  EN ISO 12937  
Rūgš čių skai čius mg KOH/g  —  0,10  EN ISO 6618  
Tepumas (aukšto dažnio slankiojamojo 
judesio įranga (HFRR) nustatomas 
dilimo žym ės skersmuo 60 °C tempera ­
tūroje)  μm —  400  EN ISO 12156  
Atsparumas oksidacijai esant 110 °C (  3 ) h 20,0  EN 15751  
Riebi ųjų r ūgš čių metilo esteris 
(FAME) (  4 ) % v/v  6,0  7,0  EN 14078  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiam ą skirtum ą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas buvo lygus 4R 
(R – atkuriamumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė b ūtų 
lygi nuliui, jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vert ės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų 
nustatyti, ar degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų b ūti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Cetaninio skai čiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavim ų. Ta čiau, jei tarp degal ų tiek ėjo ir vartotojo kyla 
nesutarim ų, tokie gin čai gali b ūti sprendžiami vadovaujantis standarto ISO 4259 s ąlygomis, jeigu reikiamam tikslumui užtikrinti 
taikomi ne pavieniai nustatymai, o pakankamas kartotini ų matavim ų skai čius. 
( 3 ) Nors atsparumas oksidacijai yra kontroliuojamas, tik ėtina, kad laikymo trukm ė bus ribota. D ėl laikymo s ąlyg ų ir trukm ės reik ėtų 
pasitarti su tiek ėju. 
( 4 ) FAME kiekis turi atitikti EN 14214 specifikacij ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/231
 
3. Vandeniliu varom ų transporto priemoni ų bandymams skirt ų degal ų techniniai duomenys  
Tipas: kuro elementu varomoms transporto priemon ėms skirtas vandenilis  
Charakteristikos  Vienetai  Ribin ės vert ės 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Vandeniliniai degalai (  1 ) % mol.  99,99  100  ISO 14687-2  
Visas duj ų kiekis (  2 ) μmol/mol  0  100  
Visas angliavandenili ų kiekis  μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
Vanduo  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Deguonis  μmol/mol  0  5  ISO 14687-2  
Helis (He), azotas (N  2 ), argonas (Ar)  μmol/mol  0  100  ISO 14687-2  
CO  2 μmol/mol  0  2  ISO 14687-2  
CO μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Visas sieros jungini ų kiekis  μmol/mol  0  0,004  ISO 14687-2  
Formaldehidas (HCHO)  μmol/mol  0  0,01  ISO 14687-2  
Skruzdži ų rūgštis (HCOOH)  μmol/mol  0  0,2  ISO 14687-2  
Amoniakas (NH  3 ) μmol/mol  0  0,1  ISO 14687-2  
Visas halogenint ų jungini ų kiekis  μmol/mol  0  0,05  ISO 14687-2  
Kiet ųjų daleli ų dydis  μm 0  10  ISO 14687-2  
Kiet ųjų daleli ų koncentracija  μg/l 0  1  ISO 14687-2  
( 1 ) Vandenilio degal ų indeksas nustatomas iš 100 molio procent ų atimant vis ą lentel ėje išvardyt ų (visos dujos) ne vandenilio dujini ų 
komponent ų kiek į, išreikšt ą molio procentais. Jis mažesnis nei vis ų lentel ėje nurodyt ų ne vandenilio komponent ų didžiausi ų 
leidžiam ų ribini ų ver čių suma. 
( 2 ) Visas duj ų kiekis – tai lentel ėje nurodyt ų ne vandenilio komponent ų, išskyrus kiet ąsias daleles, susumavimas.  
B. ETALONINIAI DEGALAI, SKIRTI TERŠAL Ų KIEKIO, IŠMETAMO ESANT ŽEMAI APLINKOS TEMPERAT ŪRAI, BANDYMAMS. 6 
TIPO BANDYMAS  
Tipas: benzinas (E10):  
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON) (  2 ) 95,0  98,0  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON) (  3 ) 85,0  89,0  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 743,0  756,0  EN ISO 12185  
Gar ų sl ėgis (DVPE)  kPa  56,0  95,0  EN 13016-1  
Vandens kiekis  maks. 0,05 % v/v 
Išvaizda, esant –7 °C: skaidrus ir 
blizgus  EN 12937  
Distiliavimas:  
— išgarinta esant 70 °C temperat ūrai % v/v  34,0  46,0  EN ISO 3405LT L 175/232 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas  
Mažiausioji  Didžiausioji  
— išgarinta esant 100 °C temperat ūrai % v/v  54,0  62,0  EN ISO 3405  
— išgarinta esant 150 °C temperat ūrai % v/v  86,0  94,0  EN ISO 3405  
— galutin ė virimo temperat ūra °C  170  195  EN ISO 3405  
Liekana  % v/v  —  2,0  EN ISO 3405  
Angliavandenili ų analiz ė: 
— alkenai  % v/v  6,0  13,0  EN 22854  
— aromatiniai junginiai  % v/v  25,0  32,0  EN 22854  
— benzenas  % v/v  —  1,00  EN 22854 
EN 238  
— prisotintieji angliavandeniliai  % v/v  Nurodyti  EN 22854  
Anglies / vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies / deguonies santykis  Nurodyti  
Indukcijos laikotarpis (  4 ) min.  480  —  EN ISO 7536  
Deguonies kiekis (  5 ) % m/m  3,3  3,7  EN 22854  
Esam ų derv ų kiekis 
(išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Sieros kiekis (  6 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Vario korozija (per 3 val., esant 50 °C)  —  1 klas ė EN ISO 2160  
Švino kiekis  mg/l  —  5  EN 237  
Fosforo kiekis (  7 ) mg/l  —  1,3  ASTM D 3231  
Etanolis (  8 ) % v/v  9,0  10,0  EN 22854  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos, o mažiausioji vert ė buvo apskai čiuojama 
pagal mažiausi ąjį teigiam ą skirtum ą 2R; nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas lygus 4R (R – atkuria ­
mumas). Nepaisant šio mato, b ūtino techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė b ūtų lygi nuliui, jei 
nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutin ės vert ės, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jeigu reik ėtų nustatyti, ar 
degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, tur ėtų b ūti taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultat ą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 3 ) Pagal EN 228:2008 skai čiuojant galutin į rezultat ą, atimamas MON ir RON taikomas koregavimo koeficientas 0,2. 
( 4 ) Degaluose gali b ūti antioksidacini ų pried ų ir metal ų dezaktyvatori ų, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui 
stabilizuoti, bet į degalus neturi b ūti prid ėta valymo ir (arba) sklaidymo pried ų ir tirpiklini ų alyv ų. 
( 5 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą EN 
15376. 
( 6 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 6 tipo bandymui atlikti. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kuri ų sud ėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino. 
( 8 ) Etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į etaloninius degalus. Naudojamas etanolis turi atitikti standart ą EN 
15376.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/233
 
( 2 ) Bus priimti lygiaver čiai EN ir (arba) ISO metodai, susij ę su pirmiau nurodytomis savyb ėmis, kai tik jie bus parengti.  
Tipas: Etanolis (E75)  
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Tiriamasis oktaninis skai čius (RON)  95  —  EN ISO 5164  
Variklinis oktaninis skai čius (MON)  85  —  EN ISO 5163  
Tankis, esant 15 °C  kg/m  3 Nurodyti  EN ISO 12185  
Gar ų sl ėgis kPa  50  60  EN ISO 13016-1 
(DVPE)  
Sieros kiekis (  3 ) ( 4 ) mg/kg  —  10  EN ISO 20846 
EN ISO 20884  
Atsparumas oksidacijai  min.  360  —  EN ISO 7536  
Esam ų derv ų kiekis (išvalius tirpikliais)  mg/100 ml  —  4  EN ISO 6246  
Nustatoma esant aplinkos temperat ūrai 
arba esant 15 °C temperat ūrai (nelygu, 
kuris iš dydži ų yra didesnis)  Švarus ir šviesus, iš paži ūros be 
plaukiojan čių ar nus ėdusi ų teršal ų Apži ūra 
Etanolis ir aukštesnieji alkoholiai (  5 ) % (V/V)  70  80  EN 1601 
EN 13132 
EN 14517  
Aukštesnieji alkoholiai (C  3 – C  8 ) % (V/V)  —  2  
Metanolis  —  0,5  
Benzinas (  6 ) % (V/V)  Likutis  EN 228  
Fosforas  mg/l  0,30 (  7 ) EN 15487 
ASTM D 3231  
Vandens kiekis  % (V/V)  —  0,3  ASTM E 1064 
EN 15489  
Neorganini ų chlorid ų kiekis  mg/l  —  1  ISO 6227, EN 
15492  
pHe  6,50  9  ASTM D 6423 
EN 15490  
Varin ės juostel ės korozija (3 val. 50 °C 
temperat ūroje)  Klasifikavimas  1 klas ė EN ISO 2160  
Rūgštingumas (skai čiuojamas kaip acto 
rūgštis CH  3 COOH)  % (m/m)  0,005  ASTM D1617 
EN 15491  
mg/l  40LT L 175/234 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Parametras  Vienetas  Ribin ės vert ės ( 1 ) 
Bandymo metodas (  2 ) 
Mažiausioji  Didžiausioji  
Anglies ir vandenilio santykis  Nurodyti  
Anglies ir deguonies santykis  Nurodyti  
( 1 ) Specifikacijose nurodytos vert ės yra tikrosios vert ės. Nustatant ribines j ų vertes buvo taikytos standarto ISO 4259 „Naftos 
produktai. Bandymo metod ų tikslumo duomen ų nustatymas ir taikymas“ s ąlygos. Nustatant mažiausi ąją vert ę buvo skai čiuojama 
pagal mažiausi ą teigiam ą skirtum ą 2R. Nustatant didžiausi ąją ir mažiausi ąją vertes, mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuriamu ­
mas). Nepaisant šios proced ūros, b ūtinos techniniais sumetimais, degal ų gamintojas vis d ėlto turi siekti, kad vert ė b ūtų lygi nuliui, 
jei nustatyta didžiausioji vert ė lygi 2R, ir vidutinei vertei, jei nurodomos didžiausioji ir mažiausioji ribos. Jei reikia nustatyti, ar 
degalai atitinka specifikacij ų reikalavimus, taikomos standarto ISO 4259 s ąlygos. 
( 2 ) Kilus gin čams, taikoma EN ISO 4259 aprašyta gin čų sprendimo ir rezultat ų aiškinimo remiantis bandymo metodo rezultat ų 
glaudumu tvarka. 
( 3 ) Kilus nacionalinio masto gin čams d ėl sieros kiekio, atsižvelgiant į nuorod ą standarto EN 228 nacionaliniame priede, remiamasi 
standartu EN ISO 20846 arba EN ISO 20884. 
( 4 ) Nurodomas faktinis sieros kiekis degaluose, naudojamuose 6 tipo bandymui atlikti. 
( 5 ) Standarto EN 15376 specifikacij ą atitinkantis etanolis yra vienintelis oksigenatas, kurio galima specialiai d ėti į šiuos etaloninius 
degalus. 
( 6 ) Bešvinio benzino kiekis gali b ūti nustatomas kaip skai čius, gautas iš 100 at ėmus vandens ir alkoholi ų kiek į. 
( 7 ) Į šiuos etaloninius degalus negalima specialiai d ėti jungini ų, kuri ų sud ėtyje yra fosforo, geležies, mangano arba švino.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/235
 
X PRIEDAS  
RezervuotaLT L 175/236 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
XI PRIEDAS  
MOTORINI Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų VIDIN ĖS DIAGNOSTIKOS (OBD) SISTEMOS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatytos motorini ų transporto priemoni ų išmetamam teršal ų kiekiui kontroliuoti skirt ų vidin ės 
diagnostikos (toliau – OBD) sistem ų veikimo savyb ės. 
2. APIBR ĖŽTYS, REIKALAVIMAI IR BANDYMAI  
2.1. OBD sistem ų apibr ėžtys, bandymai ir reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 ir 3 
punktuose. Ši ų reikalavim ų išimtys aprašytos tolesniuose punktuose.  
2.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 punkto įvadin ė fraz ė pakei čiama taip:  
„Tik taikant š į pried ą:“ 
2.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2.10 punktas pakei čiamas taip:  
„Važiavimo ciklas yra sudarytas iš variklio paleidimo, važiavimo režimo, kai nustatoma triktis, jeigu tokia b ūtų, 
ir variklio išjungimo“.  
2.1.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priede įterpiamas šis naujas 3.2.3 punktas:  
„3.2.3. Nusid ėvėjimas ar triktys gali b ūti nustatomos ir ne važiavimo ciklo metu (pvz., po variklio išjungimo).“  
2.1.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 punkto nuoroda į „THC ir azoto oksidus“ turi b ūti suprantama kaip 
nuoroda į „NMHC ir azoto oksidus“.  
2.1.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 ir 3.3.4.4 punkt ų nuoroda į „ribines vertes“ turi b ūti suprantama kaip 
nuoroda į „BDS ribines vertes“.  
2.1.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.5 punkto nuoroda į „išmetam ųjų teršal ų kiek į“ turi b ūti suprantama kaip 
nuoroda į „BDS ribines vertes“.  
2.1.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.4.9 ir 3.3.4.10 punktai išbraukiami.  
2.1.8. Įterpiami šie nauji JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.5.1 ir 3.3.5.2 punktai.  
„3.3.5.1. Ta čiau tur ėtų b ūti stebima, ar visiškai nesutriko ir nebuvo pašalinti šie prietaisai (jeigu juos pašalinus 
būtų viršytos taikomos išmetam ųjų teršal ų ribin ės vert ės, nustatytos šios taisykl ės 5.3.1.4 punkte):  
a) kiet ųjų daleli ų gaudykl ė, įrengta sl ėginio uždegimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba integruota 
į sujungt ą išmetam ųjų teršal ų kontrol ės prietais ą; 
b) papildomo azoto oksid ų apdorojimo sistema, įrengta sl ėginio uždegimo varikliuose kaip atskiras 
įtaisas arba integruota į sujungt ą išmetam ųjų teršal ų kontrol ės prietais ą; 
c) dyzelino oksidacijos katalizatorius, įrengtas sl ėginio uždegimo varikliuose kaip atskiras įtaisas arba 
integruotas į sujungt ą išmetam ųjų teršal ų kontrol ės prietais ą. 
3.3.5.2. Taip pat stebima, ar 3.3.5.1 punkte min ėti prietaisai nesugedo taip, kad b ūtų viršytos taikomos BDS 
ribin ės vert ės.“LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/237
 
2.1.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.8.1 punktas pakei čiamas taip:  
„gedimo kod ą, nuvažiuot ą atstum ą ir gedimo metu užregistruot ą variklio veikimo informacij ą BDS gali ištrinti, 
jeigu tas pats kodas v ėl neužregistruojamas bent per 40 variklio įšildymo cikl ų arba per 40 važiavimo cikl ų, kai 
transporto priemon ė veikia atitikdama 11 priedo 1 pried ėlio 7.5.1 punkto a–c papunk čių kriterijus.“  
2.1.10. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.9.3.1 punkto nuoroda į standart ą ISO DIS 15031-5 pakei čiama taip:  
„[…] šios taisykl ės 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodytame standarte.“  
2.1.11. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priede įterpiamas šis naujas 3.10 punktas:  
„3.10. Papildomos nuostatos d ėl transporto priemoni ų, kuriose naudojama variklio išsijungimo technologija  
3.10.1. Važiavimo ciklas  
3.10.1.1. Savarankiškas pakartotinis variklio užvedimas, gavus variklio valdymo sistemos nurodym ą po variklio 
užgesimo, gali b ūti laikomas nauju važiavimo ciklu arba esamo važiavimo ciklo t ęsiniu.“  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.1 ir 3.3.1 punktuose nurodytas V tipo patvarumo bandymo atstumas ir V 
tipo patvarumo bandymas atitinkamai turi b ūti suprantami kaip nuoroda į šio reglamento VII priedo reikala ­
vimus.  
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.2 punkte nurodytos OBD ribin ės vert ės turi b ūti suprantamos kaip 
nuoroda į šiuose 2.3.1 ir 2.3.2 punktuose pateiktus reikalavimus:  
2.3.1. OBD ribin ės vert ės, taikomos transporto priemon ėms, kuri ų tipas patvirtintas atsižvelgiant į Reglamento (EB) 
Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje nustatytas Euro 6 išmetam ųjų teršal ų kiekio ribines vertes po trej ų met ų nuo 
to Reglamento 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodyt ų dat ų, pateikiamos šioje lentel ėje: 
„Galutin ės Euro 6 OBD sistemos ribin ės vert ės 
Standar ­
tin ė mas ė 
(SM) (kg)  Anglies monoksido 
mas ė Angliavandenili ų 
be metano mas ė Azoto oksid ų mas ė Kiet ųjų daleli ų 
mas ė ( 1 ) Kiet ųjų daleli ų 
skai čius (  1 ) ( 2 ) 
Katego ­
rija Klas ė (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NO  x ) 
(mg/km)  (KD) 
(mg/km)  (KDK) 
[#/km]  
KU SU  KU  SU  KU  SU  SU  KU  SU  KU  
M –  Visi  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
N 1 I EM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  90  140  12  12  
II 1 305 < 
EM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  110  180  12  12  
III 1 760 < 
EM 4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
N 2 – Visi  4 300  2 500  270  350  120  220  12  12  
Paaiškinimai.  KU – kibirkštinis uždegimas, SU – sl ėginis uždegimas. 
( 1 ) Kibirkštinio uždegimo sistemos išmetam ų kiet ųjų daleli ų mas ės standartai taikomi tik transporto priemon ėms su tiesioginio įpurškimo 
varikliais. 
( 2 ) Kiet ųjų daleli ų kiekio ribin ės vert ės gali b ūti nustatytos v ėliau.LT L 175/238 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.3.2. Gamintojo nuoži ūra, kol nepraeis treji metai nuo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse 
nurodyt ų dat ų, taikom ų atitinkamai naujiems patvirtintiems tipams ir naujoms transporto priemon ėms, trans ­
porto priemon ėms, kuri ų tipas yra patvirtintas atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priedo 2 lentel ėje 
nustatytas Euro 6 išmetam ųjų teršal ų kiekio ribines vertes, taikomos šios OBD ribin ės vert ės: 
„Laikinosios Euro 6 BDS sistemos ribin ės vert ės 
Standar ­
tin ė mas ė 
(SM) (kg)  Anglies monoksido 
mas ė Angliavandenili ų be 
metano mas ė Azoto oksid ų mas ė Kiet ųjų daleli ų mas ė ( 1 ) 
Kategorija  Klas ė (CO) 
(mg/km)  (NMHC) 
(mg/km)  (NOx) 
(mg/km)  (KD) 
(mg/km)  
KU SU  KU  SU  KU  SU  SU  KU  
M –  Visi  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
N 1 I EM ≤ 
1 305  1 900  1 750  170  290  150  180  25  25  
II 1 305 < 
EM ≤ 
1 760  3 400  2 200  225  320  190  220  25  25  
III 1 760 < 
EM 4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
N 2 – Visi  4 300  2 500  270  350  210  280  30  30  
Paaiškinimai.  KU – kibirkštinis uždegimas, SU – sl ėginis uždegimas. 
( 1 ) Kibirkštinio uždegimo sistemos daleli ų mas ės ribin ės vert ės taikomos tik transporto priemon ėms su tiesioginio įpurškimo varikliais.  
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.1 punkto nuoroda į ribines vertes turi b ūti suprantama kaip šio priedo 
2.3 punkto nuoroda į ribines vertes.  
2.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.2 punkte nurodytas į I tipo bandymo ciklas turi b ūti suprantamas kaip 
1 tipo ciklas, taikytas bent dviej ų iš eil ės cikl ų metu, nusta čius uždegimo pertr ūkių gedimus pagal JT EEK 
taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.3.1.2 punkt ą. 
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.3.7 punkto nuoroda į kiet ųjų daleli ų ribines vertes turi b ūti suprantama 
kaip šio priedo 2.3 punkto nuoroda į kiet ųjų daleli ų ribines vertes.  
2.7. Gamintojo nuoži ūra, kiekvieno demonstruojamo atskiro gedimo atveju JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 
pried ėlio 2.1.3 punkto nuoroda į I tipo bandymo cikl ą turi b ūti suprantama kaip nuoroda į 1 tipo bandym ą 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 692/2008 arba šio reglamento XXI pried ą. 
3. ADMINISTRACIN ĖS NUOSTATOS D ĖL OBD SISTEM Ų TR ŪKUM Ų 
3.1. 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos administracin ės nuostatos d ėl OBD sistem ų tr ūkum ų yra pateiktos JT EEK 
taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4 punkte, išskyrus toliau nurodytas išimtis.  
3.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4.2.2 punkto nuoroda į OBD ribines vertes turi b ūti suprantama kaip šio 
priedo 2.3 punkto nuoroda į OBD ribines vertes.  
3.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 4.6 punktas išd ėstomas taip:  
„Patvirtinimo institucija apie savo sprendim ą patenkinti prašym ą d ėl tr ūkumo praneša pagal 6 straipsnio 2 dal į.“LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/239
 
4. PRIEIGA PRIE OBD SISTEMOS INFORMACIJOS  
4.1. Reikalavimai d ėl prieigos prie OBD sistemos informacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 5 
punkte. Ši ų reikalavim ų išimtys aprašytos tolesniuose punktuose.  
4.2. Nuorodos į JT EEK taisykl ės Nr. 83 2 priedo 1 pried ėlį turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į šio reglamento I 
priedo 5 pried ėlį. 
4.3. Nuorodos į JT EEK taisykl ės Nr. 83 1 priedo 3.2.12.2.7.6 punkt ą turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į šio 
reglamento I priedo 3 pried ėlio 3.2.12.2.7.6 punkt ą. 
4.4. Nuorodos į „susitarian čiąsias šalis“ turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į „valstybes nares“.  
4.5. Nuorodos į patvirtinim ą, suteikt ą pagal Taisykl ę Nr. 83, turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į tipo patvirti ­
nim ą, suteikt ą pagal š į reglament ą ir Reglament ą (EB) Nr. 715/2007.  
4.6. JT EEK tipo patvirtinimas turi b ūti suprantamas kaip EB tipo patvirtinimas.LT L 175/240 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1 pried ėlis 
VIDIN ĖS DIAGNOSTIKOS (OBD) SISTEM Ų VEIKIMO ASPEKTAI  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede aprašoma šio priedo 2 punkte nustatyto bandymo proced ūra. 
2. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
2.1. Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje, o j ų išimtys 
ir papildomi reikalavimai aprašyti tolesniuose punktuose.  
2.2. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio nuorodos į JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 3.3.2 punkte 
nustatytas ribines vertes turi b ūti suprantamos kaip nuorodos į šio priedo 2.3 punkte nustatytas OBD ribines 
vertes.  
2.3. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 3.2 punkte nurodyti etaloniniai degalai turi b ūti suprantami kaip 
nuoroda į atitinkamas etalonini ų degal ų specifikacijas, pateiktas šio reglamento IX priede.  
2.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.1.4 punkto nuoroda į 11 pried ą turi b ūti suprantama kaip 
nuoroda į šio reglamento XI pried ą. 
2.5. Prie JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 1 punkto antrosios pastraipos pridedamas šis naujas paskutinis 
sakinys:  
„Elektros trik čių (trumpojo sujungimo / atvirosios grandin ės) atveju išmetam ųjų teršal ų kiekis 3.3.2 punkte 
nurodytas ribines vertes gali viršyti daugiau kaip dvidešimt procent ų.“ 
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.5.3 punktas pakei čiamas taip:  
„6.5.3. Išmetam ųjų teršal ų kontrol ės diagnostikos sistema garantuoja standartizuot ą ir neribojam ą prieig ą ir 
atitinka toliau nurodytus ISO standartus ir (arba) SAE specifikacijas. Gamintojo nuoži ūra gali b ūti 
naudojamos paskesn ės redakcijos.  
6.5.3.1. Transporto priemon ėje įrengtai arba išorinei ryšio jung čiai taikomi šie standartai:  
a) ISO 15765-4:2011 „Keli ų transporto priemon ės. Vietini ų tinkl ų valdiklio diagnostika. 4 dalis. Su 
išmetamaisiais teršalais susijusi ų sistem ų reikalavimai“ (2011 m. vasario 1 d.);  
6.5.3.2. OBD poži ūriu svarbios informacijos perdavimo standartai:  
a) ISO 15031-5 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto priemon ės ir išmetam ųjų teršal ų diagnos ­
tikos išorin ės įrangos ryšys. 5 dalis. Išmetam ųjų teršal ų diagnostikos paslaugos“ (2011 m. balandžio 
1 d.) arba SAE J1979 (2012 m. vasario 23 d.);  
b) ISO 15031-4 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto priemon ės ir išmetam ųjų teršal ų diagnos ­
tikos išorin ės įrangos ryšys. 4 dalis. Išmetam ųjų teršal ų diagnostikos paslaugos“ (2005 m. birželio 
1 d.) arba SAE J1979 (2002 m. balandžio 30 d.);  
c) ISO 15031-3 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto priemon ės ir išmetam ųjų teršal ų diagnos ­
tikos išorin ės įrangos ryšys. 3 dalis. Diagnostin ė jungtis ir susijusios elektros grandin ės, specifikacija 
ir naudojimas“ (2004 m. liepos 1 d.) arba SAE J 1962 (2012 m. liepos 26 d.);  
d) ISO 15031-6 „Keli ų transporto priemon ės. Transporto priemon ės ir išmetam ųjų teršal ų diagnos ­
tikos išorin ės įrangos ryšys. 6 dalis. Diagnozuojam ų trik čių kod ų apibr ėžtys“ (2010 m. rugpj ūčio 
13 d.) arba SAE J2012, 2013 m. kovo 7 d.);LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/241
 
e) ISO 27145 „Keli ų transporto priemon ės. Pasaulin ės suderintos vidin ės diagnostikos (WWH–OBD) 
sistemos ryšio reikalavim ų įgyvendinimas (2012 m. rugpj ūčio 15 d.), su s ąlyga, kad gali b ūti 
naudojamas tik 6.5.3.1 punkto a papunktyje apibr ėžtas duomen ų ryšys;  
f) ISO 14229:2013 „Keli ų transporto priemon ės. Jungtin ės diagnostikos paslaugos (JDS)“, su s ąlyga, 
kad gali b ūti naudojamas tik 6.5.3.1 punkto a papunktyje apibr ėžtas duomen ų ryšys.  
Standartai, nurodyti e ir f papunk čiuose gali b ūti naudojami vietoj a papunktyje nurodyto standarto ne 
anks čiau kaip nuo 2019 m. sausio 1 d.  
6.5.3.3. Ryšiui su OBD sistemomis užtikrinti reikalinga bandymo įranga ir diagnostikos įrankiai turi atitikti šio 
pried ėlio 6.5.3.2 punkto b papunktyje nurodyto standarto veikimo specifikacij ą. 
6.5.3.4. Pagrindiniai diagnostikos duomenys (nurodyti 6.5.1 punkte) ir dvikrypt ė valdymo informacija patei ­
kiami naudojant šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodytame standarte aprašyt ą format ą ir 
vienetus, o prieiga prie j ų turi b ūti užtikrinama naudojantis šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto b papunktyje 
nurodyto standarto reikalavimus atitinkan čiu diagnostikos prietaisu.  
Transporto priemon ės gamintojas nacionalinei standartizacijos įstaigai pateikia informacij ą apie visus 
su teršal ų išmetimu susijusius diagnostikos duomenis, pvz., 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodytame 
standarte nenurodytus, bet su šia taisykle susijusius PID, OBD steb ėjimo įtaiso ir bandym ų identifika ­
vimo numerius.  
6.5.3.5. Kai užregistruojama triktis, gamintojas turi j ą nustatyti naudodamasis pagal ISO ir (arba) SAE kont ­
roliuojamu tinkamu trik čių kodu, nurodytu viename iš šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto d papunktyje 
išvardyt ų standart ų, reglamentuojan čiu „su teršal ų išmetimu susijusios sistemos diagnozuojam ų trik čių 
kodus“. Jeigu tokiu b ūdu j ų nustatyti ne įmanoma, gamintojas gali naudoti pagal t ą pat į standart ą 
gamintojo kontroliuojamus diagnozuojam ų trik čių kodus. Prieiga prie trik čių kod ų turi b ūti visiškai 
užtikrinama šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto reikalavimus atitinkan čia standartine diagnostikos įranga.  
Transporto priemon ės gamintojas nacionalinei standartizacijos įstaigai pateikia informacij ą apie visus 
su teršal ų išmetimu susijusius diagnostikos duomenis, pvz., šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje 
nurodytuose standartuose nenurodytus, bet su šia taisykle susijusius PID, OBD steb ėjimo įtaiso ir 
bandym ų identifikavimo numerius.  
6.5.3.6. Transporto priemon ės ir diagnostikos tikrintuvo jungties s ąsaja turi b ūti standartizuota ir atitikti visus 
6.5.3.2 punkto c papunktyje nurodyto standarto reikalavimus. Su administracijos padaliniu susitariama 
dėl įrengimo vietos, kuri įprastomis naudojimo s ąlygomis turi b ūti lengvai prieinama aptarnaujantiems 
darbuotojams, ta čiau apsaugota nuo atsitiktinio sugadinimo.  
6.5.3.7. Gamintojas taip pat privalo pateikti (prireikus už tam tikr ą mokest į) technin ės informacijos, kuri 
reikalinga atliekant motorini ų transporto priemoni ų remonto ar technin ės prieži ūros darbus, nebent 
ši informacija saugoma intelektin ės nuosavyb ės teis ėmis arba ji yra laikoma nustatyta forma identifi ­
kuotomis esmin ėmis slaptosiomis technin ėmis žiniomis; šiuo atveju reikalingos technin ės informacijos 
neturi b ūti be reikalo draudžiama skelbti.  
Šia informacija leidžiama naudotis visiems asmenims, komerciškai atliekantiems einam ąjį transporto 
priemoni ų remont ą ar technin ę prieži ūrą, teikiantiems avarin ę pagalb ą, jas tikrinantiems ar bandan ­
tiems arba gaminantiems ar parduodantiems atsargines ar modifikuotas atsargines sudedam ąsias dalis, 
diagnostikos prietaisus ir bandymo įrang ą.“ 
2.6. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje įterpiamas šis naujas 6.1.1 punktas:  
„6.1.1. Demonstruojant elektros triktis (trumpojo sujungimo / atvirosios grandin ės) I tipo bandymo atlikti 
nereikia. Gamintojas gali pademonstruoti šiuos trik čių režimus pasirinkdamas vairavimo s ąlygas, 
kuriomis yra naudojama sudedamoji dalis ir susidaro steb ėsenos s ąlygos. Šios s ąlygos turi b ūti nurodytos 
tipo patvirtinimo dokumentuose.“  
2.7. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.2.2 punktas iš dalies pakei čiamas taip:  
„Gamintojo prašymu gali b ūti taikomi alternatyv ūs ir (arba) papildomi transporto priemon ės parengimo prieš 
bandym ą metodai.“  
2.8. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje įterpiamas šis naujas 6.2.3 punktas:  
„6.2.3. Taikomi papildomi parengiamieji ciklai arba alternatyv ūs parengiamieji metodai turi b ūti nurodyti tipo 
patvirtinimo dokumentuose.“LT L 175/242 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.9. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.3.1.5 punktas pakei čiamas taip:  
„Garavimo iš degal ų sistemos elektroninio prap ūtimo kontrol ės įtaiso (jei yra sumontuotas ir veikia naudojant 
pasirinktos r ūšies degalus) atjungimas nuo elektros grandin ės.“ 
2.10. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.4.1.1 punktas pakei čiamas taip:  
„V ėliausiai iki šio bandymo pabaigos veikimo sutrikimo indikatorius turi įsijungti visomis 6.4.1.2–6.4.1.5 
punktuose pateiktomis s ąlygomis. Veikimo sutrikimo indikatorius taip pat gali įsijungti parengiant transporto 
priemon ę prieš bandym ą. Technin ė tarnyba gali pakeisti šias s ąlygas kitomis pagal šio pried ėlio 6.4.1.6 punkt ą.“ 
2.11. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 6.4.2.1 punktas pakei čiamas taip:  
„V ėliausiai iki šio bandymo pabaigos veikimo sutrikimo indikatorius turi įsijungti visomis 6.4.2.2–6.4.2.5 
punktuose pateiktomis s ąlygomis. Veikimo sutrikimo indikatorius taip pat gali įsijungti parengiant transporto 
priemon ę prieš bandym ą. Technin ė tarnyba gali pakeisti šias s ąlygas kitomis pagal šio pried ėlio 6.4.2.5 punkt ą.“ 
3. EKSPLOATACIN ĖS SAVYB ĖS 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
Techniniai reikalavimai ir specifikacijos yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje, o j ų išimtys 
ir papildomi reikalavimai aprašyti tolesniuose punktuose.  
3.1.1. Toliau išd ėstomi JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.5 punkto reikalavimai.  
Kol nepraeis treji metai nuo dat ų, atitinkamai nurodyt ų Reglamento (EB) Nr. 715/2007 10 straipsnio 4 ir 5 
dalyse, šio priedo 2.9 punkte nustatyto nauj ų tip ų patvirtinimo ir nauj ų transporto priemoni ų ESK turi b ūti ne 
mažesnis kaip 0,1.  
3.1.2. Toliau išd ėstomi JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.7 punkto reikalavimai.  
Ne v ėliau kaip per 18 m ėnesi ų nuo pirmosios nustatyto tipo transporto priemon ės su ESK, priskiriamos OBD 
sistemai priklausan čių transporto priemoni ų šeimai, pateikimo rinkai dienos ir v ėliau kas 18 m ėnesi ų gamintojas 
turi įrodyti patvirtinimo institucijai ir, pateikus prašym ą, Komisijai, kad visi rodmenys, kuriuos turi nurodyti 
OBD sistema, pagal Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6 punkt ą atitinka min ėtus statistinius kriterijus. 
Nepažeidžiant Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.9 punkto nuostat ų, šiuo tikslu OBD sistemai priklau ­
san čių transporto priemoni ų, kuri ų S ąjungoje užregistruojama daugiau nei 1000, šeimoms, kurioms atrankos 
laikotarpiu turi b ūti taikoma atranka, taikoma II priede aprašyta tvarka.  
Be II priede nustatyt ų reikalavim ų ir nepriklausomai nuo to, kokie yra II priedo 2 punkte aprašyto audito 
rezultatai, patvirtinim ą suteikusi institucija atlieka eksploatuojam ų transporto priemoni ų ESK atitikties patikr ą, 
kaip aprašyta II priedo 1 pried ėlyje, atsitiktine tvarka atrinkdama atitinkam ą skai čių pavyzdži ų. „Atsitiktine 
tvarka atrinkdama atitinkam ą skai čių pavyzdži ų“ reiškia, kad šia priemone siekiama atgrasomojo poveikio, 
jeigu nesilaikoma šio priedo 3 punkto reikalavim ų arba manipuliuojama auditui pateikiamais duomenimis, jie 
yra suklastoti arba nereprezentatyv ūs. Jeigu n ėra joki ų speciali ų aplinkybi ų ir tipo patvirtinimo institucijos gali tai 
įrodyti, laikoma, kad užtenka atlikti atitikties patikr ą atsitiktin ės atrankos b ūdu ir patikrinti, ar š į reikalavim ą 
atitinka 5 proc. OBD šeimai priklausan čių transporto priemoni ų, kuri ų tipas yra patvirtintas. Šiuo tikslu tipo 
patvirtinimo institucijos gali susitarti su gamintoju, kaip išvengti tam tikros OBD šeimos bandym ų dubliavimo, 
jeigu tik šiuo susitarimu nesumažinamas pa čios tipo patvirtinimo institucijos taikomos eksploatuojam ų trans ­
porto priemoni ų atitikties patikros atgrasomasis poveikis, tikrinant atitikt į šio priedo 3 punkto reikalavimams. 
Eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikroms galima naudoti duomenis, surinktus valstybi ų nari ų 
prieži ūros bandym ų program ų metu. Gavusios prašym ą, tipo patvirtinimo institucijos Komisijai ir kitoms tipo 
patvirtinimo institucijoms praneša informacij ą apie audit ą ir atsitiktine tvarka atliktas eksploatuojam ų transporto 
priemoni ų atitikties patikras, įskaitant tiems atvejams, kuriais turi b ūti taikoma atsitiktine tvarka atliekama 
eksploatuojam ų transporto priemoni ų atitikties patikra, nustatyti taikom ą metodologij ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/243
 
3.1.3. Taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.6 punkto reikalavim ų, nustatyt ų atlikus šio pried ėlio 3.1.2 punkte 
arba Taisykl ės Nr. 83 pried ėlio 11 priedo 1 pried ėlio 7.1.9 punkte aprašytus tyrimus, nesilaikymas laikomas 
pažeidimu, kur į padarius taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsnyje nustatytos sankcijos. Šia 
nuostata nepažeidžiama teis ė taikyti min ėtas sankcijas už kit ų Reglamento (EB) Nr. 715/2007 ar šios taisykl ės 
nuostat ų, kurios aiškiai nenurodo Reglamento (EB) Nr. 715/2007 13 straipsnio, pažeidimus.  
3.1.4. JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6.1 punktas pakei čiamas taip:  
„7.6.1. Pagal šio pried ėlio 6.5.3.2 punkto a papunktyje nurodyto standarto specifikacijas OBD sistema turi 
pateikti uždegimo ciklo matuoklio rodmenis ir bendr ąjį vardikl į, taip pat atskirus toliau nurodyt ų 
steb ėjimo įtais ų skaitiklius ir vardiklius, jei šiame priede reikalaujama, kad jie b ūtų įrengti transporto 
priemon ėje: 
a) katalizatori ų (atskirai pateikiama informacija apie kiekvien ą blok ą); 
b) deguonies ir (arba) išmetam ųjų duj ų jutikli ų, įskaitant papildomus deguonies jutiklius  
(atskirai pateikiama informacija apie kiekvien ą jutikl į); 
c) garavimo sistemos;  
d) EGR sistemos;  
e) VVT sistemos;  
f) pagalbin ės oro sistemos;  
g) kiet ųjų daleli ų gaudykl ės; 
h) NOx papildomo apdorojimo sistemos (pvz., NOx sug ėriklio, NOx reagent ų / katalizatori ų sistemos);  
i) sl ėgio didinimo kontrol ės sistemos.“  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 7.6.2 punktas pakei čiamas taip:  
„7.6.2. Jei tai yra konkre čios sudedamosios dalys arba sistemos, kuriose yra keletas kontrolini ų rodmen ų, 
kuriuos pagal š į punkt ą reikalaujama pateikti (pvz., 1 deguonies jutikli ų blokas gali tur ėti kelet ą steb ė­
jimo įtais ų, rodan čių jutikli ų atsak ą ir kitas jutikli ų charakteristikas), OBD sistema tur ėtų atskirai regist ­
ruoti konkre čių steb ėjimo įtais ų skaitiklius ir vardiklius ir pateikti tik t ą konkretaus steb ėjimo įtaiso 
skaitiklio ir vardiklio derin į, kurio skaitinis santykis yra mažiausias. Jeigu ne mažiau kaip dviej ų speciali ų 
rodmen ų santykiai yra vienodi, pateikiamas su specialiu komponentu susijusio specialaus rodmens 
skaitiklio ir vardiklio derinys, kurio vardiklis yra didžiausias.“  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlyje įterpiamas šis naujas 7.6.2.1 punktas:  
„7.6.2.1. Nereikalaujama pateikti konkre čių komponent ų ar sistem ų steb ėjimo įtais ų, nuolat stebin čių, ar n ėra 
trumpo sujungimo ar atvirosios grandin ės gedim ų, skaitiklio ir vardiklio derinio.  
Jeigu vartojama „nuolat“, šiame kontekste tai reiškia, kad steb ėsena vyksta nuolatos ir steb ėsenos tikslais 
naudojamo signal ų diskretizavimo dažnis yra ne mažesnis kaip dvi imtys per sekund ę, o su tuo 
steb ėjimo įtaisu susijusios trikties buvimo arba nebuvimo faktas turi b ūti nustatytas per 15 sekundži ų. 
Jeigu kontrol ės tikslais kompiuterio įvesties duomen ų imties diskretizavimo dažnis yra mažesnis, 
sudedamosios dalies signalas gali b ūti vertinamas kiekvien ą kart ą, kai įvyksta diskretizavimas.  
Nereikalaujama aktyvinti išvesties sudedamosios dalies ir (arba) sistemos tik tam, kad b ūtų vykdoma 
šios sudedamosios dalies ir (arba) sistemos steb ėsena.“LT L 175/244 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2 pried ėlis 
TRANSPORTO PRIEMONI Ų ŠEIMOS PAGRINDIN ĖS CHARAKTERISTIKOS  
Pagrindin ės transporto priemoni ų šeimos charakteristikos yra nustatytos JT EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 2 pried ėlyje.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/245
 
XII PRIEDAS  
IŠMETAMO CO  2 KIEKIO, DEGAL Ų S ĄNAUD Ų, ELEKTROS ENERGIJOS S ĄNAUD Ų IR ELEKTRIN ĖS RIDOS NUSTATYMAS  
1. TRANSPORTO PRIEMONI Ų, KURIOSE ĮDIEGTOS EKOLOGIN ĖS NAUJOV ĖS, TIPO PATVIRTINIMAS  
1.1. Pagal Reglamento (ES) Nr. 725/2011 11 straipsnio 1 dal į M1 kategorijos transporto priemoni ų atveju ir pagal 
Reglamento (ES) Nr. 427/2014 11 straipsnio 1 dal į N1 kategorijos transporto priemoni ų atveju transporto prie ­
moni ų gamintojas, siekiantis, kad d ėl transporto priemon ėje įdiegtos vienos ar keli ų ekologini ų naujovi ų b ūtų 
sumažintas jos vidutinis savitasis išmetamo CO  2 kiekis, patvirtinimo institucijai pateikia prašym ą d ėl transporto 
priemon ės, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė, EB tipo patvirtinimo sertifikato.  
1.2. D ėl transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės naujov ės sumaž ėjęs išmetamo CO  2 kiekis tipo patvirtinimo tikslais 
M1 kategorijos transporto priemoni ų atveju nustatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 725/2011 10 straipsn į, o N1 
kategorijos transporto priemoni ų atveju – pagal Reglamento (ES) Nr. 427/2014 10 straipsn į, taikant proced ūrą ir 
bandym ų metodik ą, nurodyt ą Komisijos ekologin ės naujov ės patvirtinimo sprendime.  
1.3. Laikoma, kad d ėl ekologini ų naujovi ų sumaž ėjusiam išmetamo CO  2 kiekiui nustatyti b ūtin ų bandym ų atlikimas 
nepažeidžia įrodytos ekologini ų naujovi ų atitikties techniniams reikalavimams, nustatytiems Direktyvoje 2007/46/EB, 
jeigu jie taikomi.  
1.4. Jeigu naujoviška technologija neatitinka 1 g CO  2 /km ribin ės vert ės, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 725/2011 9 
straipsnyje, tipo patvirtinimo sertifikatas išduodamas neatsižvelgiant į ekologin ės naujov ės kod ą arba išmetamo CO  2 
kiekio sumažinim ą naudojantis naujoviška technologija.  
2. N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMONI Ų, PATEIKT Ų PATVIRTINTI PAGAL PAKOPIN Ę TIPO TVIRTINIMO PROCED ŪRĄ, 
IŠMETAMO CO  2 KIEKIO IR DEGAL Ų S ĄNAUD Ų NUSTATYMAS  
2.1. Siekiant nustatyti transporto priemon ės, kuriai taikoma Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 7 dalyje nustatyta 
pakopin ė tipo tvirtinimo proced ūra, išmetamo CO  2 kiek į ir degal ų s ąnaudas, taikomos XXI priede nustatytos 
proced ūros. Specialios nuostatos d ėl pakopin ės tipo tvirtinimo proced ūros yra pateiktos šio priedo 2.2–2.7 punk ­
tuose.  
2.2. Kelio apkrova nustatoma j ą ekstrapoliuojant ir naudojant pagal pakopin ę tipo tvirtinimo proced ūrą patvirtintos 
tipin ės transporto priemon ės parametrus, nurodytus XXI priedo 4 papildomo priedo 4.2.1.4 punkte.  
2.3. Kelio apkrova ir pasipriešinimas jud ėjimui apskai čiuojami atsižvelgiant į ekstrapoliuojamai kelio apkrovos grupei 
priskiriam ą tipin ę transporto priemon ę, kaip nurodyta XXI priedo 4 papildomo priedo 5.1 punkte.  
2.4. Bazin ės transporto priemon ės gamintojas, siekdamas nustatyti išmetamo CO  2 kiek į ir degal ų sąnaudas, išbando pagal 
pakopin ę tipo tvirtinimo proced ūrą patvirtint ą tipin ę transporto priemon ę ir pateikia skai čiuokl ę, kuri, remiantis 
sukomplektuot ų transporto priemoni ų parametrais, gali apskai čiuoti j ų degal ų sąnaudas ir išmetamo CO  2 kiek į, kaip 
nurodyta XXI priedo 7 papildomame priede.  
2.5. Galutines degal ų sąnaudas ir išmetamo CO  2 kiek į apskai čiuoja galutin ės pakopos gamintojas, remdamasis sukomp ­
lektuotos transporto priemon ės parametrais, kaip nurodyta XXI priedo 7 papildomo priedo 3.2.4 punkte.  
2.6. Pagal Direktyvos 2007/46/EB IX pried ą sukomplektuotos transporto priemon ės gamintojas atitikties sertifikate 
pateikia informacij ą apie sukomplektuotas transporto priemones ir įtraukia informacij ą apie bazines transporto 
priemones.  
2.7. Jeigu transporto priemon ės pateiktos patvirtinti pagal individualios transporto priemon ės tvirtinimo proced ūrą, 
individualaus patvirtinimo sertifikate pateikiama ši informacija:  
a) išmetamo CO  2 kiekis, išmatuotas pagal 2.1–2.6 punktuose nustatyt ą metodik ą; 
b) parengtos eksploatuoti sukomplektuotos transporto priemon ės mas ė; 
c) identifikacinis kodas, atitinkantis bazin ės transporto priemon ės tip ą, variant ą ir versij ą; 
d) bazin ės transporto priemon ės tipo patvirtinimo numeris, įskaitant išpl ėtimo numer į;LT L 175/246 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
e) bazin ės transporto priemon ės gamintojo pavadinimas ir adresas;  
f) parengtos eksploatuoti bazin ės transporto priemon ės mas ė.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/247
 
XIII PRIEDAS  
PAKAITINI Ų TARŠOS KONTROL ĖS ĮTAIS Ų, KAIP ATSKIR Ų TECHNINI Ų AGREGAT Ų, EB TIPO PATVIRTINIMAS  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede pateikiami papildomi taršos kontrol ės įtais ų, kaip atskir ų technini ų agregat ų, tipo patvirtinimo 
reikalavimai.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Ženklinimas  
Ant originali ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų turi b ūti bent šie identifikaciniai ženklai:  
a) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas arba preki ų ženklas;  
b) originalaus taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė mark ė ir identifikacinis sudedamosios dalies numeris, įrašytas 
pateikiant 2.3 punkte nurodyt ą informacij ą; 
2.2. Dokumentai  
Prie originali ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų turi b ūti prid ėta ši informacija:  
a) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas arba preki ų ženklas;  
b) originalaus taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė mark ė ir identifikacinis sudedamosios dalies numeris, įrašytas 
pateikiant 2.3 punkte nurodyt ą informacij ą; 
c) transporto priemon ės, kurioms skirtas I priedo 4 pried ėlio papildymo 2.3 punkte nurodyto tipo originalus 
pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas, pateikiant, jei tinka, ženklus, pagal kuriuos galima nustatyti, ar originalus 
pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas yra tinkamas įrengti transporto priemon ėje, kurioje yra įrengta vidin ės 
diagnostikos (OBD) sistema;  
d) prireikus įrengimo instrukcijos.  
Ši informacija pateikiama gamini ų žinyne, kur į transporto priemoni ų gamintojas platina prekybos taškuose.  
2.3. Transporto priemon ės gamintojas techninei tarnybai ir (arba) patvirtinimo institucijai turi pateikti elektroniniu 
būdu reikiam ą informacij ą, pagal kuri ą atitinkam ų sudedam ųjų dali ų numerius b ūtų galima susieti su tipo 
patvirtinimo dokumentais.  
Ši informacija apima:  
a) transporto priemon ės gamybin ę mark ę (-es) ir tip ą (-us);  
b) originalaus pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ę mark ę (-es) ir tip ą (-us);  
c) originalaus pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso sudedam ųjų dali ų numer į (-ius);  
d) susijusio (-i ų) transporto priemon ės tipo (- ų) patvirtinimo numer į. 
3. EB ATSKIRO TECHNINIO AGREGATO TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLAS  
3.1. Ant vis ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų, kaip atskir ų technini ų agregat ų, atitinkan čių pagal š į reglament ą 
patvirtint ą tip ą, turi b ūti EB tipo patvirtinimo ženklas.LT L 175/248 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2. Š į ženkl ą sudaro sta čiakampis, kuriame įrašyta mažoji raid ė e ir pagal Direktyv ą 2007/46/EB VII priede 
nustatyt ą numeravimo sistem ą EB tip ą patvirtinusios šalies nar ės skiriamasis numeris.  
Be to, EB tipo patvirtinimo ženkle greta sta čiakampio įrašomas pagrindinis patvirtinimo numeris, pateiktas 
Direktyvos 2004/46/EB VII priede nurodyto tipo patvirtinimo numerio ketvirtajame segmente, o prieš j į – du 
skaitmenys, rodantys eil ės numer į, priskirt ą Reglamento (EB) Nr. 715/2007 arba šio reglamento naujausiam ir 
svarbiausiam techniniam pakeitimui, galiojan čiam atskiro techninio agregato EB tipo patvirtinimo dien ą. Jei tai 
šis reglamentas, eil ės numeris yra „00“.  
3.3. EB tipo patvirtinimo ženklas ant pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso tvirtinamas taip, kad b ūtų aiškiai įskaitomas 
ir nenutrinamas. Jei įmanoma, šis ženklas turi b ūti matomas pakaitin į taršos kontrol ės įtais ą įrengus transporto 
priemon ėje. 
3.4. Šio priedo 3 pried ėlyje pateiktas EB tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys.  
4. TECHNINIAI REIKALAVIMAI  
4.1. Pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų tipo patvirtinimo reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte, 
o j ų išimtys nustatytos 4.1.1–4.1.5 punktuose.  
4.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto nuoroda į „bandym ų cikl ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į tą pat į I 
tipo / 1 tipo bandym ą ir I tipo / 1 tipo bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant pradin į transporto 
priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte vartojamos s ąvokos „katalizinis keitiklis“ ir „keitiklis“ turi b ūti suprantamos 
kaip „taršos kontrol ės įtaisas“.  
4.1.3. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2.3 punkte nurodyti reguliuojami teršalai pakei čiami visais teršalais, nurodytais 
Reglamento (EB) Nr. 715/2007 1 priedo 2 lentel ėje, jei tai susij ę su pakaitiniais taršos kontrol ės įtaisais, skirtais 
įrengti transporto priemon ėse, kuri ų tipas patvirtintas pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007.  
4.1.4. Jei tai susij ę su pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų, skirt ų įrengti transporto priemon ėse, kuri ų tipas patvirtintas 
pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007, standartais, JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkte nurodyti patvarumo 
reikalavimai ir susij ę nusid ėvėjimo koeficientai pakei čiami nurodytaisiais šio reglamento VII priede.  
4.1.5. JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.5.3 punkto nuoroda į 1 pried ėlyje minim ą pranešim ą apie tipo patvirtinim ą turi b ūti 
suprantama kaip nuoroda į EB tipo patvirtinimo sertifikato papildym ą d ėl transporto priemon ės OBD sistemos 
informacijos (I priedo 5 pried ėlis). 
4.2. Jeigu tai transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliais ir jei pagal JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2.1 
punkt ą atlikto naujo originalios įrangos katalizinio keitiklio parodomojo bandymo metu išmatuotas išmetamas 
NMHC kiekis viršija transporto priemon ės tipo tvirtinimo proced ūros metu išmatuotas vertes, skirtumas 
pridedamas prie OBD sistemos ribini ų ver čių. OBD ribin ės vert ės yra nustatytos šio reglamento XI priedo 
2.3 punkte.  
4.3. Persvarstytos OBD ribin ės vert ės bus taikomos atliekant JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.5–5.5.5 punktuose nusta ­
tytus OBD sistemos suderinamumo bandymus, vis ų pirma tada, kai leidžiama viršyti kiek į, kaip nustatyta JT 
EEK taisykl ės Nr. 83 11 priedo 1 pried ėlio 1 punkte.  
4.4. Pakaitini ų periodiškai regeneruojam ų sistem ų reikalavimai  
4.4.1.  Su išmetam ųjų teršal ų kiekiu susij ę reikalavimai  
4.4.1.1. Su 11 straipsnio 3 dalyje nurodyta transporto priemone (- ėmis), kurioje įrengta prašomo patvirtinti tipo 
pakaitin ė periodiškai regeneruojama sistema, atliekami JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 punkte aprašyti 
bandymai, siekiant jos veikimo charakteristikas palyginti su tos pa čios transporto priemon ės, kurioje įrengta 
originali periodiškai regeneruojama sistema, veikimo charakteristikomis.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/249
 
4.4.1.2. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo bandym ą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto 
nuoroda į „bandym ų cikl ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į tą pat į I tipo / 1 tipo bandym ą ir I tipo / 1 tipo 
bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant pradin į transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.2.  Pagrindo, kuriuo atliekamas palyginimas, nustatymas  
4.4.2.1. Transporto priemon ėje įrengiama nauja originali periodiškai regeneruojama sistema. Šios sistemos išmetam ų 
teršal ų normos nustatomos pagal JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 punkte nustatyt ą bandymo proced ūrą. 
4.4.2.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo bandym ą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto 
nuoroda į „bandym ų cikl ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į tą pat į I tipo / 1 tipo bandym ą ir I tipo / 1 tipo 
bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant pradin į transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.2.2. Pareišk ėjui paprašius patvirtinti pakaitin ę sudedam ąją dal į, patvirtinimo institucija, laikydamasi nediskrimina ­
vimo principo, pateikia šio reglamento I priedo 3 pried ėlyje pateikto informacinio dokumento 3.2.12.2.1.11.1 
ir 3.2.12.2.6.4.1 punktuose nurodyt ą informacij ą apie kiekvien ą išbandyt ą transporto priemon ę. 
4.4.3.  Išmetam ųjų duj ų bandymas naudojant pakaitin ę periodiškai regeneruojam ą sistem ą 
4.4.3.1. Bandomos transporto priemon ės (-i ų) originali periodiškai regeneruojama sistema pakei čiama pakaitine 
periodiškai regeneruojama sistema. Šios sistemos išmetam ų teršal ų normos nustatomos pagal JT EEK taisykl ės 
Nr. 83 13 priedo 3 punkte nustatyt ą bandymo proced ūrą. 
4.4.3.1.1. JT EEK taisykl ės Nr. 103 13 priedo 3 punkto nuoroda į „I tipo bandym ą“ ir JT EEK taisykl ės Nr. 103 5 punkto 
nuoroda į „bandym ų cikl ą“ turi b ūti suprantama kaip nuoroda į tą pat į I tipo / 1 tipo bandym ą ir I tipo / 1 tipo 
bandymo cikl ą, kurie yra taikomi suteikiant pradin į transporto priemon ės tipo patvirtinim ą. 
4.4.3.2. Nustatant pakaitin ės periodiškai regeneruojamos sistemos D skai čių, gali b ūti taikomas bet kuris JT EEK 
taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3 punkte nurodytas variklio bandymo ant traukos stendo metodas.  
4.4.4.  Kiti reikalavimai  
Pakaitin ėms periodiškai regeneruojamoms sistemoms taikomi JT EEK taisykl ės Nr. 103 5.2.3, 5.3, 5.4 ir 5.5 
punkt ų reikalavimai. Šiuose punktuose fraz ė „katalizinis keitiklis“ turi b ūti suprantama kaip „periodiškai rege ­
neruojama sistema“. Be to, periodiškai regeneruojamoms sistemoms taikomos šio priedo 4.1 punkte nustatytos 
šių punkt ų taikymo išimtys.  
5. DOKUMENTAI  
5.1. Ant vis ų pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų turi b ūti aiškus ir nenutrinamas ženklas, rodantis gamintojo pava ­
dinim ą arba preki ų ženkl ą, ir pateikiama ši informacija:  
a) transporto priemon ės ( įskaitant gamybos metus), kuri ų pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas yra patvirtintas, 
įskaitant, jei taikoma, ženkl ą, rodant į, ar pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas yra tinkamas įrengti transporto 
priemon ėje, kurioje yra įrengta vidin ės diagnostikos (OBD) sistema;  
b) prireikus įrengimo instrukcijos.  
Ši informacija pateikiama gamini ų žinyne, kur į pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų gamintojas platina prekybos 
taškuose.  
6. GAMYBOS ATITIKTIS  
6.1. Gamybos atitikties užtikrinimo priemon ės taikomos pagal Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio nuostatas.LT L 175/250 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
6.2. Specialiosios nuostatos  
6.2.1. Direktyvos 2007/46/EB X priedo 2.2 punkte nurodytos patikros apima šio reglamento 2 straipsnio 8 punkte 
nustatyt ų charakteristik ų patikras.  
6.2.2. Taikant Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnio 2 dal į, gali b ūti atlikti šio priedo 4.4.1 punkte ir JT EEK taisykl ės 
Nr. 103 5.2 punkte (su teršal ų išmetimu susij ę reikalavimai) aprašyti bandymai. Tokiu atveju patvirtinimo 
sertifikato tur ėtojas gali prašyti, kad, kitaip nei pirmiau nustatyta, palyginimas b ūtų atliktas naudojantis ne 
originalios įrangos taršos kontrol ės įtaisu, o pakaitiniu taršos kontrol ės įtaisu, kuris buvo naudojamas tipo 
patvirtinimo bandym ų metu (arba kitu pavyzdžiu, kurio atitiktis patvirtintam tipui buvo įrodyta). Išmetam ųjų 
teršal ų vidutin ės vert ės, išmatuotos naudojant tikrinam ą pavyzd į, netur ėtų viršyti daugiau kaip 15 proc. 
vidutini ų ver čių, išmatuot ų naudojant pavyzd į, su kuriuo lyginama.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/251
 
1 pried ėlis 
PAVYZDYS  
Informacinis dokumentas Nr. …  
dėl pakaitini ų taršos kontrol ės įtais ų EB tipo patvirtinimo  
Jeigu taikytina, turi b ūti pateikti trys toliau minimos informacijos egzemplioriai ir turinys. Visi br ėžiniai turi b ūti 
pakankamai išsam ūs ir pateikiami atitinkamu masteliu A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jeigu pateikiamos 
nuotraukos, jos turi b ūti pakankamai aiškios.  
Jeigu sistemos, sudedamosios dalys arba atskiri techniniai agregatai turi elektroninius valdiklius, turi b ūti pateikti 
duomenys apie t ų valdikli ų veikimo charakteristikas.  
0. BENDRIEJI DUOMENYS  
0.1. Gamybin ė mark ė (gamintojo prek ės pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.2.1. Komercinis pavadinimas (-ai), jeigu yra: …  
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
Įgaliotojo atstovo, jeigu jis yra, pavadinimas ir adresas: …  
0.7. EK patvirtinimo ženklo tvirtinimo ant sudedam ųjų dali ų ir atskir ų technini ų agregat ų vieta ir metodas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) adresas (-ai): …  
1. ĮTAISO APRAŠAS  
1.1. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė mark ė ir tipas: …  
1.2. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso br ėžiniai, vis ų pirma visos šio reglamento 2 straipsnio 8 punkte nurodytos 
charakteristikos: …  
1.3. Transporto priemoni ų tipo (- ų), kurioms yra skirtas pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas, aprašas: …  
1.3.1. Variklio ir transporto priemon ės tip ą (-us) žymintis numeris (-iai) ir (arba) ženklas (-ai): …  
1.3.2. Ar pakaitinis kontrol ės taršos įtaisas turi atitikti OBD sistemos reikalavimus? (Taip / ne) (  1 ) 
1.4. Aprašas ir br ėžiniai, rodantys pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso viet ą variklio išmetimo kolektoriaus (-i ų) 
atžvilgiu: …LT L 175/252 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.
 2 pried ėlis 
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO PAVYZDYS  
(Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)  
EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS  
Administracijos antspaudas  
Pranešimas d ėl: 
— EB tipo patvirtinimo (  1 ), …,  
— Patvirtinto EB tipo išpl ėtimo (  2 ), …,  
— EB tipo nepatvirtinimo (  3 ), …,  
— EB tipo patvirtinimo panaikinimo (  4 ), …,  
(sudedamosios dalies ir (arba) atskiro techninio agregato tipo (  5 )) 
atsižvelgiant į Reglament ą (EB) Nr. 715/2007, įgyvendinam ą Reglamentu (ES) 2017/1151.  
Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 arba Reglamentas (ES) 2017/1151 su paskutiniais pakeitimais, padarytais …  
EB tipo patvirtinimo numeris: …  
Išpl ėtimo motyvas: …  
I DALIS  
0.1. Gamybin ė mark ė (gamintojo prek ės pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
0.3. Tipo identifikavimo priemon ės, jeigu jos pažym ėtos ant sudedamosios dalies ir (arba) atskiro techninio 
agregato (  6 ): …  
0.3.1. Tokio ženklinimo vieta: …  
0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: …  
0.7. EK patvirtinimo ženklo tvirtinimo ant sudedam ųjų dali ų ir atskir ų technini ų agregat ų vieta ir metodas: …  
0.8. Surinkimo gamyklos (- ų) pavadinimas ir adresas (-ai): …  
0.9. Gamintojo atstovo (jei jis yra) pavadinimas ir adresas: …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/253  
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( 2 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( 3 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( 4 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( 5 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( 6 ) Jeigu tipo identifikavimo priemon ėse yra simboli ų, nesusijusi ų su transporto priemoni ų, sudedam ųjų dali ų arba atskir ų technini ų 
agregat ų tip ų, d ėl kuri ų suteiktas šis tipo patvirtinimo sertifikatas, aprašymu, dokumentuose tokie simboliai žymimi simboliu „?“ (pvz., 
ABC??123??).
 II DALIS  
1. Papildoma informacija  
1.1. Pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso gamybin ė mark ė ir tipas: …  
1.2. Transporto priemoni ų, kurioms taršos kontrol ės įtaisas tinka kaip pakaitin ė sudedamoji dalis, tipas (-ai): …  
1.3. Transporto priemoni ų, su kuriomis pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas buvo išbandytas, tipas (-ai): …  
1.3.1. Ar įrodyta, kad pakaitinis taršos kontrol ės įtaisas atitinka OBD sistemos reikalavimus? (Taip / ne) (  1 ): …  
2. Už patvirtinimo bandymus atsakinga technin ė tarnyba: …  
3. Bandym ų ataskaitos parengimo data: …  
4. Bandym ų ataskaitos numeris: …  
5. Pastabos: …  
6. Vieta: …  
7. Data: …  
8. Parašas: …  
Priedai:  Informacinis rinkinys.LT L 175/254 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.
 3 pried ėlis 
EB tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys  
(žr. šio priedo 3.2 punkt ą)
 
Pavaizduotas prie pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso sudedamosios dalies pritvirtintas patvirtinimo ženklas rodo, kad 
konkretus tipas buvo patvirtintas Pranc ūzijoje (E 2) pagal š į reglament ą. Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys 
(00) rodo, kad ši sudedamoji dalis buvo patvirtinta pagal š į reglament ą. Kiti keturi skaitmenys (1234) yra patvirtinimo 
institucijos priskirtas pagrindinis pakaitinio taršos kontrol ės įtaiso patvirtinimo numeris.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/255
 
XIV PRIEDAS  
Transporto priemon ės OBD sistemos ir remonto bei prieži ūros informacijos prieiga  
1. ĮVADAS  
1.1. Šiame priede nustatomi transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros 
informacijos prieigos techniniai reikalavimai.  
2. REIKALAVIMAI  
2.1. Interneto svetain ėse pateikiama transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros 
informacija turi atitikti OASIS dokumento SC2-D5 „Transporto priemoni ų remonto informacijos formatas“ 1.0 
redakcijos (2003 5 28) (  1 ) ir OASIS dokumento SC1-D2 „Transporto priemoni ų remonto informacijos specifikacija“ 
6.1 redakcijos (2003 1 10) (  2 ) 3.2, 3.5 (išskyrus 3.5.2), 3.6, 3.7 ir 3.8 skirsni ų technines specifikacijas, taikant tik 
atvirojo teksto ir grafikos formatus arba formatus, kuriuos galima perži ūrėti ir spausdinti taikant tik nemokamai 
platinamus, nesunkiai įdiegiamus ir labiausiai paplitusioms kompiuteri ų operacin ėms sistemoms tinkamus progra ­
min ės įrangos standartinius įskiepius. Jei įmanoma, metaduomen ų raktažodžiai turi atitikti standart ą ISO 15031-2. Ši 
informacija turi b ūti prieinama visada, išskyrus, kai reikia tvarkyti interneto svetain ę. Asmenys, prašantys suteikti 
teis ę dauginti duomenis arba skelbti informacij ą savo šaltiniuose, tur ėtų tiesiogiai tartis su konkre čiu gamintoju. Be 
to, tur ėtų b ūti pateikiama su mokym ų medžiaga susijusi informacija, ta čiau ji gali b ūti teikiama ir ne interneto 
svetain ėse. 
Duomen ų baz ėje, prie kurios nepriklausomi operatoriai gali lengvai prisijungti, pateikiama informacija apie visas 
transporto priemon ės dalis, kurias gamintojas įrengia transporto priemon ėje, paženklintoje transporto priemon ės 
identifikavimo numeriu (VIN) ir apib ūdintoje tokiais papildomais kriterijais, kaip važiuokl ės baz ė, variklio galia, 
funkcini ų element ų lygis ar papildomos funkcijos, ir kurios, pateikiant nuorod ą į originalios įrangos dali ų numerius, 
gali b ūti pakeistos įgaliotiesiems remontininkams ar platintojams arba tre čiosioms šalims transporto priemon ės 
gamintojo si ūlomomis atsargin ėmis dalimis.  
Šioje duomen ų baz ėje pateikiami VIN, originalios įrangos dali ų numeriai, originalios įrangos dali ų pavadinimai, 
galiojimo požymiai (galiojimo nuo ir iki datos), tvirtinimo požymiai ir prireikus konstrukcijos charakteristikos.  
Informacija duomen ų baz ėje reguliariai atnaujinama. Vis ų pirma atnaujinama informacija apie visus atskir ų trans ­
porto priemoni ų patobulinimus jas pagaminus, jeigu ši informacija yra žinoma įgaliotiesiems atstovams.  
2.2. Nepriklausomiems operatoriams tur ėtų b ūti suteikta galimyb ė sužinoti įgaliot ųjų atstov ų ir remonto dirbtuvi ų 
naudojamas transporto priemoni ų saugos priemones, laikantis ši ų saugos technologij ų apsaugos reikalavim ų: 
i) duomenimis kei čiamasi laikantis konfidencialumo, s ąžiningumo ir apsaugos nuo peradresavimo princip ų; 
ii) naudojami standartiniai protokolai https//ssl-tls (RFC4346);  
iii) vadovaujantis standartu ISO 20828, nepriklausom ų operatori ų ir gamintoj ų abipusiam autentiškumui patvirtinti 
naudojami saugumo sertifikatai;  
iv) privatusis nepriklausomo operatoriaus raktas apsaugomas saugia aparatine įranga.  
13 straipsnio 9 dalimi nustatytas Transporto priemon ės informacijos prieigos forumas, atsižvelgdamas į mokslo lyg į, 
nustatys kriterijus, pagal kuriuos turi b ūti įvykdyti šie reikalavimai.  
Šiuo tikslu nepriklausomas operatorius patvirtinamas ir įgaliojamas remiantis dokumentais, įrodan čiais, kad jis 
komercine veikla ver čiasi teis ėtai ir nebuvo teistas už atitinkam ą baudžiam ąją veik ą. 
2.3. Valdymo blokai perprogramuojami pagal standart ą ISO 22900 arba SAE J2534, neatsižvelgiant į tipo patvirtinimo 
dat ą. Gamintojas, tvirtindamas speciali ą gamintojo taikom ąją program ą ir transporto priemoni ų ryšio s ąsajas (TPRS), 
atitinkan čias standart ą ISO 22900 arba SAE J2534, pasi ūlo patvirtinti nepriklausomai sukurtas transporto priemoni ų 
ryšio s ąsajas arba suteikti informacij ą ir išnuomoti bet koki ą min ėtą patvirtinim ą pa čiam atliekan čiam transporto 
priemoni ų ryšio s ąsaj ų gamintojui reikaling ą speciali ą aparatin ę įrang ą. Mokes čiams už min ėtą patvirtinim ą arba 
informacij ą ir aparatin ę įrang ą taikomos Reglamento (EB) Nr. 715/2007 7 straipsnio 1 dalies s ąlygos.LT L 175/256 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Paskelbta http://www.oasis-open.org/committees/download.php/2412/Draft%20Committee%20Specification.pdf  
( 2 ) Paskelbta http://lists.oasis-open.org/archives/autorepair/200302/pdf00005.pd f
 2.4. Visi su teršal ų išmetimu susij ę trik čių kodai turi atitikti XI priedo 1 pried ėlį. 
2.5. Nepriklausomam operatoriui registruojantis, kad gal ėtų naudotis gamintojo interneto svetaine ir gauti transporto 
priemon ės OBD sistemos ir transporto priemon ės remonto bei prieži ūros informacij ą, nesusijusi ą su apsaugotomis 
transporto priemon ės dalimis, šio operatoriaus turi b ūti reikalaujama pateikti tik mokes čio už informacij ą b ūdui 
patvirtinti reikalingus duomenis. Nor ėdamas gauti informacij ą, susijusi ą su prieiga prie apsaugot ų transporto prie ­
mon ės dali ų, nepriklausomas operatorius turi pateikti pagal standart ą ISO 20828 parengt ą liudijim ą, įrodant į jo ir 
organizacijos, kuriai jis priklauso, tapatyb ę, o gamintojas savo ruožtu turi pateikti pagal standart ą ISO 20828 
parengt ą liudijim ą, patvirtinant į nepriklausomam operatoriui, kad šis nori patekti į teis ėtą tam tikram gamintojui 
priklausan čią interneto svetain ę. Abi šalys privalo registruoti tokius tarpusavio sandorius, nurodydamos transporto 
priemones ir pagal ši ą nuostat ą padarytus j ų pakeitimus.  
2.6. Jeigu gamintojo interneto svetain ėje pateikta tam tikra specifin ė transporto priemon ės OBD sistemos ir transporto 
priemon ės remonto bei prieži ūros informacija neleidžia tinkamai suprojektuoti ir pagaminti alternatyvi ų degal ų 
pritaikymo sistem ų, kiekvienam suinteresuotam alternatyvi ų degal ų pritaikymo sistem ų gamintojui sudaroma gali ­
myb ė gauti informacij ą, kuri ą reikalaujama pateikti pagal 1 priedo 3 pried ėlio 0, 2 ir 3 punktus, kai jis su tokiu 
prašymu tiesiogiai kreipiasi į gamintoj ą. Tam reikalingi kontaktiniai duomenys turi b ūti aiškiai pateikti gamintojo 
interneto svetain ėje, o informacija turi b ūti suteikta per 30 dien ų. Toki ą informacij ą reikia pateikti tik d ėl alternatyvi ų 
degal ų pritaikymo sistem ų, kurioms taikoma JT EEK taisykl ė Nr. 115 (  1 ), arba d ėl alternatyvi ų degal ų pritaikymo 
sistem ų, kurioms taikoma JT EEK taisykl ė Nr. 115, sudedam ųjų dali ų ir tik atsiliepiant į prašym ą, kuriame aiškiai 
nurodyta tiksli transporto priemon ės modelio, d ėl kurio reikalinga ši informacija, specifikacija ir kuriame aiškiai 
patvirtinama, kad informacija yra reikalinga tam, kad b ūtų galima patobulinti alternatyvi ų degal ų pritaikymo sistemas 
arba sudedam ąsias dalis, kurioms taikoma JT EEK taisykl ė Nr. 115.  
2.7. Gamintoj ų interneto svetain ėse, kur pateikiama informacija apie remont ą, turi nurodyti kiekvieno modelio patvirti ­
nimo numer į. 
2.8. Gamintojai nustato pagr įstus ir proporcingus mokes čius už valandai, dienai, m ėnesiui, metams arba vienam sando ­
riui suteikiam ą prieig ą prie remonto bei technin ės prieži ūros informacijos svetaini ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/257  
( 1 ) OL L 323, 2014 11 7, p. 91.
 1 pried ėlis
LT L 175/258 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/259
 
XV PRIEDAS  
RezervuotaLT L 175/260 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
XVI PRIEDAS  
TRANSPORTO PRIEMONI Ų, KURI Ų IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų PAPILDOMO APDOROJIMO SISTEMOSE NAUDOJAMAS 
REAGENTAS, REIKALAVIMAI  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatomi transporto priemoni ų, kuri ų išmetam ųjų teršal ų kiekio mažinimas pagr įstas reagento naudojimu 
papildomo apdorojimo sistemose, reikalavimai.  
Techniniai reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 83 6 pried ėlyje, o j ų išimtis nustatyta toliau.  
JT EEK taisykl ės Nr. 83 6 pried ėlio 4.1 punkto nuoroda į 1 pried ą turi b ūti suprantama kaip nuoroda į šio reglamento I 
priedo 3 pried ėlį.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/261
 
XVII PRIEDAS  
REGLAMENTO (EB) NR. 692/2008 PAKEITIMAI  
1. Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 3 pried ėlis iš dalies kei čiamas taip:  
a) 3–3.1.1 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS  (k) 
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas: ..........................................................................................................  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio arba naudojant kitas atpažinimo priemo ­
nes): …“  
b) 3.2.1.8 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n): ............ kW, kai sukimosi dažnis ............. min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
c) 3.2.2.2 skirsnis tampa 3.2.2.1.1 skirsniu ir išd ėstomas taip:  
„3.2.2.1.1. RON, be švino: .................................................................................................... ........................................................“  
d) 3.2.4.2.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.1. Sistemos aprašas (bendrosios magistral ės degal ų sistema, siurblys su purkštuvu, paskirstymo siurblys ir 
t. t.): ....................................................................................................................... ......................................................... “  
e) 3.2.4.2.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.3. Įpurškimo siurblys ir (arba) tiekimo siurblys“  
f) 3.2.4.2.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.4. Variklio grei čio ribojimo kontrol ė“ 
g) 3.2.4.2.9.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.9.3. Sistemos aprašas“  
h) 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.2.9.3.6. Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ...................................................  
3.2.4.2.9.3.7. Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ...........................................................  
3.2.4.2.9.3.8. Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ............................................................ ........... “  
i) 3.2.4.3.4.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.4.3. Oro srauto jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ......................................................................... “  
j) 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.3.4.9. Vandens temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ....................................................LT L 175/262 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.4.3.4.10. Oro temperat ūros jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ............................................................  
3.2.4.3.4.11. Oro sl ėgio jutiklio mark ė ir tipas arba veikimo principas: ....................................................................... “  
k) 3.2.4.3.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.5. Purkštuvai“  
l) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
m) 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 skirsniai išbraukiami.  
n) 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 skirsniai išbraukiami ir pakei čiami taip:  
„3.2.12.2.2. Jutikliai  
3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Mark ė: ............................................................................................................................. ............................ .............  
3.2.12.2.2.1.2. Vieta: ........................................................................................................ ...............................................................  
3.2.12.2.2.1.3. Kontrol ės intervalas: ................................................................................................................. ...........................  
3.2.12.2.2.1.4. Tipas arba veikimo principas: ................................................................................. ..........................................  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacinis sudedamosios dalies numeris: .................................................................. ........................... “  
o) 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis, žemas sl ėgis, bendras sl ėgis ir kt.): …  
3.2.12.2.4.2. Aušinimo vandeniu sistema (nurodyti atskirai kiekvienos IDR sistemos atveju, pvz., mažo sl ėgio, 
aukšto sl ėgio ar bendro sl ėgio): taip / ne (  1 )“ 
p) 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 skirsniai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.5. Išgaruojan čių teršal ų kontrol ės sistema (tik benzino ir etanolio varikli ų): yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.5.1. Išsamus prietais ų aprašymas: ................................................................................................................... ............  
3.2.12.2.5.2. Išgaruojan čių teršal ų kontrol ės sistemos br ėžinys: .........................................................................................  
3.2.12.2.5.3. Anglies filtro br ėžinys: ................................................................................................................ ........ ....................  
3.2.12.2.5.4. Saus ų medžio angli ų mas ė: ............................................................................................................................. .. gLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/263
 
3.2.12.2.5.5. Scheminis degal ų bako br ėžinys, kuriame nurodyta talpa ir medžiaga (tik benzino ir etanolio 
varikli ų): ............................................................................................................................ ............................. .............  
3.2.12.2.5.6. Šilumin ės apsaugos tarp bako ir išmetimo sistemos br ėžinys: ................................................................ “  
q) 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.2.6.4.4 skirsniai išbraukiami.  
r) 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 skirsniai pernumeruojami taip:  
„3.2.12.2.6.4. Kiet ųjų daleli ų gaudykl ės mark ė: .........................................................................................................................  
3.2.12.2.6.5. Identifikacinis sudedamosios dalies numeris: .................................................................... ............................. “  
s) 3.2.12.2.8 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema: .................................................................................................... ............................................................“  
t) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 skirsniai:  
„3.2.12.2.10. Reguliariai atsinaujinanti sistema: (toliau pateikti informacij ą apie kiekvien ą atskir ą mazg ą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) br ėžinys: .................................................  
3.2.12.2.10.2. I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio bandym ų stendo cikl ų skai čius tarp dviej ų cikl ų, 
kai atsinaujinimo etapai įvyksta I tipo bandymui lygiavert ėmis s ąlygomis (Reglamento (ES) 
2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio A6.App1/1 paveiksle arba, kai taiky ­
tina, JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo A13/1 schemoje nurodytas D intervalas): ....................  
3.2.12.2.10.2.1. Taikomas 1 tipo ciklas: (nurodyti taikom ą proced ūrą: XXI priedo 4 papildomas priedas arba JT 
EEK taisykl ė Nr. 83: …  
3.2.12.2.10.3. Cikl ų skai čiaus tarp dviej ų cikl ų, kai įvyksta atsinaujinimo etapai, nustatymo metodo aprašy ­
mas: .......................................................................................................................... .........................................  
3.2.12.2.10.4. Apkrovos, b ūtinos, kad įvykt ų atsinaujinimas, lygio nustatymo parametrai (t. y., temperat ūra, 
slėgis ir kt.): .................................................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.10.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 skirsnyje aprašyto bandymo metu taikomos sistemos 
apkrovos metodo aprašymas: .................................................................................................... .................  
3.2.12.2.11. Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunaudojamus reagentus (toliau pateikti informacij ą 
apie kiekvien ą atskir ą mazg ą): taip / ne (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija: …  
3.2.12.2.11.2. Įprastas reagento veikimo temperat ūros diapazonas: …  
3.2.12.2.11.3. Tarptautinis standartas: …  
3.2.12.2.11.4. Reagento papildymo dažnumas: nuolat / technin ės prieži ūros darb ų metu (jei taikoma):  
3.2.12.2.11.5. Reagento lygio indikatorius: (aprašas ir vieta)  
3.2.12.2.11.6. Reagento bakelisLT L 175/264 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.12.2.11.6.1. Talpa: …  
3.2.12.2.11.6.2. Šildymo sistema: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.11.6.2.1. Aprašas arba paveikslas:  
3.2.12.2.11.7. Reagento kontrol ės prietaisas: yra / n ėra( 1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Mark ė: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tipas: …  
3.2.12.2.11.8. Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta): …“  
u) 3.2.15.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.15.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1)“  
v) 3.2.16.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.16.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1)“  
w) 3.3 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
x) 3.3.2 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
y) 3.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
z) 3.4.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4. Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, smagratis arba generatorius)“  
aa) 3.4.4.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4.5. Energija: ............................ (jei ĮEKS: įtampa ir galia Ah per 2 val.; jei kondensatorius: ........................... J).“  
bb) 3.4.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.5. Elektros mašina (atskirai aprašyti kiekvienos elektros mašinos tip ą)“ 
cc) 3.5 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės, susijusios su nustatytu išmetamu CO  2 kiekiu / degal ų sąnaudomis / elektros 
vartojimu / elektrine rida ir informacija apie ekologines inovacijos (kai taikytina)(  o )“LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/265
 
dd) 4.4 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„4.4. Sankaba (-os)“  
ee) 4.6 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų perdavimo 
skai čius (variklio ir pavar ų 
dėžės iš ėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavar ų d ėžės iš ėjimo 
veleno ir varom ųjų rat ų 
sūkių santykis)  Bendras pavaros 
perdavimo skai čius 
Aukš čiausia, jei tai CVT  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia, jei tai CVT“  
ff) 6.6–6.6.3 skirsniai pakei čiami taip:  
„6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1. Padangos / rato derinys (-iai)  
6.6.1.1. Ašys  
6.6.1.1.1. 1 ašis: ............................................................................................................ ...............................................................  
6.6.1.1.1.1. Padangos dydžio žymuo  
6.6.1.1.2. 2 ašis: ............................................................................................................ ...............................................................  
6.6.1.1.2.1. Padangos dydžio žymuo  
ir t. t.  
6.6.2. Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1. 1 ašis: .............................................................................................................. .............................................................  
6.6.2.2. 2 ašis: .............................................................................................................. .............................................................  
ir t. t.  
6.6.3. Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas padang ų sl ėgis: ............................................... kPa“  
gg) 9.1 skirsnis iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. K ėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje nustatytus kodus: ............................................... “LT L 175/266 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. Reglamento (EB) Nr. 692/2008 I priedo 6 pried ėlio 1 lentel ėje ZD–ZL ir ZX bei ZY eilut ės iš dalies kei čiamos taip: 
„ZD  Euro 6c  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klas ė PU, SU  2018 8 31  
ZE Euro 6c  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klas ė PU, SU  2019 8 31  
ZF Euro 6c  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klas ė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZG Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klas ė PU, SU  2018 8 31  
ZH Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klas ė PU, SU  2019 8 31  
ZI Euro 6d-TEMP  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klas ė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZJ Euro 6d  Euro 6-2  M kategorija, 
N1 kategorijos 
I klas ė PU, SU  2018 8 31  
ZK Euro 6d  Euro 6-2  N1 kategorijos 
II klas ė PU, SU  2019 8 31  
ZL Euro 6d  Euro 6-2  N1 kategorijos 
III klas ė, N2 
kategorija  PU, SU  2019 8 31  
ZX Netaikoma  Netai ­
koma  Visos trans ­
porto priemo ­
nės Visiškai 
elektrin ė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31  
ZY Netaikoma  Netai ­
koma  Visos trans ­
porto priemo ­
nės Visiškai 
elektrin ė 
baterija  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31  
ZZ Netaikoma  Netai ­
koma  Visos transporto 
priemon ės, 
kurioms 
taikomi liudi ­
jimai pagal I 
priedo 2.1.1 
skirsn į PU, SU  2009 9 1  2011 1 1  2019 8 31“LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/267
 
XVIII PRIEDAS  
SPECIALIOS NUOSTATOS D ĖL DIREKTYVOS 2007/46/EB I, II, III, VIII IR IX PRIED Ų 
Direktyvos 2007/46/EB I priedo pakeitimai  
1) Direktyvos 2007/46/EB I priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) 2.6.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„2.6.1. Šios mas ės paskirstymas tarp aši ų ir, jei tai yra puspriekab ė, priekaba su standži ąja vilktimi ar centrin ės 
ašies priekaba, mas ė sukabinimo taške:  
a) kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia mas ė: ...........................................................................................  
b) kiekvienos versijos mas ė (turi b ūti pateikta matrica): .................................................................................. “  
b) 3–3.1.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS  (k) 
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas: ...................................................................................................  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio arba naudojant kitas atpažinimo 
priemones): ................................................................................................................... ...................................... ........... “  
c) 3.2.1.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n): ........... kW, kai s ūkių skai čius ........... min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
d) Pridedamas šis naujas 3.2.2.1.1. punktas:  
„3.2.2.1.1. RON, be švino: .................................................................................................... .................................................“  
e) 3.2.4.2.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.1. Sistemos aprašas (bendrosios magistral ės degal ų sistema, siurblys su purkštuvu, paskirstymo 
siurblys ir t. t.): ........................................................................................................... ..........................................“  
f) 3.2.4.2.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.3. Įpurškimo siurblys ir (arba) tiekimo siurblys“  
g) 3.2.4.2.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.4. Variklio grei čio ribojimo kontrol ė“ 
h) 3.2.4.2.9.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.2.9.3. Sistemos apib ūdinimas“  
i) Pridedamas šis naujas 3.2.4.2.9.3.1.1 punktas:  
„3.2.4.2.9.3.1.1. ECU programin ės įrangos versija: .......................................................................................................... “LT L 175/268 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
j) 3.2.4.2.9.3.6–3.2.4.2.9.3.8 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.2.9.3.6. Vandens temperat ūros jutiklio gamyklin ė mark ė ir tipas arba veikimo principas: ........................  
3.2.4.2.9.3.7. Oro temperat ūros jutiklio gamyklin ė mark ė ir tipas arba veikimo principas: ................... .............  
3.2.4.2.9.3.8. Oro sl ėgio jutiklio gamyklin ė mark ė ir tipas arba veikimo principas: ........................................... “  
k) Pridedamas šis naujas 3.2.4.3.4.1.1 punktas:  
„3.2.4.3.4.1.1. ECU programin ės įrangos versija: ............................................................................................................. “  
l) 3.2.4.3.4.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.4.3. Oro srauto jutiklio gamyklin ė mark ė ir tipas arba veikimo principas: .............................................. “  
m) 3.2.4.3.4.9–3.2.4.3.4.11 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.4.3.4.9. Vandens temperat ūros jutiklio gamyklin ė mark ė ir tipas arba veikimo principas: .........................  
3.2.4.3.4.10. Oro temperat ūros jutiklio gamyklin ė mark ė ir tipas arba veikimo principas: ................................  
3.2.4.3.4.11. Oro sl ėgio jutiklio gamyklin ė mark ė ir tipas arba veikimo principas: ................... ..........................“  
n) 3.2.4.3.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.4.3.5. Purkštuvai“  
o) Pridedami šie nauji 3.2.4.4.2 ir 3.2.4.4.3 punktai:  
„3.2.4.4.2. Gamyklin ė mark ė(-s): ......................................................................................................................... ....................  
3.2.4.4.3. Tipas (-ai): ....................................................................................................... ....................................................... “  
p) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
q) 3.2.12.2.1.11–3.2.12.2.1.11.10 punktai išbraukiami ir pakei čiami šiuo nauju punktu:  
„3.2.12.2.1.11. Normalaus veikimo temperat ūros diapazonas: ............................................................ .................... °C“  
r) 3.2.12.2.2–3.2.12.2.2.5 punktai išbraukiami ir pakei čiami taip:  
„3.2.12.2.2. Jutikliai  
3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.1.1. Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. ............  
3.2.12.2.2.1.2. Vieta: ........................................................................................................ ........................................................LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/269
 
3.2.12.2.2.1.3. Kontrol ės intervalas: ................................................................................................................. ....................  
3.2.12.2.2.1.4. Tipas arba veikimo principas: ................................................................................. ...................................  
3.2.12.2.2.1.5. Identifikacinis dalies numeris: ............................................................................... .....................................  
3.2.12.2.2.2. NOx jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.2.1. Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. ............  
3.2.12.2.2.2.2. Tipas: ........................................................................................................ ........................................................  
3.2.12.2.2.2.3. Vieta: ........................................................................................................ ........................................................  
3.2.12.2.2.3. Kiet ųjų daleli ų jutiklis: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.2.3.1. Gamyklin ė mark ė: ............................................................................................................................. ............  
3.2.12.2.2.3.2. Tipas: ........................................................................................................ ........................................................  
3.2.12.2.2.3.3. Vieta: ........................................................................................................ ...................................................... “  
s) 3.2.12.2.4.1–3.2.12.2.4.2 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.4.1. Charakteristikos (mark ė, tipas, srautas, aukštas sl ėgis, žemas sl ėgis, bendras sl ėgis ir kt.): ..........  
3.2.12.2.4.2. Aušinimo vandeniu sistema (nurodyti atskirai kiekvienos EGR sistemos atveju, pvz., mažo 
slėgio, aukšto sl ėgio ar bendro sl ėgio): taip / ne (  1 )“ 
t) 3.2.12.2.5–3.2.12.2.5.6 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.5. Degal ų garavimo išlak ų kontrol ės sistema (tik benzino ir etanolio varikli ų): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.5.1. Išsamus prietais ų aprašymas: ................................................................................................................... ...... 
3.2.12.2.5.2. Degal ų garavimo išlak ų kontrol ės sistemos br ėžinys: ............................................................................  
3.2.12.2.5.3. Anglies filtro br ėžinys: ........................................................................................................................ ............  
3.2.12.2.5.4. Sausos anglies mas ė: ............................................................................................................................. ...... g  
3.2.12.2.5.5. Degal ų bako scheminis br ėžinys, kuriame nurodyta talpa ir medžiaga (tik benzino ir etanolio 
varikli ų): ............................................................................................................................ ..................................  
3.2.12.2.5.6. Šilumin ės apsaugos tarp bako ir išmetimo sistemos br ėžinys: ..........................................................“  
u) 3.2.12.2.6.4–3.2.12.2.2.6.4.4 punktai išbraukiami.  
v) 3.2.12.2.6.5–3.2.12.2.6.6 punktai pernumeruojami taip:  
„3.2.12.2.6.4. Kiet ųjų daleli ų gaudykl ės mark ė: ..................................................................................................................LT L 175/270 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.12.2.6.5. Identifikacinis dalies numeris: ............................................................ ..................... ......................................“  
w) 3.2.12.2.7–3.2.12.2.7.0.6 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2.7. OBD sistema: taip / ne (  1 ): .........................................................................................................................  
3.2.12.2.7.0.1. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turin čių varikli ų šeim ų skai čius varikli ų šeimoje  
3.2.12.2.7.0.2. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turin čių varikli ų šeim ų s ąrašas (jeigu taikytina)  
3.2.12.2.7.0.3. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turin čių varikli ų šeimos, kuriai priklauso pirminis variklis ir 
(arba) varikli ų šeimos narys, numeris .....................................................................................................  
3.2.12.2.7.0.4. (Tik Euro VI atveju) gamintojo nuorodos į OBD sistemos dokumentus, privalomus pagal 
Reglamento (ES) Nr. 582/2011 5 straipsnio 4 dalies c punkt ą ir 9 straipsnio 4 dal į ir 
nurodytus to reglamento X priede, reikalingus norint patvirtinti OBD sistem ą 
3.2.12.2.7.0.5. (Tik Euro VI atveju) jeigu taikytina, gamintojo nuoroda į variklio sistemai su OBD sistema 
montuoti skirtus dokumentus  
3.2.12.2.7.0.6. (Tik Euro VI atveju) jeigu taikytina, gamintojo nuoroda į dokument ų rinkin į, susijus į su 
patvirtintos variklio sistemos OBD sistemos montavimu transporto priemon ėje“ 
x) 3.2.12.2.7.6.4.1 punkte įrašas „Nedidel ės galios transporto priemon ės“ pakei čiamas įrašu „Lengvieji krovininiai 
automobiliai“  
y) 3.2.12.2.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema: .................................................................................................... .....................................................“  
z) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.8.2.3–3.2.12.2.8.2.5 punktai:  
„3.2.12.2.8.2.3. Raginimo imtis priemoni ų sistemos tipas: n ėra variklio pakartotinio užvedimo blokavimo po 
tam tikro 
užvedim ų skai čiaus / variklio užvedimo blokavimo papildžius degal ų / degal ų blokavimo / 
veikimo apribojimo  
3.2.12.2.8.2.4. Raginimo imtis priemoni ų sistemos aprašas  
3.2.12.2.8.2.5. Lygis, kurio užtenka vidutiniam atstumui, kur į transporto priemon ė nuvažiuoja su pilnu 
degal ų baku: ........................................................................................................................ ................. km“  
aa) Pridedamas šis naujas 3.2.12.2.8.4 punktas:  
„3.2.12.2.8.4. (Tik Euro VI atveju) OBD sistem ą turin čių varikli ų šeim ų s ąrašas (jeigu taikytina): …“  
bb) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.11.8 punktai:  
„3.2.12.2.10. Periodiškai regeneruojama sistema: (toliau pateikti informacij ą apie kiekvien ą atskir ą agre ­
gat ą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) br ėžinys: …  
3.2.12.2.10.2. I tipo veikimo cikl ų arba lygiaver čių variklio bandym ų stendo cikl ų skai čius tarp dviej ų 
cikl ų, kai regeneravimo faz ės vyksta pagal s ąlygas, lygiavertes I tipo bandymo s ąlygoms (D 
atstumas Reglamento (ES) 2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo 1 pried ėlio 
A6.App1/1 paveiksle arba, kai taikytina, JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo A13/1 paveiks ­
le): …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/271
 
3.2.12.2.10.2.1. Taikytinas 1 tipo ciklas (nurodyti taikytin ą proced ūrą: XXI priedo 4 papildomas priedas 
arba JT EEK taisykl ė Nr. 83: ................... .............................................................................................  
3.2.12.2.10.3. Cikl ų skai čiaus tarp dviej ų cikl ų, kai vyksta regeneravimo faz ės, nustatymo metodo apra ­ 
šymas: ............................................................ ............................................................ .................................  
3.2.12.2.10.4. Apkrovos, b ūtinos, kad vykt ų regeneravimas, lygio nustatymo parametrai (t. y., tempera ­
tūra, sl ėgis ir kt.): .................................................................................................................. ..................  
3.2.12.2.10.5. JT EEK taisykl ės Nr. 83 13 priedo 3.1 punkte aprašyto bandymo metu taikomos sistemos 
apkrovos metodo aprašymas: .................................................................................................... ...........  
3.2.12.2.11. Katalizinio keitiklio sistemos, naudojan čios sunaudojamus reagentus (toliau pateikti infor ­
macij ą apie kiekvien ą atskir ą agregat ą): yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija: …  
3.2.12.2.11.2. Įprastas reagento veikimo temperat ūros diapazonas: …  
3.2.12.2.11.3. Tarptautinis standartas: …  
3.2.12.2.11.4. Reagento papildymo dažnumas: nuolat / atliekant technin ę prieži ūrą (jei taikoma):  
3.2.12.2.11.5. Reagento lygio indikatorius (aprašas ir vieta): …  
3.2.12.2.11.6. Reagento bakelis  
3.2.12.2.11.6.1. Talpa: …  
3.2.12.2.11.6.2. Šildymo sistema: taip / ne  
3.2.12.2.11.6.2.1. Aprašas arba paveikslas: …  
3.2.12.2.11.7. Reagento kontrol ės prietaisas: yra / n ėra (  1 ) 
3.2.12.2.11.7.1. Gamyklin ė mark ė: …  
3.2.12.2.11.7.2. Tipas: …  
3.2.12.2.11.8. Reagento purkštuvas (mark ė, tipas ir vieta): …“  
cc) 3.2.15.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.15.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1): ... “  
dd) 3.2.16.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.16.1. Tipo patvirtinimo numeris pagal Reglament ą (EB) Nr. 661/2009 (OL L 200, 2009 7 31, p. 1): ... “  
ee) Pridedami šie nauji 3.2.20–3.2.20.2.4 punktai:  
„3.2.20. Duomenys apie šilumos kaupim ąLT L 175/272 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.20.1. Aktyvaus šilumos kaupimo įtaisas: taip / ne  
3.2.20.1.1. Entalpija … (J)  
3.2.20.2. Izoliacin ės medžiagos  
3.2.20.2.1. Izoliacin ė medžiaga: …  
3.2.20.2.2. Izoliacin ės medžiagos t ūris: …  
3.2.20.2.3. Izoliacin ės medžiagos mas ė: …  
3.2.20.2.4. Izoliavimo vieta: …“  
ff) 3.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
gg) 3.3.2 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
hh) 3.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
ii) 3.4.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4. Energijos kaupimo įtaiso aprašas: ( ĮEKS, kondensatorius, smagratis arba generatorius)“  
jj) 3.4.4.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.4.5. Energija: ........................ (jei ĮEKS: įtampa ir galia Ah per 2 val.; jei kondensatorius: ........................ J).“  
kk) 3.4.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4.5. Elektros mašina (atskirai aprašyti kiekvienos elektros mašinos tip ą)“ 
ll) 3.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.5. Gamintojo deklaruotos vert ės, susijusios su nustatytu išmetamu CO  2 kiekiu / degal ų s ąnaudomis / 
elektros energijos s ąnaudomis / elektrine rida ir informacija apie ekologines naujoves (kai taikytina)(°)“  
mm) Pridedami šie nauji 3.5.7–3.5.8.3 punktai:  
„3.5.7. Gamintojo deklaruota vert ė 
3.5.7.1. Bandomosios transporto priemon ės parametrai  
3.5.7.1.1 VH  
3.5.7.1.1.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … JLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/273
 
3.5.7.1.1.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.1.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.1.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.1.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.2. VL (jei taikoma)  
3.5.7.1.2.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  
3.5.7.1.2.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.2.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.2.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.2.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.1.3. VM (jei taikoma)  
3.5.7.1.3.1. Ciklin ės energijos reikm ės: … J  
3.5.7.1.3.2. Kelio apkrovos koeficientai  
3.5.7.1.3.2.1. f0: ......... N  
3.5.7.1.3.2.2. f1: ......... N/(km/h)  
3.5.7.1.3.2.3. f2: ......... N/(km/h)  2 
3.5.7.2. Bendra išmetamo CO  2 mas ė 
3.5.7.2.1. Išmetamo CO  2 mas ė ICE atveju  
3.5.7.2.1.1. VH: ................................ g/km  
3.5.7.2.1.2. VL (jei taikoma): ................................ g/km  
3.5.7.2.2. OVC HEV ir NOVC HEV išmetamo CO  2 mas ė įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis  
3.5.7.2.2.1. VH: ................................ g/km  
3.5.7.2.2.2. VL (jei taikoma): ................................ g/km  
3.5.7.2.2.3. VM (jei taikoma): ................................ g/km  
3.5.7.2.3. OVC HEV išmetamo CO  2 mas ė įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis  
3.5.7.2.3.1. VH: ................................ g/km  
3.5.7.2.3.2. VL (jei taikoma): ................................ g/kmLT L 175/274 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.5.7.2.3.3. VM (jei taikoma): ................................ g/km  
3.5.7.3. Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektrin ė rida  
3.5.7.3.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės elektrin ė rida  
3.5.7.3.1.1. VH: ................................ km  
3.5.7.3.1.2. VL (jei taikoma): ................................ km  
3.5.7.3.2. Visa elektrin ė OVC HEV rida  
3.5.7.3.2.1. VH: ................................ km  
3.5.7.3.2.2. VL (jei taikoma): ................................ km  
3.5.7.3.2.3. VM (jei taikoma): ................................ km  
3.5.7.4. FCHV degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimo s ąlygomis  
3.5.7.4.1. VH: ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.2. VL (jei taikoma): ................................ kg/100 km  
3.5.7.4.3. VM (jei taikoma): ................................ kg/100 km  
3.5.7.5. Elektrifikuot ų transporto priemoni ų elektros energijos s ąnaudos  
3.5.7.5.1. Bendros tik elektra varomos transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos  
3.5.7.5.1.1. VH: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.1.2. VL (jei taikoma): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2. Elektros energijos s ąnaudos (bendros) įkrovos naudojimo režimo s ąlygomis, atsižvelgiant į 
naudingumo koeficient ą 
3.5.7.5.2.1. VH: ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.2. VL (jei taikoma): ................................ Wh/km  
3.5.7.5.2.3. VM (jei taikoma): ................................ Wh/km  
3.5.8. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė, kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 
443/2009 12 straipsnyje M1 kategorijos transporto priemoni ų atveju arba Reglamento (ES) Nr. 
510/2011 12 straipsnyje N1 kategorijos transporto priemoni ų atveju: taip / ne (  1 ) 
3.5.8.1. Bazin ės transporto priemon ės tipas / variantas / versija, kaip nurodyta Įgyvendinimo regla ­
mento (ES) Nr. 725/2011 5 straipsnyje M1 kategorijos transporto priemoni ų atveju arba 
Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 427/2014 5 straipsnyje N1 kategorijos transporto priemoni ų 
atveju (jei taikoma): ......................................................................................................... ...............................  
3.5.8.2. Skirting ų ekologini ų naujovi ų s ąveika: taip / ne (  1 )LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/275
 
3.5.8.3. Išmetam ųjų teršal ų duomenys, susij ę su ekologini ų naujovi ų naudojimu (d ėl kiekvienos r ūšies 
bandom ų etalonini ų degal ų užpildoma atskira lentel ė) (w1)  
Ekologin ės 
naujov ės 
patvirtinimo 
sprendimas 
( w2 ) Ekologin ės 
naujov ės 
kodas (  w3 ) 1. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologin ė 
naujov ė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą ( w4 ) 4. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įrengta 
ekologin ė 
inovacija, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą 5. Panaudos 
koeficientas 
(UF), t. y. 
technologijos 
naudojimo 
trukm ė įpras ­
tin ėmis 
veikimo s ąly­
gomis  Sumaž ėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4))*5  
xxxx/201x  
Sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (g/km) (  w5 )“ 
nn) 4.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.4. Sankaba (-os): .......................................................................................................... ........................................................ “  
oo) Pridedami šie nauji 4.5.1.1–4.5.1.5 punktai:  
„4.5.1.1. Pagrindinis veikimo b ūdas: taip / ne (  1 ) 
4.5.1.2. Geriausias veikimo b ūdas (jei n ėra pagrindinio veikimo b ūdo): …  
4.5.1.3. Blogiausias veikimo b ūdas (jei n ėra pagrindinio veikimo b ūdo): …  
4.5.1.4. Didžiausias sukimo momentas: .........  
4.5.1.5. Sankab ų skai čius: .........“  
pp) 4.6 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų perdavimo 
skai čius (variklio ir pavar ų 
dėžės iš ėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavar ų d ėžės iš ėjimo 
veleno ir varom ųjų rat ų 
sūkių santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skai čius 
Aukš čiausia CVT pavara  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia CVT pavara 
Atbulin ė pavara“LT L 175/276 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
qq) 6.6–6.6.5 punktai pakei čiami taip:  
„6.6. Padangos ir ratai  
6.6.1. Padang ų ir (arba) rat ų derinys (-iai)  
6.6.1.1. Ašys  
6.6.1.1.1. 1 ašis: ...........................  
6.6.1.1.1.1. Padang ų dydžio žymuo: ...........  
6.6.1.1.1.2. Apkrovos indeksas: ............  
6.6.1.1.1.3. Grei čio kategorijos simbolis (  r ) 
6.6.1.1.1.4. Rato ratlankio dydis (-iai): ............  
6.6.1.1.1.5. Rato iškyša (-os): ............  
6.6.1.1.2. 2 ašis: ...........................  
6.6.1.1.2.1. Padang ų dydžio žymuo: ...........  
6.6.1.1.2.2. Apkrovos indeksas: ............  
6.6.1.1.2.3. Grei čio kategorijos simbolis: ...........  
6.6.1.1.2.4. Rato ratlankio dydis (-iai): ............  
6.6.1.1.2.5. Rato iškyša (-os): ............  
ir t. t.  
6.6.1.2. Atsarginis ratas, jeigu yra: ............  
6.6.2. Didžiausia ir mažiausia ried ėjimo spindulio riba  
6.6.2.1. 1 ašis: .......................................... mm  
6.6.2.2. 2 ašis: .......................................... mm  
6.6.2.3. 3 ašis: .......................................... mm  
6.6.2.4. 4 ašis: .......................................... mm  
ir t. t.  
6.6.3. Transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamas padang ų sl ėgis: ......................................... kPa  
6.6.4. Transporto priemon ės tip ą atitinkantis ir gamintojo rekomenduotas priekin ės ir (arba) galin ės 
ašies grandin ės, padang ų ir rat ų derinys: .....................................................................................................LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/277
 
6.6.5. Trumpas laikinam naudojimui skirto atsarginio elemento (jei jis yra) aprašas: …“  
rr) 9.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. K ėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje nustatytus kodus: …“  
ss) 9.9.2.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.9.2.1. Įtaiso tipas ir aprašymas: …“  
Direktyvos 2007/46/EB II priedo pakeitimai  
2) II priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) Po II priedo B dalies 1.3.1 ir 3.3.1 punkt ų, kuriuose nustatyti M1 ir N1 kategorij ų transporto priemoni ų versij ų 
kriterijai, tur ėtų b ūti įrašytas šis tekstas:  
„Užuot taikius h, i ir j kriterijus, gali b ūti atlikti visi versijai priskiriamos transporto priemoni ų grup ės bandymai, susij ę su 
joms b ūdingo išmetamo CO  2 kiekio, elektros energijos s ąnaud ų ir degal ų s ąnaud ų apskai čiavimu pagal Reglamento (ES) 
2017/1151 XXI priedo 6 papildomo priedo nuostatas. “ 
b) II priedo B dalies 3.3.1 punkto pabaigoje pridedamas šis tekstas:  
„k) unikalus naujovišk ų technologij ų paketas, kaip apibr ėžta Reglamento (EB) Nr. 510/2011 (*) 12 straipsnyje.  
___________  
(*) OL L 145, 2011 5 31, p. 1.“  
Direktyvos 2007/46/EB III priedo pakeitimai  
3) Direktyvos 2007/46/EEB III priedas iš dalies kei čiamas taip:  
a) 3–3.1.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3. VAROMOSIOS ENERGIJOS KEITIKLIS  (k) 
3.1. Varomosios energijos keitiklio (-i ų) gamintojas: .......................................................................................................  
3.1.1. Gamintojo kodas (pažym ėtas ant varomosios energijos keitiklio arba naudojant kitas atpažinimo prie ­
mones): ....................................................................................................................... ....................................................... “  
b) 3.2.1.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.1.8. Vardin ė variklio galia (n): .............. kW, kai s ūkių skai čius .............. min  –1 (gamintojo deklaruota vert ė)“ 
c) 3.2.12.2–3.2.12.2.1 punktai iš dalies kei čiami taip:  
„3.2.12.2. Taršos kontrol ės įtaisai (jei nenurodyti kituose skirsniuose)  
3.2.12.2.1. Katalizinis keitiklis“  
d) 3.2.12.2.1.11 punktas išbraukiamas.  
e) 3.2.12.2.1.11.6 ir 3.2.12.2.1.11.7 punktai išbraukiami.LT L 175/278 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
f) 3.2.12.2.2 punktas išbraukiamas ir pakei čiamas šiuo nauju punktu:  
„3.2.12.2.2.1. Deguonies jutiklis: taip / ne (  1 )“ 
g) 3.2.12.2.5 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.5. Degal ų garavimo išlak ų kontrol ės sistema (tik benzino ir etanolio varikli ų): taip / ne (  1 )“ 
h) 3.2.12.2.8 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.2.12.2.8. Kita sistema“  
i) Pridedami šie nauji 3.2.12.2.10–3.2.12.2.10.1 punktai:  
„3.2.12.2.10. Periodiškai regeneruojama sistema: (toliau pateikti informacij ą apie kiekvien ą atskir ą agregat ą) 
3.2.12.2.10.1. Regeneracijos metodas arba sistema, aprašymas ir (arba) br ėžinys: ................................................... “  
j) Pridedamas šis naujas 3.2.12.2.11.1 punktas:  
„3.2.12.2.11.1. Reagento r ūšis ir koncentracija: ......................................................................................................... ..........“  
k) 3.3 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3. Elektros mašina“  
l) 3.3.2 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.3.2. ĮEKS“  
m) 3.4 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„3.4. Varomosios energijos keitikli ų deriniai“  
n) 3.5.4–3.5.5.6 punktai išbraukiami.  
o) 4.6 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„4.6. Perdavimo skai čiai 
Pavara  Vidinis pavar ų perdavimo 
skai čius (variklio ir pavar ų 
dėžės iš ėjimo veleno s ūkių 
santykis)  Pagrindin ės pavaros 
perdavimo skai čius (-ai) 
(pavar ų d ėžės iš ėjimo veleno 
ir varom ųjų rat ų s ūkių 
santykis)  Bendras pavar ų perdavimo 
skai čius 
Aukš čiausia CVT pavara  
1 
2 
3 
… 
Mažiausia CVT pavara 
Atbulin ė pavara“LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/279
 
p) 6.6.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„6.6.1. Padang ų ir (arba) rat ų derinys (-iai)“  
q) 9.1 punktas iš dalies kei čiamas taip:  
„9.1. K ėbulo tipas pagal Direktyvos 2007/46/EB II priedo C dalyje nustatytus kodus: ........................................... “  
Direktyvos 2007/46/EB VIII priedo pakeitimai  
4) Direktyvos 2007/46/EEB VIII priedas iš dalies kei čiamas taip:  
„VIII PRIEDAS  
BANDYM Ų REZULTATAI  
(Tipo patvirtinimo institucija užpildo ir prideda prie transporto priemon ės EB tipo patvirtinimo sertifikato)  
Kiekvienu atveju pateikiant informacij ą turi b ūti aiškiai nurodyta, kuriam variantui ar versijai ji taikoma. Su viena 
versija gali b ūti susij ęs ne daugiau kaip vienas rezultatas. Ta čiau leidžiama apibendrinti kelet ą vienos versijos 
rezultat ų, nurodant blogiausi ąjį. Pastaruoju atveju pastaboje nurodoma, kad prie punkt ų, pažym ėtų (*), pateikiami 
tik blogiausio atvejo rezultatai.  
1. Garso lygio bandym ų rezultatai  
Suteikiant patvirtinim ą taikomo pagrindinio norminio akto ir naujausio norminio akto, kuriuo iš dalies 
kei čiamas pagrindinis norminis aktas, numeriai. Jeigu norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyven ­
dinimo etap ų, nurodomas ir įgyvendinimo etapas: .......................................................................................................... 
Variantas / versija:  …  …  …  
Važiuojant (dB(A)/E):  …  …  …  
Stovint (dB(A)/E):  …  …  …  
Kai (min  – 1 ): …  …  …  
2. Išmetam ųjų teršal ų bandym ų rezultatai  
2.1.  Motorini ų transporto priemoni ų, bandom ų pagal lengviesiems krovininiams automobiliams skirt ą bandymo proced ūrą, 
išmetami teršalai  
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis 
norminis aktas. Jeigu norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, nurodomas ir 
įgyvendinimo etapas: ........................................................................................................... .....................................................  
Degalai (  1 ) … (dyzelinas, benzinas, SND, GD, dvejopi degalai – benzinas / GD, SND, gamtin ės dujos / 
biometanas, mišr ūs degalai – benzinas / etanolis…)  
2.1.1. 1 tipo bandymas (  2 ), (  3 ) (transporto priemoni ų išmetami teršalai per bandymo cikl ą po šalto variklio palei ­
dimo)  
Vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/km)  …  …  …  
THC (mg/km)  …  …  …LT L 175/280 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Nurodyti apribojimus, jeigu jie taikomi degalams (pvz., L intervalo ar H intervalo gamtini ų duj ų atveju).  
( 2 ) Dvejop ų degal ų transporto priemoni ų atveju abiej ų rūšių degalams užpildoma po atskir ą lentel ę. 
( 3 ) Jeigu transporto priemon ės varomos mišriais degalais ir bandymas turi b ūti atliekamas naudojant abiej ų rūšių degalus pagal Regla ­
mento (EB) Nr. 2017/1151 I priedo I.2.4 paveiksl ą ir jei transporto priemon ės varomos dvejopais degalais arba vieneriopais degalais 
(SND arba GD / biometanu), vis ų bandymui naudojam ų skirting ų etalonini ų duj ų atveju užpildoma po atskir ą lentel ę, o papildomoje 
lentel ėje nurodomi gauti blogiausi rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1.4 punktu nurodoma, ar 
rezultatai buvo išmatuoti, ar apskai čiuoti.
 NMHC (mg/km)  …  …  …  
NO  x (mg/km)  …  …  …  
THC + NO  x (mg/km)  …  …  …  
Kiet ųjų daleli ų mas ė (PM) (mg/km)  …  …  …  
Daleli ų skai čius (PN) (#/km) (  1 ) …  …  …  
Pakoregavimo pagal aplinkos temperat ūrą bandymas (ATCT)  
ATCT šeima  Interpoliacijos šeima  Kelio apkrovos matricos šeima  
… …  …  
… …  …  
Šeimos pakoregavimo koeficientai (FCF)  
ATCT šeima  FCF  
… …  
… …  
2.1.2. 2 tipo bandymas (  1 ), (  2 ) (tipui patvirtinti, atsižvelgiant į tinkamum ą eksploatuoti keliuose, b ūtini duomenys 
apie išmetam ųjų teršal ų kiek į) 
2 tipas, mažo s ūkių skai čiaus tuš čiąja eiga bandymas: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% t ūrio) …  …  …  
Variklio s ūkių skai čius (min  –1 ) …  …  …  
Variklio alyvos temperat ūra (°C)  …  …  …  
2 tipas, didelio s ūkių skai čiaus tuš čiąja eiga bandymas: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% t ūrio) …  …  …  
Lambda vert ė …  …  …  
Variklio s ūkių skai čius (min  –1 ) …  …  …  
Variklio alyvos temperat ūra (°C)  …  …  …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/281  
( 1 ) Dvejop ų degal ų transporto priemoni ų atveju abiej ų rūšių degalams užpildoma po atskir ą lentel ę. 
( 2 ) Jeigu transporto priemon ės varomos mišriais degalais ir bandymas turi b ūti atliekamas naudojant abiej ų rūšių degalus pagal Regla ­
mento (EB) Nr. 2017/1151 I priedo I.2.4 paveiksl ą ir jei transporto priemon ės varomos dvejopais degalais arba vieneriopais degalais 
(SND arba GD / biometanu), vis ų bandymui naudojam ų skirting ų etalonini ų duj ų atveju užpildoma po atskir ą lentel ę, o papildomoje 
lentel ėje nurodomi gauti blogiausi rezultatai. Jeigu taikoma, remiantis JT EEK taisykl ės Nr. 83 12 priedo 3.1.4 punktu nurodoma, ar 
rezultatai buvo išmatuoti, ar apskai čiuoti.
 2.1.3. 3 tipas (karterio išmetam ų duj ų kiekis): …  
2.1.4. 4 tipo bandymas (degal ų garavimo išlakos): … g per bandym ą 
2.1.5. 5 tipo bandymas (taršos mažinimo įtais ų ilgaamžiškumas):  
— Taikant sendinimo proced ūrą nuvažiuotas atstumas km (pvz., 160 000 km): …  
— Nusid ėvėjimo koeficientas (DF): apskai čiuotas / nustatytas (  1 ) 
— Vert ės: 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO …  …  …  
THC  …  …  …  
NMHC  …  …  …  
NO  x … …  …  
THC + NO  x … …  …  
Kiet ųjų daleli ų mas ė (PM)  …  …  …  
Daleli ų kiekis (PN) (  1 ) …  …  …  
2.1.6. 6 tipo bandymas (vidutinis išmetam ųjų teršal ų kiekis esant žemai aplinkos temperat ūrai): 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (g/km)  …  …  …  
THC (g/km)  …  …  …  
2.1.7. OBD: taip / ne (  2 ) 
2.2.  Varikli ų, bandom ų pagal sunkiesiems krovininiams automobiliams skirt ą bandymo proced ūrą, išmetami teršalai.  
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis 
norminis aktas. Jeigu norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, nurodomas ir 
įgyvendinimo etapas: …  
Degalai (  3 ) … (dyzelinas, benzinas, SND, GD, etanolis, …)  
2.2.1. ESC bandymo rezultatai (  4 ), (  5 ), (  6 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …LT L 175/282 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Jei netaikoma, išbraukti.  
( 2 ) Jei netaikoma, išbraukti.  
( 3 ) Nurodyti apribojimus, jeigu jie taikomi degalams (pvz., L intervalo ar H intervalo gamtini ų duj ų atveju).  
( 4 ) Jei taikoma.  
( 5 ) Euro VI atveju ESC turi b ūti suprantamas kaip WHSC, o ETC – kaip WHTC.  
( 6 ) Jeigu susl ėgtomis gamtin ėmis dujomis ir SND varomi Euro VI varikliai bandomi naudojant skirtingus etaloninius degalus, kiekvienos 
rūšies bandomiems etaloniniams degalams užpildoma po atskir ą lentel ę.
 NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
KD mas ė (mg/kWh)  …  …  …  
KD kiekis (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.2. ELR bandymo rezultatai (  1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Dūmingumas: … m  – 1 … …  …  
2.2.3. ETC bandymo rezultatai (  2 ), (  3 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (mg/kWh)  …  …  …  
THC (mg/kWh)  …  …  …  
NMHC (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
CH  4 (mg/kWh) (  1 ) …  …  …  
NO  x (mg/kWh)  …  …  …  
NH  3 (ppm) (  1 ) …  …  …  
KD mas ė (mg/kWh)  …  …  …  
KD kiekis (#/kWh) (  1 ) …  …  …  
2.2.4. Tuš čiosios eigos bandymas (  4 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
CO (% t ūrio) …  …  …  
Lambda vert ė ( 1 ) …  …  …  
Variklio s ūkių skai čius (min  –1 ) …  …  …  
Variklio alyvos temperat ūra (K)  …  …  …  
2.3. Dyzelino d ūmai 
Nurodomas suteikiant patvirtinim ą taikomas naujausias norminis aktas, kuriuo iš dalies kei čiamas pagrindinis 
norminis aktas. Jeigu norminiame akte numatomi du arba daugiau įgyvendinimo etap ų, nurodomas ir 
įgyvendinimo etapas: ........................................................................................................... .....................................................  
2.3.1. Laisvojo greit ėjimo režimu atlikto bandymo rezultatai 
Variantas / versija:  …  …  …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/283  
( 1 ) Jei taikoma.  
( 2 ) Euro VI atveju ESC turi b ūti suprantamas kaip WHSC, o ETC – kaip WHTC.  
( 3 ) Jeigu susl ėgtomis gamtin ėmis dujomis ir SND varomi Euro VI varikliai bandomi naudojant skirtingus etaloninius degalus, išbandyt ų 
kiekvienos r ūšies etalonini ų degal ų atveju užpildoma po atskir ą lentel ę. 
( 4 ) Jei taikoma.
 Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (m  – 1 ) …  …  …  
Įprastas variklio s ūkių skai čius tuš čiąja eiga  …  …  …  
Didžiausias variklio s ūkių skai čius …  …  …  
Alyvos temperat ūra (mažiausia / didžiausia)  …  …  …  
3. Išmetamo CO  2 kiekio, degal ų s ąnaud ų ir (arba) elektros energijos s ąnaud ų ir elektrin ės ridos 
bandym ų rezultatai  
Suteikiant patvirtinim ą taikomo pagrindinio norminio akto ir naujausio norminio akto, kuriuo iš dalies 
kei čiamas pagrindinis norminis aktas, numeriai: ................................................................................... ............................  
3.1.  Vidaus degimo varikliai, įskaitant ir įkraunamas iš vidaus hibridines elektrines transporto priemones (NOVC)  ( 1 ) ( 2 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė (miesto s ąlygomis) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė (užmies čio s ąlygomis) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė (bendra) (g/km)  …  …  …  
Degal ų s ąnaudos (miesto s ąlygomis) (1/100 km) (  1 ) …  …  …  
Degal ų s ąnaudos (užmies čio s ąlygomis) (1/100 km) (  2 ) …  …  …  
Degal ų s ąnaudos (bendros) (1/100 km) (  3 ) …  …  …  
( 1 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu 
„m 3 /100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
( 2 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu 
„m 3 /100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“. 
( 3 ) Jeigu transporto priemon ės varomos GD ir H2GD, matavimo vienetas „l/100 km“ pakei čiamas matavimo vienetu 
„m 3 /100 km“, o jeigu vandeniliu – „kg/100 km“.  
Variantas / versijos (  1 ) …  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Interpoliacijos šeimos identifikatoriaus formatas pateikiamas 2017 m. birželio 1 d. Komisijos reglamento (ES) 
2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 d ėl variklini ų transporto 
priemoni ų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetam ųjų teršal ų kiek į iš lengv ųjų keleivini ų ir komercini ų transporto 
priemoni ų (Euro 5 ir Euro 6) ir d ėl transporto priemoni ų remonto ir prieži ūros informacijos prieigos, iš dalies kei čiama 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos regla ­
mentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008, XXI priedo 5 dalyje 
(OL L 175, 2017 7 7, p. 1).  
Kelio apkrovos matricos šeima (  1 ) Variantas / versijos…  
… …  
… …  
… …  
( 1 ) Kelio apkrovos matricos identifikatoriaus formatas pateikiamas Reglamento Nr. (ES) 2017/1151 XXI priedo 5 dalyje.LT L 175/284 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Jei taikoma.  
( 2 ) Išbandyt ų kiekvienos r ūšies etalonini ų degal ų atveju užpildoma po atskir ą lentel ę.
 Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos iden ­
tifikatorius  
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR (tipin ė 
transporto 
priemon ė) 
Išmetamo CO  2 mas ė važiuojant MAŽU grei čiu (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė važiuojant VIDUTINIU grei čiu 
(g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė važiuojant DIDELIU grei čiu (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė važiuojant LABAI DIDELIU grei čiu 
(g/km)  … …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė (bendra) (g/km)  …  …  …  
Degal ų s ąnaudos važiuojant MAŽU grei čiu (l/100 km, 
m 3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degal ų s ąnaudos važiuojant VIDUTINIU grei čiu (l/100 
km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degal ų s ąnaudos važiuojant DIDELIU grei čiu (l/100 km, 
m 3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degal ų s ąnaudos važiuojant LABAI DIDELIU grei čiu 
(l/100 km, m  3 /100 km, kg/100 km)  … …  …  
Degal ų s ąnaudos (bendros) (l/100 km, m  3 /100 km, 
kg/100 km)  … …  …  
f0 …  …  …  
f1 …  …  …  
f2 …  …  …  
RR …  …  …  
Delta CD*A (jei taikoma, palyginti su išmetan čia daug 
teršal ų VH);  … …  …  
Bandomoji mas ė …  …  …  
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos arba kelio apkrovos matricos šeimos atveju.  
3.2. Įkraunamos iš išor ės hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės (OVC)  ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė (A s ąlyga, bendra) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė (B s ąlyga, bendra) (g/km)  …  …  …  
Išmetamo CO  2 mas ė (svertin ė, bendra) (g/km)  …  …  …  
Degal ų s ąnaudos (A s ąlyga, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Degal ų s ąnaudos (B s ąlyga, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/285  
( 1 ) Jei taikoma.
 Degal ų s ąnaudos (svertin ės, bendros) (l/100 km) (  g ) …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (A s ąlyga, bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (B s ąlyga, bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (svertin ės ir bendros) (Wh/km)  …  …  …  
Vien elektrin ė rida (km)  …  …  …  
Interpoliacijos šeimos numeris  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Kelio apkrovos matricos šeimos identifikatorius  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos iden ­
tifikatorius  
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR 
Išmetamo CS CO  2 mas ė važiuojant MAŽU grei čiu (g/km)  …  …  
Išmetamo CS CO  2 mas ė važiuojant VIDUTINIU grei čiu 
(g/km)  … …  
Išmetamo CS CO  2 mas ės važiuojant DIDELIU grei čiu 
(g/km)  … …  
Išmetamo CO  2 mas ės važiuojant LABAI DIDELIU grei čiu 
(g/km)  … …  
Išmetamo CS CO  2 mas ė (bendra) (g/km)  …  …  
Išmetamo CD CO  2 mas ė (bendra) (g/km)  
Išmetamo CO  2 mas ė (svertin ė, bendra) (g/km)  
CS degal ų sąnaudos važiuojant MAŽU grei čiu (1/100 km)  …  …  
CS degal ų sąnaudos važiuojant VIDUTINIU grei čiu (1/100 
km)  … …  
CS degal ų s ąnaudos važiuojant DIDELIU grei čiu (1/100 
km)  … …  
CS degal ų s ąnaudos važiuojant Labai DIDELIU grei čiu 
(1/100 km)  … …  
CS degal ų s ąnaudos (bendros) (1/100 km)  …  …LT L 175/286 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifikatorius  Kelio 
apkrovos 
matricos 
šeimos iden ­
tifikatorius  
VH VM (jei 
taikoma)  VL (jei 
taikoma)  VR 
CS degal ų s ąnaudos (bendros) (1/100 km)  …  …  
Degal ų s ąnaudos (svertin ės, bendros) (l/100 km)  …  …  
EC AC,svert.  … …  
EAER (bendros)  …  …  
EAER  mieste  … …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta CD*A (VL arba VM, palyginti su VH)  …  …  
Bandomoji mas ė …  …  
Tipin ės transporto priemon ės priekinio susid ūrimo plotas 
(m 2 ) 
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos šeimos atveju.  
3.3.  Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Elektros energijos s ąnaudos (Wh/km)  …  …  …  
Rida (km)  …  …  …  
Interpoliacijos šeimos numeris  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …  
Kelio apkrovos matricos šeimos identifikatorius  Variantas / versijos  
… …  
… …  
… …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/287  
( 1 ) Jei taikoma.
 Rezultatai:  Interpoliacijos šeimos identifi ­
katorius  Matricos šeimos identifika ­
torius  
VH VL  VR  
Elektros energijos s ąnaudos (bendros, Wh/km)  …  …  
Vien elektrin ė rida (bendra, km)  …  …  
Vien elektrin ė rida (mieste, km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Delta CD*A (VL, palyginti su VH)  …  …  
Bandomoji mas ė …  …  
Tipin ės transporto priemon ės priekinio susid ūrimo 
plotas (m  2 ) 
3.4.  Vandenilio elementu varomos transporto priemon ės ( 1 ) 
Variantas / versija:  …  …  …  
Degal ų s ąnaudos (kg/100 km)  …  …  …  
Variantas / versija:  Variantas / versija:  
Degal ų s ąnaudos (bendros) (kg/100 km)  …  …  
f0 …  …  
f1 …  …  
f2 …  …  
RR …  …  
Bandomoji mas ė …  
3.5. Rezultat ų ataskaita (-os), parengta naudojantis atitikties priemone pagal Įgyvendinimo reglament ą (EB) 2017/1152.  
Pakartoti kiekvienos interpoliacijos arba kelio apkrovos matricos šeimos atveju:  
Interpoliacijos šeimos identifikatorius arba kelio apkrovos matricos šeima (išnaša: „Tipo patvirtinimo numeris 
+ interpoliacijos šeimos eil ės numeris“]: …  
VH ataskaita: …  
VL ataskaita (jei taikoma): …  
VR: …LT L 175/288 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7  
( 1 ) Jei taikoma.
 4. Transporto priemoni ų, kuriose įdiegta ekologin ė naujov ė (- ės), bandym ų rezultatai  ( 1 ) ( 2 ) ( 3 ) 
Pagal Taisykl ę Nr. 83 (jei taikoma)  
Variantas / versija …  
Ekologin ės 
naujov ės 
patvirti ­
nimo 
sprendi ­
mas (  1 ) Ekologin ės 
naujov ės 
kodas (  2 ) 1/I tipas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologin ė 
naujov ė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą ( 3 ) 4. Transporto 
priemon ės, 
kurioje įdiegta 
ekologin ė 
naujov ė, išme ­
tamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
cikl ą (I priedo 
3.5.1.3 punk ­
tas) 5. Naudin ­
gumo koefi ­
cientas (UF), 
t. y. techno ­
logijos 
naudojimo 
trukm ė 
įprastin ėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumaž ėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant NEDC (g/km) (  4 ) …  
( 1 ) ( h4 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujov ė, numeris. 
( 2 ) ( h5 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujov ė. 
( 3 ) ( h6 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo institucijai pritarus ši vert ė turi 
būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( 4 ) ( h7 ) D ėl vis ų atskir ų I tipo ekologini ų inovacij ų bendrai sumaž ėjęs išmetamo CO  2 kiekis pagal JT EEK taisykl ę Nr. 83.  
Pagal Reglamento (EB) 2017/1151 XXI pried ą (jei taikoma)  
Variantas / versija …  
Ekologin ės 
naujov ės 
patvirti ­
nimo 
sprendi ­
mas (  1 ) Ekologin ės 
naujov ės 
kodas (  2 ) 1/I tipo 
ciklas 
(NEDC / 
WLTP)  1. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  2. Trans ­
porto prie ­
mon ės, 
kurioje 
įdiegta 
ekologin ė 
naujov ė, 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
(g/km)  3. Bazin ės 
transporto 
priemon ės 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
per 1 tipo 
bandymo 
cikl ą ( 3 ) 4. Transporto 
priemon ės, 
kurioje įrengta 
ekologin ė 
inovacija, 
išmetamo CO  2 
kiekis per 1 
tipo bandymo 
cikl ą 5. Naudin ­
gumo koefi ­
cientas (UF), 
t. y. techno ­
logijos 
naudojimo 
trukm ė 
įprastin ėmis 
veikimo 
sąlygomis  Sumaž ėjęs 
išmetamo 
CO  2 kiekis 
((1 – 2) – 
(3 – 4)) * 5  
xxx/201x  …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
… …  …  …  …  …  …  …  …  
Sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis taikant WLTP (g/km) (  4 ) 
( 1 ) ( h4 ) Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujov ė, numeris. 
( 2 ) ( h5 ) Priskirtas Komisijos sprendimu, kuriuo patvirtinama ekologin ė naujov ė. 
( 3 ) ( h6 ) Jeigu vietoj 1 tipo bandymo ciklo taikomas modeliavimo metodas, tipo patvirtinimo institucijai pritarus ši vert ė turi 
būti modeliavimo metodu gauta vert ė. 
( 4 ) ( h7 ) D ėl vis ų atskir ų 1 tipo ekologini ų inovacij ų bendrai sumaž ėjęs išmetamo CO  2 kiekis pagal Reglamento (ES) 
2017/1151 XXI priedo 4 papildom ą pried ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/289  
( 1 ) ( h1 ) Kiekvieno varianto ir (arba) versijos atveju užpildoma po atskir ą lentel ę. 
( 2 ) ( h2 ) Kiekvienos išbandytos r ūšies etalonini ų degal ų atveju užpildoma po atskir ą lentel ę. 
( 3 ) ( h3 ) Prireikus lentel ę galima išpl ėsti, kiekvienai atskirai ekologinei naujovei skiriant po papildom ą eilut ę.
 4.1. Bendrasis ekologin ės naujov ės (-i ų) kodas  ( 1 ): ...........................................................................................................................  
Aiškinamosios pastabos  
( h ) Ekologin ės inovacijos.  
___________  
( 1 ) ( h8 ) Bendr ąjį ekologin ės inovacijos (- ų) kod ą sudaro šie elementai, atskirti tuš čiais tarpais:  
— VII priede nurodytas patvirtinimo institucijos kodas; 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės inovacijos kodas, nurodytas chronologine 
Komisijos patvirtinimo sprendim ų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtintoje transporto priemon ėje įdiegt ų trij ų 
ekologini ų inovacij ų, chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 15 ir 16, kodas tur ėtų b ūti „e1 10 15 16“.)“  
Direktyvos 2007/46/EB IX priedo pakeitimai  
5) Direktyvos 2007/46/EB IX priedas pakei čiamas taip:  
„IX PRIEDAS  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
0. TIKSLAI  
Atitikties sertifikatas – transporto priemon ės gamintojo pareiškimas pirk ėjui, siekiant j į patikinti, kad įsigyta 
transporto priemon ė atitinka teis ės aktus, galiojusius Europos S ąjungoje tuo metu, kai ji buvo pagaminta.  
Atitikties sertifikatu taip pat siekiama sudaryti s ąlygas valstybi ų nari ų kompetentingoms institucijoms atlikti 
transporto priemoni ų registracij ą nereikalaujant iš pareišk ėjo papildom ų technini ų dokument ų. 
Tod ėl atitikties sertifikate taip pat reik ėtų nurodyti:  
a) transporto priemon ės identifikavimo numer į; 
b) tikslias transporto priemon ės technines charakteristikas, t. y. darant įvairius įrašus neleidžiama nurodyti 
reikšmi ų interval ų. 
1. BENDRASIS APRAŠAS  
1.1. Atitikties sertifikatas turi b ūti sudarytas iš dviej ų dali ų: 
a) 1 PUS ĖS, kurioje pateikiamas gamintojo atitikties pareiškimas; vis ų kategorij ų transporto priemon ėms 
taikomas tas pats pavyzdys;  
b) 2 PUS ĖS – transporto priemon ės pagrindini ų charakteristik ų techninio aprašo. Pavyzdžio 2 pus ė pritaikyta 
tam tikr ų kategorij ų transporto priemon ėms. 
1.2. Nustatoma, kad atitikties sertifikato didžiausias formatas yra A4 (210 × 297 mm) arba jo aplanko didžiausias 
formatas yra A4.  
1.3. Nepažeidžiant 0 skirsnio b dalies nuostat ų, antrojoje dalyje nurodomos reikšm ės ir vienetai, pateikiami tipo 
patvirtinimo dokumentuose pagal atitinkamus norminius teis ės aktus. Atliekant gamybos atitikties patikras, 
reikšm ės tikrinamos vadovaujantis atitinkamuose norminiuose teis ės aktuose nustatyta metodika. Atsižvelgiama 
į tais norminiais aktais nustatytus leidžiamuosius nuokrypius.LT L 175/290 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS  
2.1. Atitikties sertifikato (komplektini ų transporto priemoni ų) A pavyzdys taikomas transporto priemon ėms, kurias 
keliuose galima eksploatuoti nereikalaujant atlikti papildom ų patvirtinimo veiksm ų. 
2.2. Atitikties sertifikato (sukomplektuot ų transporto priemoni ų) B pavyzdys taikomas transporto priemon ėms, 
kurios patvirtintos atlikus papildomus veiksmus.  
Tai įprastas pakopin ės tipo tvirtinimo proced ūros rodiklis (pvz., antrojo etapo gamintojas autobus ą pagamina, 
naudodamas transporto priemon ės gamintojo pagamint ą važiuokl ę). 
Trumpai aprašomi papildomi elementai, prid ėti taikant pakopin ę tvirtinimo tvark ą. 
2.3. Atitikties sertifikato (nekomplektini ų transporto priemoni ų) C pavyzdys taikomas transporto priemon ėms, 
kurioms patvirtinti b ūtina atlikti papildomus veiksmus (pvz., sunkvežimi ų važiuokl ės). 
Atitikties sertifikatai, taikomi N kategorijos transporto priemon ėms, kuri ų važiuokl ė yra su kabina, išskyrus 
puspriekabi ų vilkikus, turi atitikti C pavyzd į. 
I DALIS  
KOMPLEKTIN ĖS IR SUKOMPLEKTUOTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
A1 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
KOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė mark ė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašyt ą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvirtinimo, įskaitant išpl ėtim ą, numeris ), išduo ­
tame ( … išdavimo data ), ir 
galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstyb ėse nar ėse, kuriose eismas vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o 
spidometrui ir odometrui naudojami metrin ės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo vienetai (jeigu taikoma) (  d ).LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/291
 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
A2 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
PATVIRTINTAS MAŽOMIS SERIJOMIS GAMINAM Ų KOMPLEKTINI Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų TIPAS  
[Metai]  [Eil ės numeris]  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė mark ė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašyt ą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvirtinimo, įskaitant išpl ėtim ą, numeris ), išduo ­
tame ( … išdavimo data ), ir 
galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstyb ėse nar ėse, kuriose eismas vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, o 
spidometrui ir odometrui naudojami metrin ės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo vienetai (jeigu taikoma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
B PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
SUKOMPLEKTUOTOS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė mark ė (gamintojo prekinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
— Variantas (  a ): …LT L 175/292 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
— Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.2.2. Jei tai yra transporto priemon ės, d ėl kuri ų yra suteiktas pakopinis tipo patvirtinimas, bazin ės ir (arba) anks ­
tesni ų pakop ų transporto priemon ės tipo patvirtinimo informacija (su kiekviena pakopa susijusios informa ­
cijos s ąrašas):  
— Tipas: …  
— Variantas (  a ): …  
— Versija (  a ): …  
Tipo patvirtinimo numeris, išpl ėtimo numeris …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.5.1. Jei tai yra transporto priemon ės, d ėl kuri ų yra suteiktas pakopinis tipo patvirtinimas, bazin ės ir (arba) anks ­
tesn ės pakopos (- ų) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas ir adresas…  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
a) buvo taip sukomplektuota ir pakeista (  1 ): … ir  
b) visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašyt ą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvirtinimo, įskaitant išpl ėtim ą, numeris ), 
išduotame ( … išdavimo data ), ir 
c) galima atlikti jos nuolatin ę registracij ą valstyb ėse nar ėse, kuriose eismas vyksta dešini ąja arba kairi ąja (  b ) puse, 
o spidometrui ir odometrui naudojami metrin ės arba imperin ės ( c ) sistemos matavimo vienetai (jeigu taiko ­
ma) (  d ). 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
Priedai: Atitikties sertifikatas, pateikiamas kiekvienu ankstesniu gamybos etapu.  
2– OJI PUS Ė 
M1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/293
 
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3LT L 175/294 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpv ėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
40. Transporto priemon ės spalva (  j ): …  
41. Dur ų skai čius ir konfig ūracija: …  
42. S ėdim ųjų viet ų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. S ėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.3. Ne įgali ųjų vežim ėliams skirt ų viet ų skai čius: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
— Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
— Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijaiLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/295
 
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: I tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … … HC: … …. NOx: … … HC + NOx: … … Kietosios dalel ės: …..  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): …  
Dalel ės (skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų s ąnaudos, elektros energijos s ąnaudos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto priemones 
(jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos, jei išmetam ųjų teršal ų kiekio nusta ­
tymo bandymas atliekamas pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 692/2008  
Miesto s ąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Užmies čio s ąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
Patikros koeficientas (jei taiko ­
ma) 1 arba 0LT L 175/296 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės trans ­
porto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos (sverti ­
nės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė(s): taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujov ės (-i ų) kodas (  p1 ): …  
3.2. D ėl ekologin ės naujov ės (-i ų) sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiek ­
vienos išbandytos r ūšies etalonini ų degal ų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDS sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto priemones, 
vadovaujantis Reglamentas (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Vidutin ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės, bendros (  1 ) … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės trans ­
porto priemon ės vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
Elektrin ė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrin ė rida (EAER)  … km  
Elektrin ė rida mieste (EAER mieste)  … km  
Kita  
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/297
 
52. Pastabos (  n ): …  
Papildomi padang ų ir (arba) rat ų deriniai: techniniai parametrai (be nuorodos į RR)  
2– OJI PUS Ė 
M2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kgLT L 175/298 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/299
 
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpv ėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm ir t. t.  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
39. Transporto priemon ės klas ė: I klas ė, II klas ė, III klas ė, A klas ė arba B klas ė ( 1 ) 
41. Dur ų skai čius ir konfig ūracija: …  
42. S ėdim ųjų viet ų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …LT L 175/300 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
42.1. S ėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.3. Ne įgali ųjų vežim ėliams skirt ų viet ų skai čius: …  
43. Stovim ųjų viet ų skai čius: …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: I tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … … HC: … …. NOx: … … HC + NOx: … … Kietosios dalel ės: …..  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): …  
Dalel ės (skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/301
 
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų s ąnaudos, elektros energijos s ąnaudos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto prie ­
mones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos, jei išmetam ųjų teršal ų kiekio nusta ­
tymo bandymas atliekamas taikant NEDC pagal Regla ­
ment ą (EB) Nr. 692/2008  
Miesto s ąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Užmies čio s ąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
Patikros koeficientas (jei 
taikoma)  1 arba 0  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės 
transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos (sver ­
tin ės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė(s): taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujov ės (-i ų) kodas (  p1 ): …  
3.2. D ėl ekologin ės naujov ės (-i ų) sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiek ­
vienos išbandytos r ūšies etalonini ų degal ų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDS sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis: …g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto priemo ­
nes, vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Vidutin ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės, bendros (  1 ) … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 )LT L 175/302 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės 
transporto priemon ės vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
Elektrin ė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrin ė rida (EAER)  … km  
Elektrin ė rida mieste (EAER mieste)  … km  
Kita  
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
M3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: … mmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/303
 
12. Galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kgLT L 175/304 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kit ų aši ų tarpv ėžė: … mm  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 )LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/305
 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
39. Transporto priemon ės klas ė: I klas ė, II klas ė, III klas ė, A klas ė arba B klas ė ( 1 ) 
41. Dur ų skai čius ir konfig ūracija: …  
42. S ėdim ųjų viet ų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
42.1. S ėdimoji vieta (-os), skirta naudoti tik transporto priemonei stovint: …  
42.2. Keleivi ų s ėdim ųjų viet ų skai čius: … (apatinis aukštas) … (viršutinis aukštas) (taip pat ir vairuotojo)  
42.3. Ne įgali ųjų vežim ėliams skirt ų viet ų skai čius: …  
43. Stovim ųjų viet ų skai čius: …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ):LT L 175/306 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės (skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės (skai čius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
Kita  
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/307
 
8. Puspriekab ę velkan čios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias atstumas nuo atramin ės balninio suka ­
bintuvo plokšt ės vidurio iki galinio rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: … mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: … kg  
14. Parengtos eksploatuoti bazin ės transporto priemon ės mas ė: … kg (  1 ) ( q ) 
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 )LT L 175/308 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpv ėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
40. Transporto priemon ės spalva (  j ): …  
41. Dur ų skai čius ir konfig ūracija: …  
42. S ėdim ųjų viet ų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/309
 
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų s ąnaudos, elektros energijos s ąnaudos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto prie ­
mones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos, jei išmetam ųjų teršal ų kiekio nusta ­
tymo bandymas atliekamas pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 692/2008  
Miesto s ąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 )LT L 175/310 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos, jei išmetam ųjų teršal ų kiekio nusta ­
tymo bandymas atliekamas pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 692/2008  
Užmies čio s ąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės 
transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos 
(svertin ės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė(s): taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujov ės (-i ų) kodas (  p1 ): …  
3.2. D ėl ekologin ės naujov ės (-i ų) sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiek ­
vienos išbandytos r ūšies etalonini ų degal ų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDC sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto priemo ­
nes, vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Vidutin ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės, bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės 
transporto priemon ės vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) (jei taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
Elektrin ė rida mieste  … kmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/311
 
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės ( 1 ) arba (jei taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrin ė rida (EAER)  … km  
Elektrin ė rida mieste (EAER 
mieste)  … km  
Kita  
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skirtoms transporto priemon ėms taikomus 
projektavimo reikalavimus: taip / klas ė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
Padang ų s ąrašas: techniniai parametrai (be nuorodos į RR)  
2– OJI PUS Ė 
N2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkan čios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias atstumas nuo atramin ės balninio suka ­
bintuvo plokšt ės vidurio iki galinio rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: … mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mmLT L 175/312 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) f (  o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/313
 
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ės [elektrin ės] transporto priemon ės kategorija: OVC-HEV/NOVC-HEV/OVC-FCHV/ NOVC-FCHV (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys, ir (arba) ried ėjimo varžos klas ė (jei taikoma) (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 )LT L 175/314 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
41. Dur ų skai čius ir konfig ūracija: …  
42. S ėdim ųjų viet ų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/315
 
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų s ąnaudos, elektros energijos s ąnaudos (  m ) ( r ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto prie ­
mones (jei taikoma)  
NEDC vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos, jei išmetam ųjų teršal ų kiekio nusta ­
tymo bandymas atliekamas pagal Reglament ą (EB) 
Nr. 692/2008  
Miesto s ąlygomis (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Užmies čio s ąlygomis (  1 ): … g/km  l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės ( 1 ), bendros  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km  
Nuokrypio koeficientas (jei 
taikoma)  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės 
transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos (sver ­
tin ės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė(s): taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujov ės (-i ų) kodas (  p1 ): …  
3.2. D ėl ekologin ės naujov ės (-i ų) sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiek ­
vienos išbandytos r ūšies etalonini ų degal ų atveju):  
3.2.1. Taikant NEDC sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
3.2.2. Taikant WLTP sumaž ėjęs kiekis:… g/km (jei taikoma)  
4. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto priemo ­
nes, vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151  
WLTP vert ės Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos  
Mažos (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Vidutin ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Labai didel ės ( 1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 ) 
Svertin ės, bendros (  1 ): … g/km  … l/100 km arba m  3 /100 km, arba kg/100 km (  1 )LT L 175/316 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir iš išor ės įkraunamos (OVC) hibridin ės elektrin ės 
transporto priemon ės vadovaujantis (ES) 2017/1151 (jei taikoma).  
5.1. Tik elektra varomos transporto priemon ės ( 1 ) (jei taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos  … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
Elektrin ė rida mieste  … km  
5.2. OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės ( 1 ) arba (jei taikoma) 
Elektros energijos s ąnaudos 
(EC  AC,svert.  ) … Wh/km  
Elektrin ė rida (EAER)  … km  
Elektrin ė rida mieste (EAER mies ­
te) … km  
Kita  
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skirtoms transporto priemon ėms taikomus 
projektavimo reikalavimus: taip / klas ė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/317
 
7. Aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkan čios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias atstumas nuo atramin ės balninio suka ­
bintuvo plokšt ės vidurio iki galinio rato vidurio: … mm  
9. Atstumas tarp transporto priemon ės priekio ir sukabinimo įtaiso centro: … mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kgLT L 175/318 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/319
 
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
41. Dur ų skai čius ir konfig ūracija: …  
42. S ėdim ųjų viet ų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 )LT L 175/320 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
Kita  
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skirtoms transporto priemon ėms taikomus 
projektavimo reikalavimus: taip / klas ė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O1 IR O2 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: … mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kgLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/321
 
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė mas ė puspriekab ės arba centrin ės ašies priekabos sukabinimo 
taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kit ų aši ų tarpv ėžė: … mm  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …LT L 175/322 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita  
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skirtoms transporto priemon ėms taikomus 
projektavimo reikalavimus: taip / klas ė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O3 IR O4 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(komplektin ės ir sukomplektuotos transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5. Ilgis: … mm  
6. Plotis: … mm  
7. Aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: … mm  
11. Ploto kroviniui sukrauti ilgis: … mm  
12. Galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
13. Parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė: … kg  
13.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
13.2. Faktin ė transporto priemon ės mas ė: ............................................................................................................................. .... kgLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/323
 
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė mas ė puspriekab ės arba centrin ės ašies priekabos sukabinimo 
taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 )LT L 175/324 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Kėbulas  
38. K ėbulo kodas (  i ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …å  
Kita  
50. Tipo patvirtinimas suteiktas pagal pavojingiesiems kroviniams vežti skirtoms transporto priemon ėms taikomus 
projektavimo reikalavimus: taip / klas ė(-s): …/ne (  l ): 
51. Specialios paskirties transporto priemon ės: žym ėjimas vadovaujantis II priedo 5 skirsniu: …  
52. Pastabos (  n ): …  
II DALIS  
NEKOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
C1 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
NEKOMPLEKTIN ĖS TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė mark ė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.2.2. Jei tai transporto priemon ės, d ėl kuri ų yra suteiktas pakopinis tipo patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesni ų 
pakop ų transporto priemon ės tipo patvirtinimo informacija  
(su kiekviena pakopa susijusios informacijos s ąrašas):  
Tipas: ........................................................................................................................ ....................................................................  
Variantas (  a ): ............................................................................................................................ ....................................................  
Versija (  a ): ............................................................................................................................ .........................................................  
Tipo patvirtinimo numeris, išpl ėtimo numeris ..................................................................................................................  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.5.1. Jei tai transporto priemon ės, d ėl kuri ų yra suteiktas pakopinis tipo patvirtinimas, bazin ės ir (arba) ankstesn ės 
pakopos (- ų) transporto priemon ės gamintojo pavadinimas ir adresas ......................................................................LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/325
 
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašyt ą patvirtinimo sertifikate (…  tipo patvirtinimo, įskaitant išpl ėtim ą, numeris ), išduo ­
tame (…  išdavimo data ), ir 
jos nuolatin ės registracijos negalima atlikti nesuteikus papildom ų patvirtinim ų. 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …  
C2 PAVYZDYS. 1-OJI PUS Ė 
MAŽOMIS SERIJOMIS GAMINAM Ų NEKOMPLEKTINI Ų TRANSPORTO PRIEMONI Ų PATVIRTINTAS TIPAS  
[Metai]  [Eil ės numeris]  
EB ATITIKTIES SERTIFIKATAS  
1– oji pus ė 
Toliau pasiraš ęs asmuo [… ( vardas, pavard ė ir pareigos )] patvirtina, kad transporto priemon ė: 
0.1. Gamyklin ė mark ė (gamintojo prekybinis pavadinimas): …  
0.2. Tipas: …  
Variantas (  a ): …  
Versija (  a ): …  
0.2.1. Prekybinis pavadinimas: …  
0.4. Transporto priemon ės kategorija: …  
0.5. Bendrov ės pavadinimas ir gamintojo adresas: …  
0.6. Identifikavimo lenteli ų tvirtinimo vieta ir metodas: …  
Transporto priemon ės identifikavimo numerio vieta: …  
0.9. Gamintojo atstovo (jeigu jis yra) pavadinimas ir adresas: …  
0.10. Transporto priemon ės identifikavimo numeris: …  
visais poži ūriais atitinka tip ą, aprašyt ą patvirtinimo sertifikate ( … tipo patvirtinimo, įskaitant išpl ėtim ą, numeris ), išduo ­
tame ( … išdavimo data ), ir 
jos nuolatin ės registracijos negalima atlikti nesuteikus papildom ų patvirtinim ų. 
(Vieta) (data): …  (Parašas): …LT L 175/326 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2– OJI PUS Ė 
M1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kgLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/327
 
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpv ėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mmLT L 175/328 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
Kėbulas  
41. Dur ų skai čius ir konfig ūracija: …  
42. S ėdim ųjų viet ų (taip pat ir vairuotojo) skai čius (  k ): …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų s ąnaudos, elektros energijos s ąnaudos (  m ):LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/329
 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto priemones, 
vadovaujantis 1151/2017  
Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos  
Miesto s ąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Užmies čio s ąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svertin ės, bendros  … g/km  … l/100 km  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos (sverti ­
nės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
Kita  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
M2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mmLT L 175/330 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kgLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/331
 
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpv ėžė: 
1. … mmLT L 175/332 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. … mm  
3. … mm  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtais ų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/333
 
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
Kita  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
M3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kgLT L 175/334 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kgLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/335
 
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kit ų aši ų tarpv ėžė: … mm  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)LT L 175/336 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtais ų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: …  
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės (skai čius): 
… 
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
Kita  
52. Pastabos (  n ): …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/337
 
2– OJI PUS Ė 
N1 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
8. Puspriekab ę velkan čios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias atstumas nuo atramin ės balninio suka ­
bintuvo plokšt ės vidurio iki galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ėLT L 175/338 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ųių degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/hLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/339
 
Ašys ir pakaba  
30. Ašies (-i ų) tarpv ėžė: 
1. … mm  
2. … mm  
3. … mm  
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtais ų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 )LT L 175/340 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius):  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
49. Išmetamo CO  2 kiekis, degal ų s ąnaudos, elektros energijos s ąnaudos (  m ): 
1. Visos j ėgos pavara varomos transporto priemon ės, išskyrus tik elektra varomas transporto priemones, 
vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1151  
Išmetamo CO  2 
kiekis  Degal ų s ąnaudos  
Miesto s ąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Užmies čio s ąlygomis:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Bendros:  … g/km  … l/100 km/m  3 /100 km (  1 ) 
Svertin ės, bendros  … g/km  … l/100 km  
2. Tik elektra varomos transporto priemon ės ir OVC hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės 
Elektros energijos s ąnaudos (sverti ­
nės, bendros (  1 )) … Wh/km  
Elektrin ė rida  … km  
3. Transporto priemon ė, kurioje įdiegta ekologin ė naujov ė(s): taip / ne (  1 ) 
3.1. Bendrasis ekologin ės naujov ės (-i ų) kodas (  p1 ): …  
3.2. D ėl ekologin ės naujov ės (-i ų) sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis (  p2 ) (nurodyti atskirai kiek ­
vienos išbandytos r ūšies etalonini ų degal ų atveju): …  
Kita  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N2 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/341
 
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
8. Puspriekab ę velkan čios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias atstumas nuo atramin ės balninio suka ­
bintuvo plokšt ės vidurio iki galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kgLT L 175/342 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 )LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/343
 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtais ų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:LT L 175/344 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: 1 tipas arba ESC (  1 ) 
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …  
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: 1 tipas (vidutin ės NEDC vert ės, didžiausios WLTP vert ės) arba WHSC 
(EURO VI) (  1 ) 
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
Kita  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
N3 KATEGORIJOS TRANSPORTO PRIEMON Ė 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamosios ašys (skai čius ir vieta): …  
3. Varomosios ašys (skai čius, vieta, j ų tarpusavio sujungimas) … …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/345
 
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
8. Puspriekab ę velkan čios transporto priemon ės didžiausias ir mažiausias atstumas nuo atramin ės balninio suka ­
bintuvo plokšt ės vidurio iki galinio rato vidurio: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.4. Transporto priemoni ų junginio didžiausia techniškai leidžiama mas ė: … kg  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kgLT L 175/346 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.4. Transporto priemoni ų junginio numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
18. Velkamosios transporto priemon ės didžiausia techniškai leidžiama mas ė, jei tai:  
18.1. Priekaba su gr ąžulu: … kg  
18.2. Puspriekab ė: … kg  
18.3. Centrin ės ašies priekaba: … kg  
18.4. Priekaba be stabdži ų: … kg  
19. Didžiausia techniškai leidžiama statin ė mas ė sukabinimo taške: … kg  
Variklis  
20. Variklio gamintojas: …  
21. Variklio kodas, pažym ėtas ant variklio: …  
22. Veikimo principas: …  
23. Tik elektra varoma: taip / ne (  1 ) 
23.1. Hibridin ė [elektrin ė] transporto priemon ė: taip / ne (  1 ) 
24. Cilindr ų skai čius ir j ų išd ėstymas …  
25. Variklio darbinis t ūris: … cm  3 
26. Degalai: dyzelinas / benzinas / SND / susl ėgtos gamtin ės dujos ir biometanas / suskystintos gamtin ės dujos / 
etanolis / biodyzelinas / vandenilis (  1 ) 
26.1. Vieneriopi degalai / dvejopi degalai / mišr ūs degalai / dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas (  1 ) 
26.2. (Tik dvejop ų degal ų vienalaikis naudojimas) 1A tipas / 1B tipas / 2A tipas / 2B tipas / 3B tipas (  1 ) 
27. Didžiausia galia  
27.1. Didžiausia naudingoji galia (  g ): … kW esant … min  –1 (vidaus degimo variklis) (  1 ) 
27.2. Didžiausioji valandin ė galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.3. Didžiausia naudingoji galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s ) 
27.4. Didžiausioji 30 minu čių galia: … kW (elektrinis variklis) (  1 ) ( s )LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/347
 
28. Pavar ų d ėžė (tipas): …  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
33. Varan čioji ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Stabdžiai  
36. Priekaba su mechaniniais, elektriniais, pneumatiniais ir (arba) hidrauliniais stabdžiais (  1 ) 
37. Priekabos stabdži ų sistemos maitinimo linijos sl ėgis: … (barais)  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtais ų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Aplinkosauginis veiksmingumas  
46. Garso lygis  
Stovint: … dB(A), kai variklio s ūkių skai čius … min  –1 
Važiuojant: … dB(A)  
47. Išmetam ųjų teršal ų lygis (  l ): Euro …  
47.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymo kriterijai  
47.1.1. Bandomoji mas ė (kg) …  
47.1.2. Priekin ės dalies plotas (m  2 ): …  
47.1.3. Kelio apkrovos koeficientai  
47.1.3.0. f0, N:  
47.1.3.1. f1, N/(km/h):  
47.1.3.2. f2, N/(km/h)  2 
48. Išmetamieji teršalai (  m ) ( m1 ) ( m2 ): 
Taikomo pagrindinio teis ės akto ir naujausio iš dalies kei čian čio teis ės akto numeris: …  
1.1. Bandymo proced ūra: ESC  
CO: … HC: … NO  x : … HC + NO  x : … Kietosios dalel ės: …LT L 175/348 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Dūm ų neskaidrumas (ELR): … (m  –1 ) 
1.2. Bandymo proced ūra: WHSC (EURO VI)  
CO: … THC: … NMHC: … NO  x : … THC + NO  x : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės 
(skai čius): …  
2.1. Bandymo proced ūra: ETC (jei taikoma)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … Kietosios dalel ės: 
2.2. Bandymo proced ūra: WHTC (EURO VI)  
CO: … NO  x : … NMHC: … THC: … CH  4 : … NH  3 : … Kietosios dalel ės (mas ė): … Dalel ės (skai čius): 
… 
48.1. Patikslinta sugerties koeficiento vert ė (d ūm ų): … (m  –1 ) 
Kita  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O1 IR O2 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kgLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/349
 
2. … kg  
3. … kg  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
19.1. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė mas ė puspriekab ės arba centrin ės ašies priekabos sukabinimo 
taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
30.1. Kiekvienos vairuojamosios ašies tarpv ėžė: … mm  
30.2. Vis ų kit ų aši ų tarpv ėžė: … mm  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …  
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtais ų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …LT L 175/350 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita  
52. Pastabos (  n ): …  
2– OJI PUS Ė 
O3 IR O4 KATEGORIJ Ų TRANSPORTO PRIEMON ĖS 
(Nekomplektin ės transporto priemon ės) 
2– oji pus ė 
Bendrosios konstrukcijos charakteristikos  
1. Aši ų skai čius: … ir rat ų skai čius: …  
1.1. Aši ų su sudvejintais ratais skai čius ir pad ėtis: …  
2. Vairuojamoji ašis (skai čius ir pozicija): …  
Pagrindiniai matmenys  
4. Važiuokl ės baz ė ( e ): … mm  
4.1. Atstumas tarp gretim ų aši ų: 
1–2: … mm  
2–3: … mm  
3–4: … mm  
5.1. Didžiausias leidžiamas ilgis: … mm  
6.1. Didžiausias leidžiamas plotis: … mm  
7.1. Didžiausias leidžiamas aukštis: … mm  
10. Atstumas tarp sukabinimo įtaiso centro ir transporto priemon ės galo: … mm  
12.1. Didžiausia leidžiama galin ė iškyša: … mm  
Mas ės vert ės 
14. Parengtos eksploatuoti nekomplektin ės transporto priemon ės mas ė: … kg  
14.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
15. Sukomplektuotos transporto priemon ės mažiausia mas ė: … kg  
15.1. Šios mas ės pasiskirstymas tarp aši ų: 
1. … kgLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/351
 
2. … kg  
3. … kg  
16. Didžiausia techniškai leidžiama mas ė 
16.1. Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė: … kg  
16.2. Kiekvienai ašiai tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
16.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti techniškai leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg ir t. t.  
17. Vidaus ir (arba) tarptautin ėms vežimo operacijoms skirtos transporto priemon ės numatoma registravimo ir 
(arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama mas ė ( 1 ) ( o ) 
17.1. Pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo didžiausia leidžiama 
mas ė: … kg  
17.2. Kiekvienai ašiai tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploatavimo 
didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
17.3. Kiekvienai aši ų grupei tenkanti pakrautos transporto priemon ės numatoma registravimo ir (arba) eksploata ­
vimo didžiausia leidžiama mas ė: 
1. … kg  
2. … kg  
3. … kg  
19.1. Didžiausia techniškai leidžiama vertikali statin ė mas ė puspriekab ės arba centrin ės ašies priekabos sukabinimo 
taške: … kg  
Didžiausias greitis  
29. Didžiausias greitis: … km/h  
Ašys ir pakaba  
31. Pakeliamosios ašies (-i ų) pad ėtis: …  
32. Kei čiamos apkrovos ašies (-i ų) pad ėtis: …  
34. Ašis (-ys) su pneumatine arba lygiaverte pakaba: taip / ne (  1 ) 
35. Padangos ir (arba) rato derinys (  h ): …LT L 175/352 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Sukabinimo įtaisas  
44. Sukabinimo įtaiso patvirtinimo numeris arba patvirtinimo ženklas (jei pritvirtintas): …  
45. Sukabinimo įtais ų, kuriuos galima sumontuoti, tipai arba klas ės: …  
45.1. Charakteristikos (  1 ): D: …/ V: …/ S: …/ U: …  
Kita  
52. Pastabos (  n ): …  
IX priedo aiškinamosios pastabos  
( 1 ) Išbraukti, kas netaikoma.  
( a ) Nurodyti identifikacin į kod ą. 
( b ) Nurodyti, ar transporto priemon ė tinkama važiuoti dešini ąja ar kairi ąja kelio puse, ar abiem kelio pus ėmis.  
( c ) Nurodyti, ar sumontuotam spidometrui ir (arba) odometrui naudojami metrin ės ar metrin ės ir imperin ės sistem ų matavimo vienetai.  
( d ) Šiuo pareiškimu neribojama valstybi ų nari ų teis ė reikalauti atlikti techninius pakeitimus tais atvejais, kai eismas vyksta priešinga 
kelio puse, kad transporto priemones b ūtų galima įregistruoti kitoje valstyb ėje nar ėje, nei toji, kuriai jos buvo skirtos.  
( e ) 4 ir 4.1 įrašai pildomi atitinkamai vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1230/2012 25 apibr ėžtimi (važiuokl ės baz ė) ir 26 apibr ėžtimi 
(atstumas tarp aši ų). 
— —  
( g ) Jei tai hibridin ės elektrin ės transporto priemon ės, nurodyti abiej ų galios šaltini ų reikšmes.  
( h ) Neprivalom ą įrang ą galima nurodyti įrašui „Pastabos“ skirtoje vietoje.  
( i ) Nurodomi II priedo C dalyje aprašyti kodai.  
( j ) Nurodyti tik pagrindin ę spalv ą (-as): balt ą, gelton ą, oranžin ę, raudon ą, violetin ę, m ėlyn ą, žali ą, pilk ą, rud ą arba juod ą. 
( k ) Išskyrus s ėdim ąsias vietas, kurios sukonstruotos taip, kad jas b ūtų galima naudoti tik transporto priemonei stovint, taip pat 
vežim ėliams skirt ų viet ų skai čių. 
M 3 kategorijos transporto priemon ėms priskiriam ų tolimojo susisiekimo autobus ų įgulos nari ų skai čius įtraukiamas į keleivi ų 
skai čių. 
( l ) Nurodyti lygmen į pagal Euro sistem ą ir atliekant tipo patvirtinim ą taikytas nuostatas žymint į simbol į. 
( m ) Pakartotinai nurodyti skirting ų degal ų, kuriuos leidžiama naudoti, atveju. Transporto priemon ės, kuriose galima naudoti ir benzin ą, 
ir dujinius degalus, ta čiau kuri ų benzino sistema yra pritaikyta avariniams tikslams arba tik užvedimui ir jeigu benzino bake telpa ne 
daugiau negu 15 litr ų benzino, bandymo metu bus laikomos transporto priemon ėmis, kuriose galima naudoti tik dujinius degalus.  
( m1 ) Jei tai Euro VI dvejop ų degal ų vienalaikio naudojimo varikliai ir dvejop ų degal ų vienalaikio naudojimo transporto priemon ės, jeigu 
reikia, atliekamas kartojimas.  
( m2 ) Nurodomi tik tie išmetam ųjų dujini ų teršal ų kiekiai, kurie nustatyti pagal taikom ą teis ės akt ą (-us).  
( n ) Jeigu, vadovaujantis Komisijos sprendimu 2005/50/EB (OL L 21, 2005 1 25, p. 15), transporto priemon ėje įrengta 24 GHz trum ­
pojo nuotolio radarin ė įranga, gamintojas šioje vietoje nurodo: „Transporto priemon ėje įrengta 24 GHz trumpojo nuotolio radio ­
lokacin ė įranga“.  
( o ) Gamintojas šiuos įrašus gali daryti atsižvelgdamas į vidaus vežimo operacijas arba į tarptautines vežimo operacijas. 
Jei tai vidaus vežimo operacijos, nurodomas šalies, kurioje ketinama registruoti transporto priemon ę, kodas. Kodas turi atitikti 
standart ą ISO 3166–1:2006. 
Jei tai tarptautin ės vežimo operacijos, nurodomas direktyvos numeris (pvz., 96/53/EB, jei tai Tarybos direktyva 96/53/EB).  
( p ) Ekologin ės inovacijos.  
( p1 ) Bendr ąjį ekologin ės inovacijos (- ų) kod ą sudaro toliau nurodyti elementai, atskirti tuš čiais tarpais: 
— VII priede nurodytas patvirtinimo institucijos kodas; 
— atskiras kiekvienos transporto priemon ėje įdiegtos ekologin ės inovacijos kodas, nurodytas chronologine Komisijos patvirtinimo 
sprendim ų tvarka. 
(Pvz. bendrasis Vokietijos tipo patvirtinimo institucijos patvirtintoje transporto priemon ėje įdiegt ų trij ų ekologini ų inovacij ų, 
chronologiškai patvirtint ų kaip 10, 15 ir 16, kodas tur ėtų b ūti „e1 10 15 16“.)  
( p2 ) D ėl vis ų atskir ų ekologini ų inovacij ų sumaž ėjęs bendras išmetamo CO  2 kiekis.  
( q ) N  1 kategorijos sukomplektuotoms transporto priemon ėms, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007.  
( r ) Taikoma tik tuo atveju, jeigu transporto priemon ė patvirtinta pagal Reglament ą (EB) Nr. 715/2007.  
( s ) Jeigu yra daugiau nei vienas elektros variklis, nurodyti vis ų varikli ų bendr ą poveik į.“LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/353
 
XIX PRIEDAS  
REGLAMENTO (ES) Nr. 1230/2012 PAKEITIMAI  
Reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 iš dalies kei čiamas taip:  
1. 2 straipsnio 5 dalis pakei čiama taip:  
„pasirenkamosios įrangos mas ė ‒ pasirenkamos įrangos derini ų, kurie, be standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti trans ­
porto priemon ėje pagal gamintojo specifikacijas, didžiausia mas ė;“LT L 175/354 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
XX PRIEDAS  
ELEKTRINI Ų GALIOS PAVAR Ų NAUDINGOSIOS GALIOS IR DIDŽIAUSIOS 30 MINU ČIŲ GALIOS MATAVIMAS  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatomi variklio naudingosios galios, naudingosios galios ir elektrini ų galios pavar ų didžiausios 30 
minu čių galios matavimo reikalavimai.  
2. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
2.1. Bendrieji bandym ų atlikimo ir rezultat ų aiškinimo reikalavimai yra nustatyti JT EEK taisykl ės Nr. 85 (  1 ) 5 dalyje, o j ų 
išimtys nustatytos šiame priede.  
2.2. Bandymo degalai  
JT EEK taisykl ės Nr. 85 5.2.3.1, 5.2.3.2.1, 5.2.3.3.1. ir 5.2.3.4 punktai turi b ūti suprantami taip:  
naudojami rinkoje esantys degalai. Kilus gin čų, naudojami atitinkami etaloniniai degalai, nurodyti šio reglamento IX 
priede.  
2.3. Galios pataisos koeficientai  
Nukrypstant nuo JT EEK taisykl ės Nr. 85 5 priedo 5.1 punkto, kai varikliuose su turbokompresoriais įmontuojama 
sistema, leidžianti pakoreguoti aplinkos s ąlygas (temperat ūrą ir aukšt į), gamintojo prašymu nustatoma, kad pataisos 
koeficient ų α a arba α d vert ė lygi 1.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/355  
( 1 ) OL L 326, 2006 11 24, 55 p.
 XXI PRIEDAS  
IŠMETAM ŲJŲ TERŠAL Ų 1 TIPO BANDYMO PROCED ŪROS  
1. ĮVADAS  
Šiame priede nustatoma proced ūra, kuri ą taikant nustatomas lengv ųjų transporto priemoni ų išmetam ų dujini ų 
jungini ų lygis, kiet ųjų daleli ų kiekis, išmetamas CO  2 kiekis, degal ų s ąnaudos, elektros energijos s ąnaudos ir 
elektrin ė rida.  
2. REZERVUOTA  
3. S ĄVOK Ų APIBR ĖŽTYS  
3.1. Bandym ų įranga  
3.1.1.  Tikslumas  – išmatuotos ir nacionaliniame standarte nustatytos atskaitos vert ės skirtumas, kuriuo apib ūdinamas 
rezultato teisingumas. Žr. 1 paveiksl ą. 
3.1.2.  Kalibravimas  – matavimo sistemos atsako nustatymas, kuriuo siekiama, kad išvesties signalas turi patekt ų į 
atskaitos signal ų interval ą. 
3.1.3.  Kalibravimo dujos  – duj ų mišinys, naudojamas duj ų analizatoriams kalibruoti.  
3.1.4.  Dvigubo skiedimo metodas  – dalies praskiesto išmetam ųjų duj ų srauto atskyrimas ir sumaišymas su tinkamu 
kiekiu skiedimui naudojamo oro prieš patenkant į kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtr ą. 
3.1.5.  Viso srauto išmetam ųjų duj ų skiedimo sistema  – kontroliuojamas nepertraukiamas vis ų transporto priemon ės 
išmetam ų duj ų skiedimas aplinkos oru naudojant pastoviojo t ūrio ėmini ų ėmikl į (CVS).  
3.1.6.  Linearizacija  – koncentracij ų arba medžiag ų intervalo taikymas siekiant nustatyti matematin į santyk į tarp 
koncentracijos ir sistemos atsako.  
3.1.7.  Svarb ūs technin ės prieži ūros darbai  – komponento arba modulio reguliavimo, remonto ar keitimo darbai, galintys 
paveikti matavim ų tikslum ą. 
3.1.8.  Angliavandeniliai, išskyrus metan ą (NMHC) – bendras angliavandenili ų kiekis (THC), išskyrus metan ą (CH  4 ). 
3.1.9.  Glaudumas  – tomis pa čiomis s ąlygomis atliekam ų pakartotini ų matavim ų artumas (1 pav.); šiame priede 
glaudumas visada reiškia standartin į nuokryp į. 
3.1.10.  Atskaitos vert ė – nacionaliniame standarte nustatyta vert ė. Žr. 1 paveiksl ą. 
3.1.11.  Nuostatis  – kontrolin ės sistemos siektina vert ė. 
3.1.12.  Matavimo intervalo nustatymas  – toks prietaiso sureguliavimas, kad jo atsako trukm ė atitikt ų kalibravimo stan ­
dart ą, t. y. 75–100 proc. didžiausios vert ės prietaiso intervalo arba tik ėtino naudojimo intervalo didžiausios 
vert ės. 
3.1.13.  Bendras angliavandenili ų kiekis  (THC) – visi lakieji cheminiai junginiai, nustatomi liepsnos jonizacijos detekto ­
riumi (FID) nustatyti.  
3.1.14.  Tikrinimas  – vertinimas, ar matavimo sistemos išvesties duomenys patenka į taikom ų atskaitos signal ų interval ą, 
neviršydami vienos ar daugiau iš anksto nustatyt ų priimtinumo kriterij ų. 
3.1.15.  Nulin ės vert ės nustatymo dujos  – dujos be anali čių, naudojamos analizatoriaus nuliniam atsakui nustatyti.LT L 175/356 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1 pav.  
Tikslumo, glaudumo ir atskaitos vert ės apibr ėžtys
  
3.2. Kelio apkrova ir stendo nustatymas  
3.2.1.  Aerodinaminis pasipriešinimas  – oro pasipriešinimo j ėga, trukdanti transporto priemonei jud ėti pirmyn.  
3.2.2.  Aerodinamin ės stagnacijos taškas  – taškas transporto priemon ės paviršiuje, kur v ėjo greitis lygus nuliui.  
3.2.3.  Anemometro blokavimas  – transporto priemon ės poveikis anemometro matavimams, kai akivaizdus oro greitis 
skiriasi nuo transporto priemon ės grei čio, sud ėto su v ėjo grei čiu jud ėjimo paviršiaus atžvilgiu.  
3.2.4.  Ribota analiz ė – tokia analiz ė, kai transporto priemon ės priekin ės dalies ir aerodinaminio pasipriešinimo 
koeficientai nustatomi atskirai ir šios vert ės naudojamos jud ėjimo lygtyje.  
3.2.5.  Parengtos naudoti transporto priemon ės mas ė – transporto priemon ės, kurios degal ų bakas (-ai) pripildytas bent iki 
90 proc. talpos, su standartine įranga, įrengta pagal gamintojo specifikacijas, mas ė, įskaitant vairuotojo, degal ų 
ir skys čių mas ę, ir k ėbulo, kabinos, sukabinimo įtaiso, atsarginio rato (- ų) ir įranki ų mas ę, jei tokia įranga 
sumontuota.  
3.2.6.  Vairuotojo mas ė – nominali 75 kg mas ė, esanti vairuotojo s ėdyn ės atskaitos taške.  
3.2.7.  Didžiausia transporto priemon ės apkrova  – didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė, 
atmetus parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ę, 25 kg ir pasirenkamosios įrangos mas ę, apibr ėžtą 
3.2.8 punkte.  
3.2.8.  Pasirenkamosios įrangos mas ė – pasirenkamos įrangos derini ų, kurie, be standartin ės įrangos, gali b ūti įrengti 
transporto priemon ėje pagal gamintojo specifikacijas, didžiausia mas ė. 
3.2.9.  Pasirenkamoji įranga  – visos į standartin ę įrang ą ne įtraukti elementai, kuriuos gamintojas gali savo nuoži ūra 
sumontuoti transporto priemon ėje ir kuriuos gali užsakyti klientas.  
3.2.10.  Pamatin ės atmosferos s ąlygos (kalbant apie kelio apkrovos matavimus)  – atmosferos s ąlygos, pagal kurias koreguo ­
jami matavim ų rezultatai:  
a) atmosferos sl ėgis: p  0 = 100 kPa;  
b) atmosferos temperat ūra: T  0 = 20 °C;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/357
 
c) sauso oro tankis: ρ 0 = 1,189 kg/m  3 ; 
d) v ėjo greitis: 0 m/s.  
3.2.11.  Atskaitinis greitis  – transporto priemon ės greitis, pagal kur į nustatyta kelio apkrova arba patikrinta traukos 
stendo apkrova.  
3.2.12.  Kelio apkrova  – j ėga, kliudanti transporto priemonei jud ėti į priek į, kuri yra išmatuota saviriedos metodu arba 
metodais, kurie yra lygiaver čiai transmisijos trinties nuostoli ų įtraukimo poži ūriu. 
3.2.13.  Ried ėjimo varža  – j ėgos, kuriomis padangos priešinasi transporto priemon ės jud ėjimui.  
3.2.14.  Jud ėjimo varža  – transporto priemonei jud ėti į priek į trukdantis sukimo momentas, matuojamas varomuosiuose 
ratuose sumontuotais sukimo momento matuokliais.  
3.2.15.  Imituojama kelio apkrova  – kelio apkrova, veikianti transporto priemon ę ant traukos stendo, kuriuo atkuriama 
išmatuota kelio apkrova; kuri ą sudaro traukos stendo taikoma j ėga ir ant traukos stendo važiuojan čiai trans ­
porto priemonei trukdan čios j ėgos, ir tai yra lygu maždaug trims antros eil ės polinomo koeficientams.  
3.2.16.  Imituojama jud ėjimo varža  – jud ėjimo varža, veikianti transporto priemon ę ant traukos stendo, kuriuo atkuriama 
išmatuota jud ėjimo varža kelyje; j į sudaro traukos stendo taikomas sukimo momentas ir ant traukos stendo 
važiuojan čiai transporto priemonei trukdantis sukimo momentas, ir tai yra lygu maždaug trims antros eil ės 
polinomo koeficientams.  
3.2.17.  Stacionari anemometrija  – v ėjo grei čio ir krypties matavimas anemometru greta bandymo kelio – toje vietoje ir 
aukštyje virš kelio lygio, kur pasireiškia tipiškiausios v ėjo s ąlygos.  
3.2.18.  Standartin ė įranga  – bazin ė transporto priemon ės, kurioje transporto priemon ėje įrengti visi elementai, reika ­
laujami pagal Direktyvos 2007/46/EB IV ir XI prieduose nurodytus teis ės aktus, konfig ūracija, įskaitant visus 
elementus, kuriems nereikalaujama papildom ų konfig ūracijos ar įrangos lygio specifikacij ų. 
3.2.19.  Tikslin ė kelio apkrova  – kelio apkrova, kuri ą reikia atkurti.  
3.2.20.  Tikslin ė jud ėjimo varža  – jud ėjimo varža, kuri ą reikia atkurti ant traukos stendo.  
3.2.21. Rezervuota  
3.2.22.  V ėjo poveikio koregavimas  – v ėjo poveikio kelio apkrovai koregavimas pagal stacionaraus arba transporto prie ­
mon ėje sumontuoto anemometro įvesties duomenis.  
3.2.23.  Didžiausia techniškai leidžiama pakrautos transporto priemon ės mas ė – didžiausia transporto priemon ės mas ė, 
nustatyta atsižvelgiant į jos konstrukcines savybes ir numatyt ą eksploatacij ą nustatyta mas ė. 
3.2.24.  Faktin ė transporto priemon ės mas ė – parengtos eksploatuoti transporto priemon ės mas ė, prie kurios prid ėta joje 
sumontuotos pasirenkamosios įrangos mas ė. 
3.2.25.  Bandomosios transporto priemon ės mas ė – faktin ės transporto priemon ės mas ės, 25 kg ir transporto priemon ės 
apkrov ą atitinkan čios mas ės suma.  
3.2.26.  Transporto priemon ės apkrov ą atitinkanti mas ė – x procent ų transporto priemon ės didžiausios apkrovos; M 
kategorijos transporto priemoni ų – 15 proc., o N kategorijos transporto priemoni ų – 28 proc.LT L 175/358 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.27.  Didžiausioji techniškai leidžiama pakrauto junginio mas ė (MC) – didžiausia motorin ės transporto priemon ės ir 
vienos ar daugiau priekab ų junginio mas ė, nustatyta atsižvelgiant į konstrukcines ir eksploatacines savybes, 
arba didžiausia leidžiama vilkiko ir puspriekab ės junginiui nustatyta mas ė. 
3.3. Tik elektra varomos, hibridin ės elektrin ės ir kuro elementu varomos transporto priemon ės 
3.3.1.  Visa elektrin ė rida  (AER) – visas atstumas, kur į OVC-HEV nuvažiuoja nuo įkrovos naudojimo bandymo pradžios 
iki bandymo momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
3.3.2.  Grynoji elektrin ė rida  (PER) – visas atstumas, kur į PEV nuvažiuoja nuo įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki 
nutraukimo kriterijaus įvykdymo.  
3.3.3.  Faktin ė įkrovos naudojimo rida  (R  CDA ) – atstumas, nuvažiuotas per kelet ą WLTC darbiniu įkrovos naudojimo 
režimu, kol iškraunama įkraunamosios energijos kaupimo sistema ( ĮEKS).  
3.3.4.  Įkrovos naudojimo ciklo rida  (R  CDC ) – atstumas, nuvažiuotas nuo įkrovos naudojimo bandymo pradžios iki 
paskutinio ciklo pabaigos prieš cikl ą arba ciklus, kuri ų metu įvykdomas nutraukimo kriterijus, įskaitant 
pereinam ąjį cikl ą, kuriuo transporto priemon ė gali veikti ir įkrovos naudojimo, ir palaikymo režimais.  
3.3.5.  Darbinis įkrovos naudojimo režimas  – darbinis režimas, kai ĮEKS sukauptos energijos kiekis gali svyruoti, bet 
transporto priemonei važiuojant vidutiniškai maž ėja, kol pereinama į įkrovos palaikymo režim ą. 
3.3.6.  Darbinis įkrovos palaikymo režimas  – darbinis režimas, kai ĮEKS sukauptos energijos kiekis gali svyruoti, bet 
transporto priemonei važiuojant apskritai išlaikomas neutralus įkrovos balanso lygis.  
3.3.7.  Naudingumo koeficientai  yra važiavimo statistiniais duomenimis grindžiami koeficientai, priklausantys nuo 
įkrovos naudojimo režimu nuvažiuoto atstumo ir naudojami kaip svertiniai OVC-HEV įkrovos naudojimo ir 
palaikymo režimais išmetam ų teršal ų jungini ų, išmetamo CO  2 kiekio bei degal ų s ąnaud ų koeficientai.  
3.3.8.  Elektros mašina  (EM) – energijos keitiklis, elektros energij ą ver čiantis į mechanin ę ir atvirkš čiai. 
3.3.9.  Energijos keitiklis  – sistema, kurios atiduodamos energijos forma skiriasi nuo imamosios energijos formos.  
3.3.9.1.  Varomosios energijos keitiklis  – galios pavaros energijos keitiklis, kuris n ėra išorinis įtaisas ir kurio atiduodama 
energija tiesiogiai arba netiesiogiai panaudojama transporto priemonei varyti.  
3.3.9.2.  Varomosios energijos keitiklio kategorija:  i) vidaus degimo variklis, ii) elektros mašina arba iii) kuro elementas.  
3.3.10.  Energijos kaupimo sistema  – sistema, kurioje kaupiama energija ir iš kurios energija atiduodama tokios pa čios 
formos, kokia buvo gauta.  
3.3.10.1.  Varomosios energijos kaupimo sistema  – galios pavaros energijos kaupimo sistema, kuri n ėra išorinis įtaisas ir 
kurios atiduodama energija tiesiogiai arba netiesiogiai panaudojama transporto priemonei varyti.  
3.3.10.2.  Varomosios energijos kaupimo sistemos kategorija:  i) degal ų laikymo sistema, ii) įkraunamoji elektros energijos 
kaupimo sistema arba iii) įkraunamoji mechanin ės energijos kaupimo sistema.  
3.3.10.3  Energijos forma:  i) elektros energija, ii) mechanin ė energija arba iii) chemin ė energija ( įskaitant degalus).  
3.3.10.4.  Degal ų laikymo sistema  – varomosios energijos kaupimo sistema, kurioje laikoma skyst ų arba dujini ų degal ų 
formos chemin ė energija.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/359
 
3.3.11.  Visos elektrin ės ridos ekvivalentas  (EAER) – įkrovos naudojimo režimo visos faktin ės ridos dalis (R  CDA ), sietina su 
elektros energijos iš IEKS naudojimu atliekant įkrovos naudojimo ridos bandym ą. 
3.3.12.  Hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė (HEV) – hibridin ė transporto priemon ė, kurioje vienas iš varomosios 
energijos keitikli ų yra elektros mašina.  
3.3.13.  Hibridin ė transporto priemon ė (HV) – transporto priemon ė, kurioje sumontuota galios pavara, apimanti bent 
dviej ų skirting ų kategorij ų varomosios energijos keitiklius ir bent dviej ų skirting ų kategorij ų varomosios ener ­
gijos kaupimo sistemas.  
3.3.14.  Grynasis energijos pokytis  – ĮEKS energijos poky čio santykis, padalytas iš bandomosios transporto priemon ės 
ciklo energijos poreikio.  
3.3.15.  Iš vidaus įkraunama hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė (NOVC-HEV) – hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė, 
kurios negalima įkrauti iš išorinio šaltinio.  
3.3.16.  Iš išor ės įkraunama hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė (OVC-HEV) – hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė, 
kuri ą galima įkrauti iš išorinio šaltinio.  
3.3.17.  Tik elektra varoma transporto priemon ė (PEV) – transporto priemon ė, kurioje sumontuota galios pavara, kurioje 
kaip varomosios energijos keitikliai naudojamos tik elektros mašinos, o kaip varomosios energijos kaupimo 
sistemos – tik įkraunamosios elektros energijos kaupimo sistemos.  
3.3.18.  Kuro elementas  – energijos keitiklis, chemin ę energij ą (imam ąją energij ą) paver čiantis elektros energija (atiduo ­
dam ąja energija) arba atvirkš čiai. 
3.3.19.  Kuro elementu varoma transporto priemon ė (FCV) – transporto priemon ė, kurioje sumontuota galios pavara, kurioje 
kaip varomosios energijos keitikliai naudojami tik kuro elementas (-ai) ir elektros mašina (-os).  
3.3.20.  Kuro elementu varoma hibridin ė transporto priemon ė (FCHV) – transporto priemon ė, kurioje sumontuota galios 
pavara, kurioje kaip varomosios energijos kaupimo sistemos naudojamos bent viena degal ų laikymo sistema ir 
bent viena įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema.  
3.4. Galios pavara  
3.4.1.  Galios pavara  – transporto priemon ėje sumontuot ų varomosios energijos kaupimo sistemos (- ų), varomosios 
energijos keitiklio (- ų) ir transmisijos mechanizmo (- ų), ratams perduodan čių mechanin ę energij ą transporto 
priemonei varyti, junginys ir išoriniai prietaisai.  
3.4.2.  Pagalbiniai prietaisai  – neišoriniai energij ą naudojantys, kei čiantys, kaupiantys arba tiekiantys prietaisai ar siste ­
mos, sumontuoti transporto priemon ėje ne transporto priemonei varyti, o kitu tikslu, tod ėl nelaikomi s 
sudedam ąja galios pavaros dalimi.  
3.4.3.  Išoriniai prietaisai  – energij ą, kuri n ėra vis ų pirma naudojama transporto priemonei varyti, naudojantys, kei čian ­
tys, kaupiantys arba tiekiantys prietaisai arba kitos dalys, sistemos ir valdymo įtaisai, b ūtini galios pavaros 
veikimui.  
3.4.4.  Transmisija  – sujungti galios pavaros elementai, kuriais mechanin ė energija perduodama ir varomosios energijos 
keitiklio (-i ų) į ratus ir atvirkš čiai. 
3.4.5.  Mechanin ė pavar ų d ėžė – pavar ų d ėžė, kurios pavaras gali perjungti tik vairuotojas.  
3.5. Bendroji dalis  
3.5.1.  Išmetal ų kriterijai  – tie išmetal ų junginiai, kuri ų ribin ės vert ės nustatytos šiame reglamente.LT L 175/360 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.5.2. Rezervuota  
3.5.3. Rezervuota  
3.5.4. Rezervuota  
3.5.5. Rezervuota  
3.5.6.  Ciklo energijos poreikis  – apskai čiuotas teigiamas energijos kiekis, reikalingas transporto priemonei nuvažiuoti 
nustatyt ą cikl ą. 
3.5.7. Rezervuota  
3.5.8.  Vairuotojo pasirenkamas režimas  – vairuotojo individualiai pasirenkama b ūklė, kuri gali paveikti išmetam ą teršal ų 
kiek į arba degal ų ir (arba) energijos s ąnaudas.  
3.5.9.  Pagrindinis režimas  – šiame priede režimas, kuris visada pasirenkamas įjungus transporto priemon ės varikl į, 
nesvarbu, kuris veikimo režimas buvo pasirinktas prieš išjungiant transporto priemon ės varikl į. 
3.5.10.  Pamatin ės s ąlygos (kuriomis apskai čiuojama išmetam ųjų teršal ų mas ė) – s ąlygos, kuriomis nustatomos duj ų tankio 
vert ės, tai yra 101,325 kPa ir 273,15 K (0 °C).  
3.5.11.  Išmetamieji teršalai  – išmetami dujiniai, kieti ir skysti junginiai.  
3.6.  PM / PN  
Terminas  dalel ė įprastai vartojamas medžiagai, kuri nustatoma (matuojama) esanti ore (skendinti medžiaga), o 
terminas  kietoji dalel ė – nus ėdusiai medžiagai pavadinti.  
3.6.1.  Išmetam ųjų daleli ų kiekis  (PN) – transporto priemon ės išmetam ų kiet ųjų daleli ų bendras kiekis, išmatuotas 
skiedimo, ėmini ų ėmimo ir matavimo metodais, kaip nustatyta šiame priede.  
3.6.2.  Išmetam ų kiet ųjų daleli ų mas ė (PM) – transporto priemon ės išmetam ųjų duj ų bet koki ų daleli ų mas ė, išmatuota 
skiedimo, ėmini ų ėmimo ir matavimo metodais, kaip nustatyta šiame priede.  
3.7.  WLTC  
3.7.1.  Vardin ė variklio galia  – didžiausia variklio galia (kW), atitinkanti šio reglamento XX priedo reikalavimus.  
3.7.2.  Didžiausiasis greitis  – gamintojo deklaruotas transporto priemon ės didžiausias greitis.  
3.8. Proced ūra 
3.8.1.  Periodiškai regeneruojama sistema  – išmetam ųjų teršal ų kontrol ės įtaisas (pvz., katalizinis keitikl į, kiet ųjų daleli ų 
gaudykl ę), kuriam b ūtinas periodiško regeneravimo procesas, transporto priemonei įprastomis eksploatavimo 
sąlygomis nuvažiavus mažiau kaip 4 000 km.  
3.9. Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymas (6a papildomas priedas)  
3.9.1  Aktyvaus šilumos kaupimo įtaisas  – technologija, kuri ą taikant šiluma kaupiama bet kuriame transporto prie ­
mon ės įtaise ir atiduodama galios pavaros komponentui per nustatyt ą laik ą nuo variklio užvedimo. J į apib ūdina 
sistemos entalpija ir šilumos atidavimo galios pavaros komponentams laikas.  
3.9.2.  Izoliacin ės medžiagos  – bet kokios prie variklio ir (arba) važiuokl ės pritvirtintos medžiagos variklio skyriuje, 
pasižymin čios šilumin ės izoliacijos poveikiu ir apib ūdinamos pagal didžiausi ą 0,1 W/(mK) šilumos laidum ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/361
 
4. SANTRUMPOS  
4.1. Bendrosios santrumpos  
AC kintamoji srov ė 
CFV ribinio srauto Vent ūrio vamzdis  
CFO ribinio srauto t ūta 
CLD chemiliuminescencinis detektorius  
CLA chemiliuminescencinis analizatorius  
CVS pastoviojo t ūrio ėminio ėmimas  
DC nuolatin ė srov ė 
ET garinimo vamzdis  
Extra High  2 WLTC labai didelio grei čio faz ė, taikoma 2 klas ės transporto priemon ėms 
Extra High  3 WLTC labai didelio grei čio faz ė, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms 
FCHV kuro elementu varoma hibridin ė transporto priemon ė 
FID liepsnos jonizacinis detektorius  
FSD visos skal ės nuokrypis  
GC duj ų chromatografas  
HEPA didelio našumo kiet ųjų daleli ų oro filtras  
HFID šildomas liepsnos jonizacinis detektorius  
High  2 WLTC didelio grei čio faz ė, taikoma 2 klas ės transporto priemon ėms 
High  3-1 WLTC didelio grei čio faz ė, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms, kai v  max < 120 km/h  
High  3-2 WLTC didelio grei čio faz ė, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms, kai v  max ≥ 120 km/h  
ICE vidaus degimo variklis  
LoD aptikimo riba  
LoQ kiekybinio nustatymo riba  
Low  1 WLTC mažo grei čio faz ė, taikoma 1 klas ės transporto priemon ėms 
Low  2 WLTC mažo grei čio faz ė, taikoma 2 klas ės transporto priemon ėms 
Low  3 WLTC mažo grei čio faz ė, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėmsLT L 175/362 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Medium  1 WLTC vidutinio grei čio faz ė, taikoma 1 klas ės transporto priemon ėms 
Medium  2 WLTC vidutinio grei čio faz ė, taikoma 2 klas ės transporto priemon ėms 
Medium  3-1 WLTC vidutinio grei čio faz ė, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms, kai v  max < 120 km/h  
Medium  3-2 WLTC vidutinio grei čio faz ė, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms, kai v  max ≥ 120 km/h  
LC skystoji chromatografija  
SkND suskystintos naftos dujos  
NDIR nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius  
NDUV nedisperguojanti ultravioletin ė spinduliuot ė 
GD biometanas gamtin ės dujos / biometanas  
NMC angliavandenili ų, išskyrus metan ą, skyriklis  
NOVC-FCHV įkraunama iš vidaus, kuro elementu varoma hibridin ė transporto priemon ė 
NOVC įkraunama iš vidaus transporto priemon ė 
NOVC-HEV įkraunama iš vidaus, hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė 
OVC-HEV įkraunama iš išor ės, hibridin ė elektrin ė transporto priemon ė 
P a foniniu filtru surinkt ų kiet ųjų daleli ų mas ė 
P e ėmini ų filtru surinkt ų kiet ųjų daleli ų mas ė 
PAO polialfaolefinas  
PCF kiet ųjų daleli ų pirminis skirtuvas  
PCRF kiet ųjų daleli ų koncentracijos mažinimo koeficientas  
PDP t ūrinis siurblys  
PER grynoji elektrin ė rida  
Proc. FS proc. nuo visos skal ės 
PM išmetamos kietosios dalel ės 
PN išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekis  
PNC kiet ųjų daleli ų matuoklis  
PND  1 pirmas kiet ųjų daleli ų skiedimo įtaisas  
PND  2 antras kiet ųjų daleli ų skiedimo įtaisasLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/363
 
PTS kiet ųjų daleli ų tiekimo sistema  
PTT kiet ųjų daleli ų tiekimo vamzdis  
QCL-IR infraraudon ųjų spinduli ų kvantinis kaskadinis lazeris  
R CDA įkrovos naudojimo režimo faktin ė rida  
RCB IEKS įkrovos balansas  
REESS ( ĮEKS) įkraunamoji elektros energijos kaupimo sistema  
SSV ikigarsinis Vent ūrio vamzdis  
USFM ultragarsinis srauto matuoklis  
VPR laki ų kiet ųjų daleli ų šalinimo įtaisas  
WLTC pasaulinis suderintas lengv ųjų transporto priemoni ų bandym ų ciklas  
4.2. Cheminiai simboliai ir santrumpos  
C 1 1 anglies atom ą turin čio angliavandenilio ekvivalentas  
CH  4 metanas  
C 2 H 6 etanas  
C 2 H 5 OH etanolis  
C 3 H 8 propanas  
CO anglies monoksidas  
CO  2 anglies dioksidas  
DOP dioktilftalatas  
H 2 O vanduo  
NH  3 amoniakas  
NMHC angliavandeniliai, išskyrus metan ą 
NO  x azoto oksidai  
NO azoto monoksidas  
NO  2 azoto dioksidas  
N 2 O diazoto oksidas  
THC bendras angliavandenili ų kiekisLT L 175/364 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
5. BENDRIEJI REIKALAVIMAI  
5.0 Visuose punktuose nuo 5.6 iki 5.9 apibr ėžtos transporto priemoni ų šeimos privalo tur ėti tokio formato 
unikal ų identifikatori ų: 
FT-TA-WMI-yyyy-nnnn  
Čia: 
— FT yra šeimos tipo identifikatorius:  
— IP = interpoliacijos šeima, nustatyta 5.6 punkte;  
— RL = kelio apkrovos šeima, nustatyta 5.7 punkte;  
— RM = kelio apkrovos matricos šeima, nustatyta 5.8 punkte;  
— PR = periodiškai regeneruojam ų sistem ų (K  i ) šeima, nustatyta 5.9 punkte.  
— TA yra už šeimos patvirtinim ą atsakingos institucijos skiriamasis numeris, nustatytas Direktyvos (EB) 
2007/46 VII priedo 1 dalies 1 punkte.  
— WMI (pasaulinis gamintojo identifikatorius) yra kodas, išskirtinai identifikuojantis gamintoj ą ir nustatytas 
pagal ISO 3780:2009. Atskiriems gamintojams gali b ūti naudojami keli WMI kodai.  
— YYYY yra metai, kuriais buvo baigtas šeimos bandymas.  
— NNNN yra keturi ų skaitmen ų eil ės numeris.  
5.1. Transporto priemon ė ir jos komponentai, galintys daryti poveik į išmetamiesiems dujiniams junginiams ir 
kietosioms dalel ėms, turi b ūti taip suprojektuoti, pagaminti ir surinkti, kad įprastai naudojama transporto 
priemon ė įprastomis s ąlygomis, tokiomis kaip dr ėgnis, lietus, sniegas, karštis, šaltis, sm ėlis, purvas, vibracija, 
nusid ėvėjimas ir pan., atitikt ų šio priedo nuostatas viso naudingo eksploatavimo metu.  
5.1.1. Tam priklauso vis ų išmetal ų kontrol ės sistemose naudojam ų žarneli ų, jung čių ir sujungim ų saugumas.  
5.2. Kad b ūtų galima suteikti patvirtinim ą, bandomoji transporto priemon ė turi b ūti tipin ė numatomos serijin ės 
gamybos atstov ė su išmetalais susijusi ų komponent ų ir funkcionalumo atžvilgiu. Gamintojas ir patvirtinimo 
institucija turi sutarti, koks transporto priemon ės bandomasis modelis yra tipinis.  
5.3. Transporto priemon ės bandymo s ąlygos  
5.3.1. Išmetam ųjų teršal ų bandymui naudojam ų tepal ų ir aušalo tipas ir kiekis turi atitikti gamintojo nustatyt ą tip ą ir 
kiek į, įprastai naudojamus transporto priemonei.  
5.3.2. Degal ų išmetam ųjų teršal ų bandymams tipas turi atitikti IX priede nurodyt ą tip ą. 
5.3.3. Visos išmetam ųjų teršal ų kontrol ės sistemos turi b ūti paruoštos eksploatacijai.  
5.3.4. Pagal Reglamento (EB) Nr. 715/2007 5 straipsnio 2 dalies nuostatas draudžiama naudoti bet kok į išderinimo 
įtais ą. 
5.3.5. Variklis turi b ūti suprojektuotas taip, kad neb ūtų išmetam ųjų karterio duj ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/365
 
5.3.6. Išmetam ųjų teršal ų bandymams naudojamos padangos turi b ūti tokios, kaip nustatyta šio priedo 6 papildomo 
priedo 1.2.4.5 punkte.  
5.4. Benzino bako pildymo anga  
5.4.1. Pagal 5.4.2 punkt ą benzino arba etanolio bako pildymo anga suprojektuojama taip, kad degal ų bako neb ūtų 
galima pildyti žarna, kurios antgalio išorinis skersmuo yra 23,6 mm arba didesnis.  
5.4.2. 5.4.1 punktas netaikomas transporto priemonei, kuri atitinka abi šias s ąlygas:  
a) transporto priemon ė yra taip suprojektuota ir sukonstruota, kad benzinas su švinu netur ėtų neigiamo 
poveikio jokiam išmetal ų kontrol ės įtaisui, ir  
b) transporto priemon ė degal ų bak ą pildan čiam asmeniui gerai matomoje vietoje yra ryškiai, įskaitomai ir 
nenutrinamai pažym ėta bešvinio benzino simboliu, nurodytu ISO 2575:2010 standarte „Keli ų transporto 
priemon ės. Valdytuv ų, rodytuv ų ir signalini ų lempu čių simboliai“. Leidžiama naudoti papildomus ženklus.  
5.5. Elektronin ės sistemos saugos nuostatos  
5.5.1. Kiekvienoje išmetam ųjų teršal ų kontrol ės kompiuter į turin čioje transporto priemon ėje turi b ūti numatytos 
funkcijos, neleidžian čios atlikti pakeitim ų, išskyrus gamintojo nustatytus atvejus. Gamintojas leidžia atlikti 
patobulinimus, jei jie b ūtini transporto priemon ės diagnostikos, technin ės prieži ūros, apži ūros, modernizavimo 
arba remonto darbams atlikti. Visi kompiuteri ų kodai ar darbiniai parametrai, kuriuos galima perprogramuoti, 
turi b ūti apsaugoti nuo neteis ėto keitimo, o j ų apsaugos lygis turi b ūti ne mažesnis už nustatyt ąjį ISO 15031-7 
standartu (2001 m. kovo 15 d.). Visi kei čiamieji kalibravimo atmintin ės lustai turi b ūti įdėti į sandari ą talpykl ą 
ar korpus ą arba apsaugoti elektroniniais algoritmais, ir turi b ūti ne įmanoma j ų pakeisti be speciali ų įranki ų ar 
proced ūrų. 
5.5.2. Kompiuterio kodais nustatyt ų variklio veikimo parametr ų turi b ūti ne įmanoma pakeisti be speciali ų įranki ų ir 
proced ūrų (pvz., sudedamosios kompiuterio dalys užlydomos arba užsandarinamos, o korpusai užplombuojami 
arba užlydomi).  
5.5.3. Gamintojai patvirtinimo institucijos gali prašyti leisti padaryti išimt į vienam iš ši ų reikalavim ų d ėl t ų transporto 
priemoni ų, kurioms tik ėtinai neprireiks apsaugos. Svarstydama, ar taikyti išlyg ą, patvirtinimo institucija atsi ­ 
žvelgia į šiuos kriterijus (j ų gali b ūti ir daugiau): esam ą darbini ų lust ų pasi ūlą, transporto priemon ės tinkamum ą 
veikti didelio našumo s ąlygomis ir numatom ą parduoti transporto priemoni ų kiek į. 
5.5.4. Programuojamas kompiuterini ų kod ų sistemas naudojantys gamintojai turi užkirsti keli ą neteis ėtam t ų sistem ų 
perprogramavimui. Gamintojai turi taikyti patobulintas apsaugos nuo neteis ėto keitimo strategijas ir rašymo 
apsaugos priemones, kurias taikant reikalinga elektronin ė prieiga prie kitoje vietoje esan čio gamintojo priži ū­
rimo kompiuterio, kuriuo taip pat gal ėtų naudotis nepriklausomi operatoriai, taikydami apsaugos priemones, 
pateiktas XIV priedo 2.2 ir 5.5.1 punktuose. Tinkam ą apsaugos nuo neteis ėto keitimo lyg į užtikrinan čius 
metodus patvirtina patvirtinimo institucija.  
5.6. Interpoliacijos šeima  
5.6.1.  ICE transporto priemoni ų interpoliacijos šeima  
Tai pa čiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik transporto priemon ės su šiomis identiškomis transporto 
priemon ės / galios pavaros / pavar ų d ėžės savyb ėmis:  
a) vidaus degimo variklio tipas: degal ų tipas, degimo tipas, variklio t ūris, pilnos apkrovos savyb ės, variklio 
technologija ir įkrovimo sistema bei kitos pagalbin ės variklio sistemos arba savyb ės, turin čios reikšmingo 
poveikio išmetamo CO  2 masei WLTP s ąlygomis;  
b) vis ų galios pavaros komponent ų, turin čių poveikio išmetamo CO  2 masei, veikimo strategija;  
c) pavar ų d ėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis (pvz., nominalus sukimo momentas, 
pavar ų, sankab ų skai čius ir pan.);LT L 175/366 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
d) n/v santykis (variklio s ūkių skai čius, padalytas iš transporto priemon ės grei čio). Laikoma, kad šis reikala ­
vimas įvykdytas, jei, kalbant apie vis ų aptariam ų pavar ų perdavimo skai čių, dažniausiai naudojamo tipo 
pavar ų d ėžės perdavimo skai čiaus skirtumas neviršija 8 proc.;  
e) varan čiųjų aši ų skai čius; 
f) ATCT šeima.  
Transporto priemon ės tai pa čiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik tada, jei priklauso tai pa čiai transporto 
priemoni ų klasei, kaip apib ūdinta 1 papildomo priedo 2 dalyje.  
5.6.2.  NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoliacijos šeima  
Tai pa čiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik toliau nurodytas papildomas identiškas savybes, be 5.6.1 
dalies reikalavim ų, turin čios OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemon ės: 
a) elektros mašin ų tipas ir kiekis (konstrukcijos tipas (asinchronin ė / sinchronin ė ir pan.), aušinimo b ūdas 
(oras, skystis) ir visos kitos savyb ės, turin čios reikšmingo poveikio išmetamo CO  2 masei ir elektros energijos 
sąnaudoms WLTP s ąlygomis;  
b) traukos ĮEKS tipas (modelis, paj ėgumas, nominali įtampa, nominali galia, aušinimo b ūdas (oras, skystis));  
c) energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir traukos ĮEKS, tarp traukos ĮEKS ir žemos įtampos energijos 
tiekimo sistemos bei tarp įkrovimo jungties ir traukos ĮEKS tipas ir visos kitos savyb ės, turin čios reikšmingo 
poveikio išmetamo CO  2 masei ir elektros energijos s ąnaudoms WLTP s ąlygomis;  
d) įkrovos naudojimo cikl ų skai čiaus nuo bandymo pradžios iki pereinamojo ciklo, j į įskai čiuojant, skai čiaus 
skirtumas neturi viršyti vieno.  
5.6.3.  PEV interpoliacijos šeima  
Tai pa čiai interpoliacijos šeimai gali priklausyti tik PEV su šiomis identiškomis elektrin ės galios pavaros / 
pavar ų d ėžės savyb ėmis:  
a) elektros mašin ų tipas ir kiekis (konstrukcijos tipas (asinchronin ė / sinchronin ė ir pan.), aušinimo b ūdas 
(oras, skystis) ir visos kitos savyb ės, turin čios reikšmingo poveikio elektros energijos s ąnaudoms ir ridai 
WLTP s ąlygomis;  
b) traukos ĮEKS tipas (modelis, paj ėgumas, nominali įtampa, nominali galia, aušinimo b ūdas (oras, skystis));  
c) pavar ų d ėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis (pvz., nominalus sukimo momentas, 
pavar ų, sankab ų skai čius ir pan.);  
d) varan čiųjų aši ų skai čius; 
e) elektros energijos keitiklio tarp elektros mašinos ir traukos ĮEKS, tarp traukos ĮEKS ir žemos įtampos 
energijos tiekimo sistemos bei tarp įkrovimo jungties ir traukos ĮEKS tipas ir visos kitos savyb ės, turin čios 
reikšmingo poveikio elektros energijos s ąnaudoms ir ridai WLTP s ąlygomis;  
f) vis ų galios pavaros komponent ų, daran čių poveik į energijos s ąnaudoms, veikimo strategija;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/367
 
g) n/v santykis (variklio s ūkių skai čius, padalijus iš transporto priemon ės grei čio). Laikoma, kad šis reikalavimas 
įvykdytas, jei, kalbant apie vis ų aptariam ų pavar ų perdavimo skai čių, dažniausiai naudojamo tipo ir modelio 
pavar ų d ėžės perdavimo skai čiaus skirtumas neviršija 8 proc.  
5.7. Kelio apkrovos šeima  
Tai pa čiai kelio apkrovos šeimai gali priklausyti tik transporto priemon ės su šiomis identiškomis savyb ėmis:  
a) pavar ų d ėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT) ir modelis (pvz., nominalus sukimo momentas, 
pavar ų, sankab ų skai čius ir pan.). Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, į šeim ą 
galima įtraukti pavar ų d ėžę su mažesniais galios nuostoliais.  
b) n/v santykis (variklio s ūkių skai čius, padalijus iš transporto priemon ės grei čio). Laikoma, kad šis reikalavimas 
įvykdytas, jei, kalbant apie vis ų aptariam ų pavar ų perdavimo skai čių, dažniausiai naudojamo tipo pavar ų 
dėžės perdavimo skai čiaus skirtumas neviršija 25 proc.;  
c) varan čiųjų aši ų skai čius; 
d) jei bent vienos elektros mašinos pavar ų d ėžė yra neutralioje pad ėtyje ir transporto priemon ė neturi savi ­
riedos režimo (4 papildomo priedo 4.2.1.8.5 punktas), taigi š į elektros mašina nedaro poveikio kelio 
apkrovai, taikomi 5.6.2 punkto a papunk čio ir 5.6.3 punkto a papunk čio kriterijai.  
Jei be transporto priemon ės mas ės, ried ėjimo varžos ir aerodinamini ų savybi ų, pasireiškia skirtumas, turintis 
reikšmingo poveikio kelio apkrovai, tokia transporto priemon ė nelaikoma šeimos dalimi, jei to nepatvirtina 
patvirtinimo institucija.  
5.8. Kelio apkrovos matricos šeima  
Kelio apkrovos matricos šeim ą galima taikyti transporto priemon ėms, kuri ų didžiausioji techniškai leidžiama 
pakrautos transporto priemon ės mas ė ≥ 3 000 kg.  
Tai pa čiai kelio apkrovos matricos šeimai gali priklausyti tik transporto priemon ės su šiomis identiškomis 
savyb ėmis:  
a) pavar ų d ėžės tipas (pvz., mechanin ė, automatin ė, CVT);  
b) varan čiųjų aši ų skai čius. 
5.9. Periodiškai regeneruojam ų sistem ų (K  i ) šeima  
Tai pa čiai periodiškai regeneruojam ų sistem ų šeimai gali priklausyti tik transporto priemon ės su šiomis iden ­
tiškomis savyb ėmis:  
5.9.1. vidaus degimo variklio tipas: degal ų tipas, degimo tipas;  
5.9.2. periodiškai regeneruojama sistema (tai yra, katalizatorius, kiet ųjų daleli ų gaudykl ė): 
a) konstrukcija (korpuso tipas, tauri ųjų metal ų rūšis, užpildo tipas, narveli ų tankis);  
b) tipas ir veikimo principas;  
c) ± 10 proc. t ūris;LT L 175/368 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
d) vieta (± 100 °C temperat ūra važiuojant antru pagal dyd į atskaitiniu grei čiu); 
e) kiekvienos šeimai priklausan čios bandomosios transporto priemon ės mas ė turi b ūti tokia pati arba mažesn ė 
už K  i parodomajam bandymui naudotos bandomosios transporto priemon ės mas ę plius 250 kg.  
6. VEIKSMINGUMO REIKALAVIMAI  
6.1. Ribin ės vert ės 
Išmetam ųjų teršal ų ribin ės vert ės atitinka Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede nurodytas vertes.  
6.2. Bandymai  
Bandymai atliekami laikantis:  
a) WLTC, apib ūdinto 1 papildomame priede;  
b) pavaros pasirinkimo ir perjungimo momento nustatym ų, apib ūdint ų 2 papildomame priede;  
c) tinkam ų degal ų, apib ūdint ų šio reglamento IX priede;  
d) kelio apkrovos ir stendo nustatym ų, apib ūdint ų 4 papildomame priede;  
e) bandymo įrangos, apib ūdint ų 5 papildomame priede;  
f) bandymo proced ūrų, apib ūdint ų 6 ir 8 papildomuose prieduose;  
g) skai čiavimo metod ų, apib ūdint ų 7 ir 8 papildomuose prieduose.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/369
 
1 papildomas priedas  
Pasauliniai suderinti lengv ųjų transporto priemoni ų bandymo ciklai (WLTC)  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Važiuojamas ciklas priklauso nuo bandomosios transporto priemon ės vardin ės galios ir parengtos naudoti 
transporto priemon ės mas ės (W/kg) bei didžiausiojo grei čio, v  max santykio.  
Pagal šiame papildomame priede nustatytus reikalavimus pasirinktas ciklas kitose šio priedo vietose vadinamas 
„taikomu ciklu“.  
2. Transporto priemoni ų klasifikacija  
2.1. 1 klas ės transporto priemon ės galios ir parengta naudoti transporto priemon ės mas ės santykis lygus 
P mr ≤ 22 W/kg.  
2.2. 2 klas ės transporto priemon ės galios ir parengtos naudoti transporto priemon ės mas ės santykis > 22, 
bet ≤34 W/kg.  
2.3. 3 klas ės transporto priemon ės galios ir parengtos naudoti transporto priemon ės mas ės santykis > 34 W/kg.  
2.3.1. Visos transporto priemon ės, išbandytos pagal 8 papildom ą pried ą, laikomos 3 klas ės transporto priemon ėmis.  
3. Bandym ų ciklai  
3.1. 1 klas ės transporto priemon ės 
3.1.1. Vis ą 1 klas ės transporto priemoni ų cikl ą sudaro mažo grei čio faz ė (Low  1 ), vidutinio grei čio faz ė (Medium  1 ) ir 
papildoma mažo grei čio faz ė (Low  1 ). 
3.1.2. Mažo grei čio (Low  1 ) faz ė apib ūdinta A1/1 paveiksle ir A1/1 lentel ėje. 
3.1.3. Vidutinio grei čio (Medium  1 ) faz ė apib ūdinta A1/2 paveiksle ir A1/2 lentel ėje. 
3.2. 2 klas ės transporto priemon ės 
3.2.1. Vis ą 2 klas ės transporto priemoni ų cikl ą sudaro mažo grei čio faz ė (Low  2 ), vidutinio grei čio faz ė (Medium  2 ), 
didelio grei čio faz ė (High  2 ) ir labai didelio grei čio faz ė (Extra High  2 ). 
3.2.2. Mažo grei čio (Low  2 ) faz ė apib ūdinta A1/3 paveiksle ir A1/3 lentel ėje. 
3.2.3. Vidutinio grei čio (Medium  2 ) faz ė apib ūdinta A1/4 paveiksle ir A1/4 lentel ėje. 
3.2.4. Didelio grei čio (High  2 ) faz ė apib ūdinta A1/5 paveiksle ir A1/5 lentel ėje. 
3.2.5. Labai didelio grei čio (Extra High  2 ) faz ė apib ūdinta A1/6 paveiksle ir A1/6 lentel ėje. 
3.3. 3 klas ės transporto priemon ės 
3 klas ės transporto priemon ės suskirstytos į 2 poklasius pagal j ų didžiausi ąjį greit į, v max . 
3.3.1. 3a klas ės transporto priemon ės su v  max < 120 km/h  
3.3.1.1. Vis ą cikl ą sudaro mažo grei čio faz ė (Low  3 ), vidutinio grei čio faz ė (Medium  3-1 ), didelio grei čio faz ė (High  3-1 ) ir 
ypa č didelio grei čio faz ė (Extra High  3 ). 
3.3.1.2. Mažo grei čio (Low  3 ) faz ė apib ūdinta A1/7 paveiksle ir A1/7 lentel ėje. 
3.3.1.3. Vidutinio grei čio (Medium  3-1 ) faz ė apib ūdinta A1/8 paveiksle ir A1/8 lentel ėje. 
3.3.1.4. Didelio grei čio (High  3-1 ) faz ė apib ūdinta A1/10 paveiksle ir A1/10 lentel ėje.LT L 175/370 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.3.1.5. Ypa č didelio grei čio (Extra High  3 ) faz ė apib ūdinta A1/12 paveiksle ir A1/12 lentel ėje. 
3.3.2.  3b klas ės transporto priemon ės su v  max ≥ 120 km/h  
3.3.2.1.  Vis ą cikl ą sudaro mažo grei čio faz ė (Low  3 ), vidutinio grei čio faz ė (Medium  3-2 ), didelio grei čio faz ė (High  3-2 ) ir 
ypa č didelio grei čio faz ė (Extra High  3 ). 
3.3.2.2. Mažo grei čio (Low  3 ) faz ė apib ūdinta A1/7 paveiksle ir A1/7 lentel ėje. 
3.3.2.3. Vidutinio grei čio (Medium  3-2 ) faz ė apib ūdinta A1/9 paveiksle ir A1/9 lentel ėje. 
3.3.2.4. Didelio grei čio (High  3-2 ) faz ė apib ūdinta A1/11 paveiksle ir A1/11 lentel ėje. 
3.3.2.5. Ypa č didelio grei čio (Extra High  3 ) faz ė apib ūdinta A1/12 paveiksle ir A1/12 lentel ėje. 
3.4. Vis ų fazi ų trukm ė 
3.4.1. Visos mažo grei čio faz ės trunka 589 sekundes.  
3.4.2. Visos vidutinio grei čio faz ės trunka 433 sekundes.  
3.4.3. Visos didelio grei čio faz ės trunka 455 sekundes.  
3.4.4. Visos ypa č didelio grei čio faz ės trunka 323 sekundes.  
3.5. WLTC miesto ciklai  
3a ir 3b klasi ų transporto priemoni ų OVC-HEV ir PEV bandymai atliekami taikant WLTC ir WLTC miesto 
ciklus (žr. 8 papildom ą pried ą). 
WLTC miesto cikl ą sudaro tik mažo ir vidutinio grei čio faz ės. 
4. WLTC, taikomas 1 klas ės transporto priemon ėms 
A1/1 pav.  
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio faz ė (Low  1 )
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/371
 
A1/2 pav.  
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  1 )
 
A1/1 lentel ė 
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio faz ė (Low  1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 3,1  
14 5,7  
15 8,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
16 10,1  
17 12,0  
18 13,8  
19 15,4  
20 16,7  
21 17,7  
22 18,3  
23 18,8  
24 18,9  
25 18,4  
26 16,9  
27 14,3  
28 10,8  
29 7,1  
30 4,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
31 0,0  
32 0,0  
33 0,0  
34 0,0  
35 1,5  
36 3,8  
37 5,6  
38 7,5  
39 9,2  
40 10,8  
41 12,4  
42 13,8  
43 15,2  
44 16,3  
45 17,3  
46 18,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
47 18,8  
48 19,5  
49 20,2  
50 20,9  
51 21,7  
52 22,4  
53 23,1  
54 23,7  
55 24,4  
56 25,1  
57 25,4  
58 25,2  
59 23,4  
60 21,8  
61 19,7  
62 17,3LT L 175/372 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
63 14,7  
64 12,0  
65 9,4  
66 5,6  
67 3,1  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,7  
109  1,1  
110  1,9  
111  2,5  
112  3,5  
113  4,7  
114  6,1  
115  7,5  
116  9,4  
117  11,0  
118  12,9  
119  14,5  
120  16,4  
121  18,0  
122  20,0  
123  21,5  
124  23,5  
125  25,0  
126  26,8  
127  28,2  
128  30,0  
129  31,4  
130  32,5  
131  33,2  
132  33,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
133  33,7  
134  33,9  
135  34,2  
136  34,4  
137  34,7  
138  34,9  
139  35,2  
140  35,4  
141  35,7  
142  35,9  
143  36,6  
144  37,5  
145  38,4  
146  39,3  
147  40,0  
148  40,6  
149  41,1  
150  41,4  
151  41,6  
152  41,8  
153  41,8  
154  41,9  
155  41,9  
156  42,0  
157  42,0  
158  42,2  
159  42,3  
160  42,6  
161  43,0  
162  43,3  
163  43,7  
164  44,0  
165  44,3  
166  44,5  
167  44,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
168  44,6  
169  44,5  
170  44,4  
171  44,3  
172  44,2  
173  44,1  
174  44,0  
175  43,9  
176  43,8  
177  43,7  
178  43,6  
179  43,5  
180  43,4  
181  43,3  
182  43,1  
183  42,9  
184  42,7  
185  42,5  
186  42,3  
187  42,2  
188  42,2  
189  42,2  
190  42,3  
191  42,4  
192  42,5  
193  42,7  
194  42,9  
195  43,1  
196  43,2  
197  43,3  
198  43,4  
199  43,4  
200  43,2  
201  42,9  
202  42,6LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/373
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
203  42,2  
204  41,9  
205  41,5  
206  41,0  
207  40,5  
208  39,9  
209  39,3  
210  38,7  
211  38,1  
212  37,5  
213  36,9  
214  36,3  
215  35,7  
216  35,1  
217  34,5  
218  33,9  
219  33,6  
220  33,5  
221  33,6  
222  33,9  
223  34,3  
224  34,7  
225  35,1  
226  35,5  
227  35,9  
228  36,4  
229  36,9  
230  37,4  
231  37,9  
232  38,3  
233  38,7  
234  39,1  
235  39,3  
236  39,5  
237  39,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
238  39,9  
239  40,0  
240  40,1  
241  40,2  
242  40,3  
243  40,4  
244  40,5  
245  40,5  
246  40,4  
247  40,3  
248  40,2  
249  40,1  
250  39,7  
251  38,8  
252  37,4  
253  35,6  
254  33,4  
255  31,2  
256  29,1  
257  27,6  
258  26,6  
259  26,2  
260  26,3  
261  26,7  
262  27,5  
263  28,4  
264  29,4  
265  30,4  
266  31,2  
267  31,9  
268  32,5  
269  33,0  
270  33,4  
271  33,8  
272  34,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
273  34,3  
274  34,3  
275  33,9  
276  33,3  
277  32,6  
278  31,8  
279  30,7  
280  29,6  
281  28,6  
282  27,8  
283  27,0  
284  26,4  
285  25,8  
286  25,3  
287  24,9  
288  24,5  
289  24,2  
290  24,0  
291  23,8  
292  23,6  
293  23,5  
294  23,4  
295  23,3  
296  23,3  
297  23,2  
298  23,1  
299  23,0  
300  22,8  
301  22,5  
302  22,1  
303  21,7  
304  21,1  
305  20,4  
306  19,5  
307  18,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
308  17,6  
309  16,6  
310  15,7  
311  14,9  
312  14,3  
313  14,1  
314  14,0  
315  13,9  
316  13,8  
317  13,7  
318  13,6  
319  13,5  
320  13,4  
321  13,3  
322  13,2  
323  13,2  
324  13,2  
325  13,4  
326  13,5  
327  13,7  
328  13,8  
329  14,0  
330  14,1  
331  14,3  
332  14,4  
333  14,4  
334  14,4  
335  14,3  
336  14,3  
337  14,0  
338  13,0  
339  11,4  
340  10,2  
341  8,0  
342  7,0LT L 175/374 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
343  6,0  
344  5,5  
345  5,0  
346  4,5  
347  4,0  
348  3,5  
349  3,0  
350  2,5  
351  2,0  
352  1,5  
353  1,0  
354  0,5  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  0,0  
361  2,2  
362  4,5  
363  6,6  
364  8,6  
365  10,6  
366  12,5  
367  14,4  
368  16,3  
369  17,9  
370  19,1  
371  19,9  
372  20,3  
373  20,5  
374  20,7  
375  21,0  
376  21,6  
377  22,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
378  23,7  
379  24,8  
380  25,7  
381  26,2  
382  26,4  
383  26,4  
384  26,4  
385  26,5  
386  26,6  
387  26,8  
388  26,9  
389  27,2  
390  27,5  
391  28,0  
392  28,8  
393  29,9  
394  31,0  
395  31,9  
396  32,5  
397  32,6  
398  32,4  
399  32,0  
400  31,3  
401  30,3  
402  28,0  
403  27,0  
404  24,0  
405  22,5  
406  19,0  
407  17,5  
408  14,0  
409  12,5  
410  9,0  
411  7,5  
412  4,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
413  2,9  
414  0,0  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,6  
482  3,1LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/375
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
483  4,6  
484  6,1  
485  7,8  
486  9,5  
487  11,3  
488  13,2  
489  15,0  
490  16,8  
491  18,4  
492  20,1  
493  21,6  
494  23,1  
495  24,6  
496  26,0  
497  27,5  
498  29,0  
499  30,6  
500  32,1  
501  33,7  
502  35,3  
503  36,8  
504  38,1  
505  39,3  
506  40,4  
507  41,2  
508  41,9  
509  42,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
510  43,3  
511  44,0  
512  44,6  
513  45,3  
514  45,5  
515  45,5  
516  45,2  
517  44,7  
518  44,2  
519  43,6  
520  43,1  
521  42,8  
522  42,7  
523  42,8  
524  43,3  
525  43,9  
526  44,6  
527  45,4  
528  46,3  
529  47,2  
530  47,8  
531  48,2  
532  48,5  
533  48,7  
534  48,9  
535  49,1  
536  49,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
537  49,0  
538  48,8  
539  48,6  
540  48,5  
541  48,4  
542  48,3  
543  48,2  
544  48,1  
545  47,5  
546  46,7  
547  45,7  
548  44,6  
549  42,9  
550  40,8  
551  38,2  
552  35,3  
553  31,8  
554  28,7  
555  25,8  
556  22,9  
557  20,2  
558  17,3  
559  15,0  
560  12,3  
561  10,3  
562  7,8  
563  6,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
564  4,4  
565  3,2  
566  1,2  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/2 lentel ė 
WLTC, 1 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,6  
601  1,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
602  2,7  
603  5,2  
604  7,0  
605  9,6LT L 175/376 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
606  11,4  
607  14,1  
608  15,8  
609  18,2  
610  19,7  
611  21,8  
612  23,2  
613  24,7  
614  25,8  
615  26,7  
616  27,2  
617  27,7  
618  28,1  
619  28,4  
620  28,7  
621  29,0  
622  29,2  
623  29,4  
624  29,4  
625  29,3  
626  28,9  
627  28,5  
628  28,1  
629  27,6  
630  26,9  
631  26,0  
632  24,6  
633  22,8  
634  21,0  
635  19,5  
636  18,6  
637  18,4  
638  19,0  
639  20,1  
640  21,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
641  23,1  
642  24,9  
643  26,4  
644  27,9  
645  29,2  
646  30,4  
647  31,6  
648  32,8  
649  34,0  
650  35,1  
651  36,3  
652  37,4  
653  38,6  
654  39,6  
655  40,6  
656  41,6  
657  42,4  
658  43,0  
659  43,6  
660  44,0  
661  44,4  
662  44,8  
663  45,2  
664  45,6  
665  46,0  
666  46,5  
667  47,0  
668  47,5  
669  48,0  
670  48,6  
671  49,1  
672  49,7  
673  50,2  
674  50,8  
675  51,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
676  51,8  
677  52,3  
678  52,9  
679  53,4  
680  54,0  
681  54,5  
682  55,1  
683  55,6  
684  56,2  
685  56,7  
686  57,3  
687  57,9  
688  58,4  
689  58,8  
690  58,9  
691  58,4  
692  58,1  
693  57,6  
694  56,9  
695  56,3  
696  55,7  
697  55,3  
698  55,0  
699  54,7  
700  54,5  
701  54,4  
702  54,3  
703  54,2  
704  54,1  
705  53,8  
706  53,5  
707  53,0  
708  52,6  
709  52,2  
710  51,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
711  51,7  
712  51,7  
713  51,8  
714  52,0  
715  52,3  
716  52,6  
717  52,9  
718  53,1  
719  53,2  
720  53,3  
721  53,3  
722  53,4  
723  53,5  
724  53,7  
725  54,0  
726  54,4  
727  54,9  
728  55,6  
729  56,3  
730  57,1  
731  57,9  
732  58,8  
733  59,6  
734  60,3  
735  60,9  
736  61,3  
737  61,7  
738  61,8  
739  61,8  
740  61,6  
741  61,2  
742  60,8  
743  60,4  
744  59,9  
745  59,4LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/377
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
746  58,9  
747  58,6  
748  58,2  
749  57,9  
750  57,7  
751  57,5  
752  57,2  
753  57,0  
754  56,8  
755  56,6  
756  56,6  
757  56,7  
758  57,1  
759  57,6  
760  58,2  
761  59,0  
762  59,8  
763  60,6  
764  61,4  
765  62,2  
766  62,9  
767  63,5  
768  64,2  
769  64,4  
770  64,4  
771  64,0  
772  63,5  
773  62,9  
774  62,4  
775  62,0  
776  61,6  
777  61,4  
778  61,2  
779  61,0  
780  60,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
781  60,2  
782  59,6  
783  58,9  
784  58,1  
785  57,2  
786  56,3  
787  55,3  
788  54,4  
789  53,4  
790  52,4  
791  51,4  
792  50,4  
793  49,4  
794  48,5  
795  47,5  
796  46,5  
797  45,4  
798  44,3  
799  43,1  
800  42,0  
801  40,8  
802  39,7  
803  38,8  
804  38,1  
805  37,4  
806  37,1  
807  36,9  
808  37,0  
809  37,5  
810  37,8  
811  38,2  
812  38,6  
813  39,1  
814  39,6  
815  40,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
816  40,7  
817  41,3  
818  41,9  
819  42,7  
820  43,4  
821  44,2  
822  45,0  
823  45,9  
824  46,8  
825  47,7  
826  48,7  
827  49,7  
828  50,6  
829  51,6  
830  52,5  
831  53,3  
832  54,1  
833  54,7  
834  55,3  
835  55,7  
836  56,1  
837  56,4  
838  56,7  
839  57,1  
840  57,5  
841  58,0  
842  58,7  
843  59,3  
844  60,0  
845  60,6  
846  61,3  
847  61,5  
848  61,5  
849  61,4  
850  61,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
851  60,5  
852  60,0  
853  59,5  
854  58,9  
855  58,4  
856  57,9  
857  57,5  
858  57,1  
859  56,7  
860  56,4  
861  56,1  
862  55,8  
863  55,5  
864  55,3  
865  55,0  
866  54,7  
867  54,4  
868  54,2  
869  54,0  
870  53,9  
871  53,7  
872  53,6  
873  53,5  
874  53,4  
875  53,3  
876  53,2  
877  53,1  
878  53,0  
879  53,0  
880  53,0  
881  53,0  
882  53,0  
883  53,0  
884  52,8  
885  52,5LT L 175/378 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
886  51,9  
887  51,1  
888  50,2  
889  49,2  
890  48,2  
891  47,3  
892  46,4  
893  45,6  
894  45,0  
895  44,3  
896  43,8  
897  43,3  
898  42,8  
899  42,4  
900  42,0  
901  41,6  
902  41,1  
903  40,3  
904  39,5  
905  38,6  
906  37,7  
907  36,7  
908  36,2  
909  36,0  
910  36,2  
911  37,0  
912  38,0  
913  39,0  
914  39,7  
915  40,2  
916  40,7  
917  41,2  
918  41,7  
919  42,2  
920  42,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
921  43,2  
922  43,6  
923  44,0  
924  44,2  
925  44,4  
926  44,5  
927  44,6  
928  44,7  
929  44,6  
930  44,5  
931  44,4  
932  44,2  
933  44,1  
934  43,7  
935  43,3  
936  42,8  
937  42,3  
938  41,6  
939  40,7  
940  39,8  
941  38,8  
942  37,8  
943  36,9  
944  36,1  
945  35,5  
946  35,0  
947  34,7  
948  34,4  
949  34,1  
950  33,9  
951  33,6  
952  33,3  
953  33,0  
954  32,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
955  32,3  
956  31,9  
957  31,5  
958  31,0  
959  30,6  
960  30,2  
961  29,7  
962  29,1  
963  28,4  
964  27,6  
965  26,8  
966  26,0  
967  25,1  
968  24,2  
969  23,3  
970  22,4  
971  21,5  
972  20,6  
973  19,7  
974  18,8  
975  17,7  
976  16,4  
977  14,9  
978  13,2  
979  11,3  
980  9,4  
981  7,5  
982  5,6  
983  3,7  
984  1,9  
985  1,0  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/379
 
5. WLTC 2 klas ės transporto priemon ėms 
A1/3 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio faz ė (Low  2 )
 
A1/4 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  2 )
LT L 175/380 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A1/5 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio faz ė (High  2 )
 
A1/6 pav.  
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio faz ė (Extra High  2 )
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/381
 
A1/3 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio faz ė (Low  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,0  
13 1,2  
14 2,6  
15 4,9  
16 7,3  
17 9,4  
18 11,4  
19 12,7  
20 13,3  
21 13,4  
22 13,3  
23 13,1  
24 12,5  
25 11,1  
26 8,9  
27 6,2  
28 3,8  
29 1,8  
30 0,0  
31 0,0  
32 0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
33 0,0  
34 1,5  
35 2,8  
36 3,6  
37 4,5  
38 5,3  
39 6,0  
40 6,6  
41 7,3  
42 7,9  
43 8,6  
44 9,3  
45 10  
46 10,8  
47 11,6  
48 12,4  
49 13,2  
50 14,2  
51 14,8  
52 14,7  
53 14,4  
54 14,1  
55 13,6  
56 13,0  
57 12,4  
58 11,8  
59 11,2  
60 10,6  
61 9,9  
62 9,0  
63 8,2  
64 7,0  
65 4,8  
66 2,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
67 0,0  
68 0,0  
69 0,0  
70 0,0  
71 0,0  
72 0,0  
73 0,0  
74 0,0  
75 0,0  
76 0,0  
77 0,0  
78 0,0  
79 0,0  
80 0,0  
81 0,0  
82 0,0  
83 0,0  
84 0,0  
85 0,0  
86 0,0  
87 0,0  
88 0,0  
89 0,0  
90 0,0  
91 0,0  
92 0,0  
93 0,0  
94 0,0  
95 0,0  
96 0,0  
97 0,0  
98 0,0  
99 0,0  
100  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
101  0,0  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,8  
108  1,4  
109  2,3  
110  3,5  
111  4,7  
112  5,9  
113  7,4  
114  9,2  
115  11,7  
116  13,5  
117  15,0  
118  16,2  
119  16,8  
120  17,5  
121  18,8  
122  20,3  
123  22,0  
124  23,6  
125  24,8  
126  25,6  
127  26,3  
128  27,2  
129  28,3  
130  29,6  
131  30,9  
132  32,2  
133  33,4  
134  35,1LT L 175/382 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
135  37,2  
136  38,7  
137  39,0  
138  40,1  
139  40,4  
140  39,7  
141  36,8  
142  35,1  
143  32,2  
144  31,1  
145  30,8  
146  29,7  
147  29,4  
148  29,0  
149  28,5  
150  26,0  
151  23,4  
152  20,7  
153  17,4  
154  15,2  
155  13,5  
156  13,0  
157  12,4  
158  12,3  
159  12,2  
160  12,3  
161  12,4  
162  12,5  
163  12,7  
164  12,8  
165  13,2  
166  14,3  
167  16,5  
168  19,4  
169  21,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
170  23,1  
171  23,5  
172  24,2  
173  24,8  
174  25,4  
175  25,8  
176  26,5  
177  27,2  
178  28,3  
179  29,9  
180  32,4  
181  35,1  
182  37,5  
183  39,2  
184  40,5  
185  41,4  
186  42,0  
187  42,5  
188  43,2  
189  44,4  
190  45,9  
191  47,6  
192  49,0  
193  50,0  
194  50,2  
195  50,1  
196  49,8  
197  49,4  
198  48,9  
199  48,5  
200  48,3  
201  48,2  
202  47,9  
203  47,1  
204  45,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
205  43,2  
206  40,6  
207  38,5  
208  36,9  
209  35,9  
210  35,3  
211  34,8  
212  34,5  
213  34,2  
214  34,0  
215  33,8  
216  33,6  
217  33,5  
218  33,5  
219  33,4  
220  33,3  
221  33,3  
222  33,2  
223  33,1  
224  33,0  
225  32,9  
226  32,8  
227  32,7  
228  32,5  
229  32,3  
230  31,8  
231  31,4  
232  30,9  
233  30,6  
234  30,6  
235  30,7  
236  32,0  
237  33,5  
238  35,8  
239  37,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
240  38,8  
241  39,6  
242  40,1  
243  40,9  
244  41,8  
245  43,3  
246  44,7  
247  46,4  
248  47,9  
249  49,6  
250  49,6  
251  48,8  
252  48,0  
253  47,5  
254  47,1  
255  46,9  
256  45,8  
257  45,8  
258  45,8  
259  45,9  
260  46,2  
261  46,4  
262  46,6  
263  46,8  
264  47,0  
265  47,3  
266  47,5  
267  47,9  
268  48,3  
269  48,3  
270  48,2  
271  48,0  
272  47,7  
273  47,2  
274  46,5LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/383
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
275  45,2  
276  43,7  
277  42,0  
278  40,4  
279  39,0  
280  37,7  
281  36,4  
282  35,2  
283  34,3  
284  33,8  
285  33,3  
286  32,5  
287  30,9  
288  28,6  
289  25,9  
290  23,1  
291  20,1  
292  17,3  
293  15,1  
294  13,7  
295  13,4  
296  13,9  
297  15,0  
298  16,3  
299  17,4  
300  18,2  
301  18,6  
302  19,0  
303  19,4  
304  19,8  
305  20,1  
306  20,5  
307  20,2  
308  18,6  
309  16,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
310  14,4  
311  13,4  
312  12,9  
313  12,7  
314  12,4  
315  12,4  
316  12,8  
317  14,1  
318  16,2  
319  18,8  
320  21,9  
321  25,0  
322  28,4  
323  31,3  
324  34,0  
325  34,6  
326  33,9  
327  31,9  
328  30,0  
329  29,0  
330  27,9  
331  27,1  
332  26,4  
333  25,9  
334  25,5  
335  25,0  
336  24,6  
337  23,9  
338  23,0  
339  21,8  
340  20,7  
341  19,6  
342  18,7  
343  18,1  
344  17,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
345  16,7  
346  15,4  
347  13,6  
348  11,2  
349  8,6  
350  6,0  
351  3,1  
352  1,2  
353  0,0  
354  0,0  
355  0,0  
356  0,0  
357  0,0  
358  0,0  
359  0,0  
360  1,4  
361  3,2  
362  5,6  
363  8,1  
364  10,3  
365  12,1  
366  12,6  
367  13,6  
368  14,5  
369  15,6  
370  16,8  
371  18,2  
372  19,6  
373  20,9  
374  22,3  
375  23,8  
376  25,4  
377  27,0  
378  28,6  
379  30,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
380  31,2  
381  31,2  
382  30,7  
383  29,5  
384  28,6  
385  27,7  
386  26,9  
387  26,1  
388  25,4  
389  24,6  
390  23,6  
391  22,6  
392  21,7  
393  20,7  
394  19,8  
395  18,8  
396  17,7  
397  16,6  
398  15,6  
399  14,8  
400  14,3  
401  13,8  
402  13,4  
403  13,1  
404  12,8  
405  12,3  
406  11,6  
407  10,5  
408  9,0  
409  7,2  
410  5,2  
411  2,9  
412  1,2  
413  0,0  
414  0,0LT L 175/384 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
415  0,0  
416  0,0  
417  0,0  
418  0,0  
419  0,0  
420  0,0  
421  0,0  
422  0,0  
423  0,0  
424  0,0  
425  0,0  
426  0,0  
427  0,0  
428  0,0  
429  0,0  
430  0,0  
431  0,0  
432  0,0  
433  0,0  
434  0,0  
435  0,0  
436  0,0  
437  0,0  
438  0,0  
439  0,0  
440  0,0  
441  0,0  
442  0,0  
443  0,0  
444  0,0  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
450  0,0  
451  0,0  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  1,4  
482  2,5  
483  5,2  
484  7,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
485  10,3  
486  12,7  
487  15,0  
488  17,4  
489  19,7  
490  21,9  
491  24,1  
492  26,2  
493  28,1  
494  29,7  
495  31,3  
496  33,0  
497  34,7  
498  36,3  
499  38,1  
500  39,4  
501  40,4  
502  41,2  
503  42,1  
504  43,2  
505  44,3  
506  45,7  
507  45,4  
508  44,5  
509  42,5  
510  39,5  
511  36,5  
512  33,5  
513  30,4  
514  27,0  
515  23,6  
516  21,0  
517  19,5  
518  17,6  
519  16,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
520  14,5  
521  13,5  
522  13,7  
523  16,0  
524  18,1  
525  20,8  
526  21,5  
527  22,5  
528  23,4  
529  24,5  
530  25,6  
531  26,0  
532  26,5  
533  26,9  
534  27,3  
535  27,9  
536  30,3  
537  33,2  
538  35,4  
539  38,0  
540  40,1  
541  42,7  
542  44,5  
543  46,3  
544  47,6  
545  48,8  
546  49,7  
547  50,6  
548  51,4  
549  51,4  
550  50,2  
551  47,1  
552  44,5  
553  41,5  
554  38,5LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/385
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
555  35,5  
556  32,5  
557  29,5  
558  26,5  
559  23,5  
560  20,4  
561  17,5  
562  14,5  
563  11,5  
564  8,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
565  5,6  
566  2,6  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/4 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,6  
602  3,6  
603  6,3  
604  9,0  
605  11,8  
606  14,2  
607  16,6  
608  18,5  
609  20,8  
610  23,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
611  26,9  
612  30,3  
613  32,8  
614  34,1  
615  34,2  
616  33,6  
617  32,1  
618  30,0  
619  27,5  
620  25,1  
621  22,8  
622  20,5  
623  17,9  
624  15,1  
625  13,4  
626  12,8  
627  13,7  
628  16,0  
629  18,1  
630  20,8  
631  23,7  
632  26,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
633  29,3  
634  32,0  
635  34,5  
636  36,8  
637  38,6  
638  39,8  
639  40,6  
640  41,1  
641  41,9  
642  42,8  
643  44,3  
644  45,7  
645  47,4  
646  48,9  
647  50,6  
648  52,0  
649  53,7  
650  55,0  
651  56,8  
652  58,0  
653  59,8  
654  61,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
655  62,4  
656  63,0  
657  63,5  
658  63,0  
659  62,0  
660  60,4  
661  58,6  
662  56,7  
663  55,0  
664  53,7  
665  52,7  
666  51,9  
667  51,4  
668  51,0  
669  50,7  
670  50,6  
671  50,8  
672  51,2  
673  51,7  
674  52,3  
675  53,1  
676  53,8LT L 175/386 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
677  54,5  
678  55,1  
679  55,9  
680  56,5  
681  57,1  
682  57,8  
683  58,5  
684  59,3  
685  60,2  
686  61,3  
687  62,4  
688  63,4  
689  64,4  
690  65,4  
691  66,3  
692  67,2  
693  68,0  
694  68,8  
695  69,5  
696  70,1  
697  70,6  
698  71,0  
699  71,6  
700  72,2  
701  72,8  
702  73,5  
703  74,1  
704  74,3  
705  74,3  
706  73,7  
707  71,9  
708  70,5  
709  68,9  
710  67,4  
711  66,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
712  64,7  
713  63,7  
714  62,9  
715  62,2  
716  61,7  
717  61,2  
718  60,7  
719  60,3  
720  59,9  
721  59,6  
722  59,3  
723  59,0  
724  58,6  
725  58,0  
726  57,5  
727  56,9  
728  56,3  
729  55,9  
730  55,6  
731  55,3  
732  55,1  
733  54,8  
734  54,6  
735  54,5  
736  54,3  
737  53,9  
738  53,4  
739  52,6  
740  51,5  
741  50,2  
742  48,7  
743  47,0  
744  45,1  
745  43,0  
746  40,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
747  38,1  
748  35,4  
749  32,7  
750  30,0  
751  27,5  
752  25,3  
753  23,4  
754  22,0  
755  20,8  
756  19,8  
757  18,9  
758  18,0  
759  17,0  
760  16,1  
761  15,5  
762  14,4  
763  14,9  
764  15,9  
765  17,1  
766  18,3  
767  19,4  
768  20,4  
769  21,2  
770  21,9  
771  22,7  
772  23,4  
773  24,2  
774  24,3  
775  24,2  
776  24,1  
777  23,8  
778  23,0  
779  22,6  
780  21,7  
781  21,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
782  20,3  
783  19,1  
784  18,1  
785  16,9  
786  16,0  
787  14,8  
788  14,5  
789  13,7  
790  13,5  
791  12,9  
792  12,7  
793  12,5  
794  12,5  
795  12,6  
796  13,0  
797  13,6  
798  14,6  
799  15,7  
800  17,1  
801  18,7  
802  20,2  
803  21,9  
804  23,6  
805  25,4  
806  27,1  
807  28,9  
808  30,4  
809  32,0  
810  33,4  
811  35,0  
812  36,4  
813  38,1  
814  39,7  
815  41,6  
816  43,3LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/387
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
817  45,1  
818  46,9  
819  48,7  
820  50,5  
821  52,4  
822  54,1  
823  55,7  
824  56,8  
825  57,9  
826  59,0  
827  59,9  
828  60,7  
829  61,4  
830  62,0  
831  62,5  
832  62,9  
833  63,2  
834  63,4  
835  63,7  
836  64,0  
837  64,4  
838  64,9  
839  65,5  
840  66,2  
841  67,0  
842  67,8  
843  68,6  
844  69,4  
845  70,1  
846  70,9  
847  71,7  
848  72,5  
849  73,2  
850  73,8  
851  74,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
852  74,7  
853  74,7  
854  74,6  
855  74,2  
856  73,5  
857  72,6  
858  71,8  
859  71,0  
860  70,1  
861  69,4  
862  68,9  
863  68,4  
864  67,9  
865  67,1  
866  65,8  
867  63,9  
868  61,4  
869  58,4  
870  55,4  
871  52,4  
872  50,0  
873  48,3  
874  47,3  
875  46,8  
876  46,9  
877  47,1  
878  47,5  
879  47,8  
880  48,3  
881  48,8  
882  49,5  
883  50,2  
884  50,8  
885  51,4  
886  51,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
887  51,9  
888  51,7  
889  51,2  
890  50,4  
891  49,2  
892  47,7  
893  46,3  
894  45,1  
895  44,2  
896  43,7  
897  43,4  
898  43,1  
899  42,5  
900  41,8  
901  41,1  
902  40,3  
903  39,7  
904  39,3  
905  39,2  
906  39,3  
907  39,6  
908  40,0  
909  40,7  
910  41,4  
911  42,2  
912  43,1  
913  44,1  
914  44,9  
915  45,6  
916  46,4  
917  47,0  
918  47,8  
919  48,3  
920  48,9  
921  49,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
922  49,8  
923  49,6  
924  49,3  
925  49,0  
926  48,5  
927  48,0  
928  47,5  
929  47,0  
930  46,9  
931  46,8  
932  46,8  
933  46,8  
934  46,9  
935  46,9  
936  46,9  
937  46,9  
938  46,9  
939  46,8  
940  46,6  
941  46,4  
942  46,0  
943  45,5  
944  45,0  
945  44,5  
946  44,2  
947  43,9  
948  43,7  
949  43,6  
950  43,6  
951  43,5  
952  43,5  
953  43,4  
954  43,3  
955  43,1  
956  42,9LT L 175/388 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
957  42,7  
958  42,5  
959  42,4  
960  42,2  
961  42,1  
962  42,0  
963  41,8  
964  41,7  
965  41,5  
966  41,3  
967  41,1  
968  40,8  
969  40,3  
970  39,6  
971  38,5  
972  37,0  
973  35,1  
974  33,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
975  30,6  
976  27,9  
977  25,1  
978  22,0  
979  18,8  
980  15,5  
981  12,3  
982  8,8  
983  6,0  
984  3,6  
985  1,6  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/5 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio faz ė (High  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  1,1  
1028  3,0  
1029  5,7  
1030  8,4  
1031  11,1  
1032  14,0  
1033  17,0  
1034  20,1  
1035  22,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1036  23,6  
1037  24,5  
1038  24,8  
1039  25,1  
1040  25,3  
1041  25,5  
1042  25,7  
1043  25,8  
1044  25,9  
1045  26,0  
1046  26,1  
1047  26,3  
1048  26,5  
1049  26,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1050  27,1  
1051  27,5  
1052  28,0  
1053  28,6  
1054  29,3  
1055  30,4  
1056  31,8  
1057  33,7  
1058  35,8  
1059  37,8  
1060  39,5  
1061  40,8  
1062  41,8  
1063  42,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1064  43,0  
1065  43,4  
1066  44,0  
1067  44,4  
1068  45,0  
1069  45,4  
1070  46,0  
1071  46,4  
1072  47,0  
1073  47,4  
1074  48,0  
1075  48,4  
1076  49,0  
1077  49,4LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/389
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1078  50,0  
1079  50,4  
1080  50,8  
1081  51,1  
1082  51,3  
1083  51,3  
1084  51,3  
1085  51,3  
1086  51,3  
1087  51,3  
1088  51,3  
1089  51,4  
1090  51,6  
1091  51,8  
1092  52,1  
1093  52,3  
1094  52,6  
1095  52,8  
1096  52,9  
1097  53,0  
1098  53,0  
1099  53,0  
1100  53,1  
1101  53,2  
1102  53,3  
1103  53,4  
1104  53,5  
1105  53,7  
1106  55,0  
1107  56,8  
1108  58,8  
1109  60,9  
1110  63,0  
1111  65,0  
1112  66,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1113  68,6  
1114  70,1  
1115  71,5  
1116  72,8  
1117  73,9  
1118  74,9  
1119  75,7  
1120  76,4  
1121  77,1  
1122  77,6  
1123  78,0  
1124  78,2  
1125  78,4  
1126  78,5  
1127  78,5  
1128  78,6  
1129  78,7  
1130  78,9  
1131  79,1  
1132  79,4  
1133  79,8  
1134  80,1  
1135  80,5  
1136  80,8  
1137  81,0  
1138  81,2  
1139  81,3  
1140  81,2  
1141  81,0  
1142  80,6  
1143  80,0  
1144  79,1  
1145  78,0  
1146  76,8  
1147  75,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
1148  74,1  
1149  72,9  
1150  71,9  
1151  71,2  
1152  70,9  
1153  71,0  
1154  71,5  
1155  72,3  
1156  73,2  
1157  74,1  
1158  74,9  
1159  75,4  
1160  75,5  
1161  75,2  
1162  74,5  
1163  73,3  
1164  71,7  
1165  69,9  
1166  67,9  
1167  65,7  
1168  63,5  
1169  61,2  
1170  59,0  
1171  56,8  
1172  54,7  
1173  52,7  
1174  50,9  
1175  49,4  
1176  48,1  
1177  47,1  
1178  46,5  
1179  46,3  
1180  46,5  
1181  47,2  
1182  48,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1183  49,7  
1184  51,3  
1185  53,0  
1186  54,9  
1187  56,7  
1188  58,6  
1189  60,2  
1190  61,6  
1191  62,2  
1192  62,5  
1193  62,8  
1194  62,9  
1195  63,0  
1196  63,0  
1197  63,1  
1198  63,2  
1199  63,3  
1200  63,5  
1201  63,7  
1202  63,9  
1203  64,1  
1204  64,3  
1205  66,1  
1206  67,9  
1207  69,7  
1208  71,4  
1209  73,1  
1210  74,7  
1211  76,2  
1212  77,5  
1213  78,6  
1214  79,7  
1215  80,6  
1216  81,5  
1217  82,2LT L 175/390 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1218  83,0  
1219  83,7  
1220  84,4  
1221  84,9  
1222  85,1  
1223  85,2  
1224  84,9  
1225  84,4  
1226  83,6  
1227  82,7  
1228  81,5  
1229  80,1  
1230  78,7  
1231  77,4  
1232  76,2  
1233  75,4  
1234  74,8  
1235  74,3  
1236  73,8  
1237  73,2  
1238  72,4  
1239  71,6  
1240  70,8  
1241  69,9  
1242  67,9  
1243  65,7  
1244  63,5  
1245  61,2  
1246  59,0  
1247  56,8  
1248  54,7  
1249  52,7  
1250  50,9  
1251  49,4  
1252  48,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1253  47,1  
1254  46,5  
1255  46,3  
1256  45,1  
1257  43,0  
1258  40,6  
1259  38,1  
1260  35,4  
1261  32,7  
1262  30,0  
1263  29,9  
1264  30,0  
1265  30,2  
1266  30,4  
1267  30,6  
1268  31,6  
1269  33,0  
1270  33,9  
1271  34,8  
1272  35,7  
1273  36,6  
1274  37,5  
1275  38,4  
1276  39,3  
1277  40,2  
1278  40,8  
1279  41,7  
1280  42,4  
1281  43,1  
1282  43,6  
1283  44,2  
1284  44,8  
1285  45,5  
1286  46,3  
1287  47,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1288  48,1  
1289  49,1  
1290  50,0  
1291  51,0  
1292  51,9  
1293  52,7  
1294  53,7  
1295  55,0  
1296  56,8  
1297  58,8  
1298  60,9  
1299  63,0  
1300  65,0  
1301  66,9  
1302  68,6  
1303  70,1  
1304  71,0  
1305  71,8  
1306  72,8  
1307  72,9  
1308  73,0  
1309  72,3  
1310  71,9  
1311  71,3  
1312  70,9  
1313  70,5  
1314  70,0  
1315  69,6  
1316  69,2  
1317  68,8  
1318  68,4  
1319  67,9  
1320  67,5  
1321  67,2  
1322  66,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1323  65,6  
1324  63,3  
1325  60,2  
1326  56,2  
1327  52,2  
1328  48,4  
1329  45,0  
1330  41,6  
1331  38,6  
1332  36,4  
1333  34,8  
1334  34,2  
1335  34,7  
1336  36,3  
1337  38,5  
1338  41,0  
1339  43,7  
1340  46,5  
1341  49,1  
1342  51,6  
1343  53,9  
1344  56,0  
1345  57,9  
1346  59,7  
1347  61,2  
1348  62,5  
1349  63,5  
1350  64,3  
1351  65,3  
1352  66,3  
1353  67,3  
1354  68,3  
1355  69,3  
1356  70,3  
1357  70,8LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/391
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1358  70,8  
1359  70,8  
1360  70,9  
1361  70,9  
1362  70,9  
1363  70,9  
1364  71,0  
1365  71,0  
1366  71,1  
1367  71,2  
1368  71,3  
1369  71,4  
1370  71,5  
1371  71,7  
1372  71,8  
1373  71,9  
1374  71,9  
1375  71,9  
1376  71,9  
1377  71,9  
1378  71,9  
1379  71,9  
1380  72,0  
1381  72,1  
1382  72,4  
1383  72,7  
1384  73,1  
1385  73,4  
1386  73,8  
1387  74,0  
1388  74,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1389  74,0  
1390  73,0  
1391  72,0  
1392  71,0  
1393  70,0  
1394  69,0  
1395  68,0  
1396  67,7  
1397  66,7  
1398  66,6  
1399  66,7  
1400  66,8  
1401  66,9  
1402  66,9  
1403  66,9  
1404  66,9  
1405  66,9  
1406  66,9  
1407  66,9  
1408  67,0  
1409  67,1  
1410  67,3  
1411  67,5  
1412  67,8  
1413  68,2  
1414  68,6  
1415  69,0  
1416  69,3  
1417  69,3  
1418  69,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1419  68,8  
1420  68,2  
1421  67,6  
1422  67,4  
1423  67,2  
1424  66,9  
1425  66,3  
1426  65,4  
1427  64,0  
1428  62,4  
1429  60,6  
1430  58,6  
1431  56,7  
1432  54,8  
1433  53,0  
1434  51,3  
1435  49,6  
1436  47,8  
1437  45,5  
1438  42,8  
1439  39,8  
1440  36,5  
1441  33,0  
1442  29,5  
1443  25,8  
1444  22,1  
1445  18,6  
1446  15,3  
1447  12,4  
1448  9,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1449  6,6  
1450  3,8  
1451  1,6  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0LT L 175/392 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A1/6 lentel ė 
WLTC, 2 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio faz ė (Extra High  2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1478  0,0  
1479  1,1  
1480  2,3  
1481  4,6  
1482  6,5  
1483  8,9  
1484  10,9  
1485  13,5  
1486  15,2  
1487  17,6  
1488  19,3  
1489  21,4  
1490  23,0  
1491  25,0  
1492  26,5  
1493  28,4  
1494  29,8  
1495  31,7  
1496  33,7  
1497  35,8  
1498  38,1  
1499  40,5  
1500  42,2  
1501  43,5  
1502  44,5  
1503  45,2  
1504  45,8  
1505  46,6  
1506  47,4  
1507  48,5  
1508  49,7  
1509  51,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1510  52,9  
1511  54,3  
1512  55,6  
1513  56,8  
1514  57,9  
1515  58,9  
1516  59,7  
1517  60,3  
1518  60,7  
1519  60,9  
1520  61,0  
1521  61,1  
1522  61,4  
1523  61,8  
1524  62,5  
1525  63,4  
1526  64,5  
1527  65,7  
1528  66,9  
1529  68,1  
1530  69,1  
1531  70,0  
1532  70,9  
1533  71,8  
1534  72,6  
1535  73,4  
1536  74,0  
1537  74,7  
1538  75,2  
1539  75,7  
1540  76,4  
1541  77,2  
1542  78,2  
1543  78,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1544  79,9  
1545  81,1  
1546  82,4  
1547  83,7  
1548  85,4  
1549  87,0  
1550  88,3  
1551  89,5  
1552  90,5  
1553  91,3  
1554  92,2  
1555  93,0  
1556  93,8  
1557  94,6  
1558  95,3  
1559  95,9  
1560  96,6  
1561  97,4  
1562  98,1  
1563  98,7  
1564  99,5  
1565  100,3  
1566  101,1  
1567  101,9  
1568  102,8  
1569  103,8  
1570  105,0  
1571  106,1  
1572  107,4  
1573  108,7  
1574  109,9  
1575  111,2  
1576  112,3  
1577  113,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1578  114,4  
1579  115,3  
1580  116,1  
1581  116,8  
1582  117,4  
1583  117,7  
1584  118,2  
1585  118,1  
1586  117,7  
1587  117,0  
1588  116,1  
1589  115,2  
1590  114,4  
1591  113,6  
1592  113,0  
1593  112,6  
1594  112,2  
1595  111,9  
1596  111,6  
1597  111,2  
1598  110,7  
1599  110,1  
1600  109,3  
1601  108,4  
1602  107,4  
1603  106,7  
1604  106,3  
1605  106,2  
1606  106,4  
1607  107,0  
1608  107,5  
1609  107,9  
1610  108,4  
1611  108,9LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/393
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1612  109,5  
1613  110,2  
1614  110,9  
1615  111,6  
1616  112,2  
1617  112,8  
1618  113,3  
1619  113,7  
1620  114,1  
1621  114,4  
1622  114,6  
1623  114,7  
1624  114,7  
1625  114,7  
1626  114,6  
1627  114,5  
1628  114,5  
1629  114,5  
1630  114,7  
1631  115,0  
1632  115,6  
1633  116,4  
1634  117,3  
1635  118,2  
1636  118,8  
1637  119,3  
1638  119,6  
1639  119,7  
1640  119,5  
1641  119,3  
1642  119,2  
1643  119,0  
1644  118,8  
1645  118,8  
1646  118,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1647  118,8  
1648  118,8  
1649  118,9  
1650  119,0  
1651  119,0  
1652  119,1  
1653  119,2  
1654  119,4  
1655  119,6  
1656  119,9  
1657  120,1  
1658  120,3  
1659  120,4  
1660  120,5  
1661  120,5  
1662  120,5  
1663  120,5  
1664  120,4  
1665  120,3  
1666  120,1  
1667  119,9  
1668  119,6  
1669  119,5  
1670  119,4  
1671  119,3  
1672  119,3  
1673  119,4  
1674  119,5  
1675  119,5  
1676  119,6  
1677  119,6  
1678  119,6  
1679  119,4  
1680  119,3  
1681  119,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1682  118,8  
1683  118,7  
1684  118,8  
1685  119,0  
1686  119,2  
1687  119,6  
1688  120,0  
1689  120,3  
1690  120,5  
1691  120,7  
1692  120,9  
1693  121,0  
1694  121,1  
1695  121,2  
1696  121,3  
1697  121,4  
1698  121,5  
1699  121,5  
1700  121,5  
1701  121,4  
1702  121,3  
1703  121,1  
1704  120,9  
1705  120,6  
1706  120,4  
1707  120,2  
1708  120,1  
1709  119,9  
1710  119,8  
1711  119,8  
1712  119,9  
1713  120,0  
1714  120,2  
1715  120,4  
1716  120,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1717  121,1  
1718  121,6  
1719  121,8  
1720  122,1  
1721  122,4  
1722  122,7  
1723  122,8  
1724  123,1  
1725  123,1  
1726  122,8  
1727  122,3  
1728  121,3  
1729  119,9  
1730  118,1  
1731  115,9  
1732  113,5  
1733  111,1  
1734  108,6  
1735  106,2  
1736  104,0  
1737  101,1  
1738  98,3  
1739  95,7  
1740  93,5  
1741  91,5  
1742  90,7  
1743  90,4  
1744  90,2  
1745  90,2  
1746  90,1  
1747  90,0  
1748  89,8  
1749  89,6  
1750  89,4  
1751  89,2LT L 175/394 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1752  88,9  
1753  88,5  
1754  88,1  
1755  87,6  
1756  87,1  
1757  86,6  
1758  86,1  
1759  85,5  
1760  85,0  
1761  84,4  
1762  83,8  
1763  83,2  
1764  82,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1765  81,9  
1766  81,1  
1767  80,0  
1768  78,7  
1769  76,9  
1770  74,6  
1771  72,0  
1772  69,0  
1773  65,6  
1774  62,1  
1775  58,5  
1776  54,7  
1777  50,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1778  47,3  
1779  43,8  
1780  40,4  
1781  37,4  
1782  34,3  
1783  31,3  
1784  28,3  
1785  25,2  
1786  22,0  
1787  18,9  
1788  16,1  
1789  13,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1790  11,1  
1791  8,9  
1792  6,9  
1793  4,9  
1794  2,8  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
6. WLTC, taikomas 3 klas ės transporto priemon ėms 
A1/7 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio faz ė (Low  3 )
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/395
 
A1/8 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  3-1 )
 
A1/9 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  3-2 )
LT L 175/396 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A1/10 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio faz ė (High  3-1 )
 
A1/11 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio faz ė (High  3-2 )
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/397
 
A1/12 pav.  
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio faz ė (Extra High  3 )
 
A1/7 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, mažo grei čio faz ė (Low  3 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
0 0,0  
1 0,0  
2 0,0  
3 0,0  
4 0,0  
5 0,0  
6 0,0  
7 0,0  
8 0,0  
9 0,0  
10 0,0  
11 0,0  
12 0,2  
13 1,7  
14 5,4  
15 9,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
16 13,1  
17 16,9  
18 21,7  
19 26,0  
20 27,5  
21 28,1  
22 28,3  
23 28,8  
24 29,1  
25 30,8  
26 31,9  
27 34,1  
28 36,6  
29 39,1  
30 41,3  
31 42,5  
32 43,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
33 43,9  
34 44,4  
35 44,5  
36 44,2  
37 42,7  
38 39,9  
39 37,0  
40 34,6  
41 32,3  
42 29,0  
43 25,1  
44 22,2  
45 20,9  
46 20,4  
47 19,5  
48 18,4  
49 17,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
50 17,8  
51 17,4  
52 15,7  
53 13,1  
54 12,1  
55 12,0  
56 12,0  
57 12,0  
58 12,3  
59 12,6  
60 14,7  
61 15,3  
62 15,9  
63 16,2  
64 17,1  
65 17,8  
66 18,1LT L 175/398 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
67 18,4  
68 20,3  
69 23,2  
70 26,5  
71 29,8  
72 32,6  
73 34,4  
74 35,5  
75 36,4  
76 37,4  
77 38,5  
78 39,3  
79 39,5  
80 39,0  
81 38,5  
82 37,3  
83 37,0  
84 36,7  
85 35,9  
86 35,3  
87 34,6  
88 34,2  
89 31,9  
90 27,3  
91 22,0  
92 17,0  
93 14,2  
94 12,0  
95 9,1  
96 5,8  
97 3,6  
98 2,2  
99 0,0  
100  0,0  
101  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
102  0,0  
103  0,0  
104  0,0  
105  0,0  
106  0,0  
107  0,0  
108  0,0  
109  0,0  
110  0,0  
111  0,0  
112  0,0  
113  0,0  
114  0,0  
115  0,0  
116  0,0  
117  0,0  
118  0,0  
119  0,0  
120  0,0  
121  0,0  
122  0,0  
123  0,0  
124  0,0  
125  0,0  
126  0,0  
127  0,0  
128  0,0  
129  0,0  
130  0,0  
131  0,0  
132  0,0  
133  0,0  
134  0,0  
135  0,0  
136  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
137  0,0  
138  0,2  
139  1,9  
140  6,1  
141  11,7  
142  16,4  
143  18,9  
144  19,9  
145  20,8  
146  22,8  
147  25,4  
148  27,7  
149  29,2  
150  29,8  
151  29,4  
152  27,2  
153  22,6  
154  17,3  
155  13,3  
156  12,0  
157  12,6  
158  14,1  
159  17,2  
160  20,1  
161  23,4  
162  25,5  
163  27,6  
164  29,5  
165  31,1  
166  32,1  
167  33,2  
168  35,2  
169  37,2  
170  38,0  
171  37,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
172  35,1  
173  31,0  
174  27,1  
175  25,3  
176  25,1  
177  25,9  
178  27,8  
179  29,2  
180  29,6  
181  29,5  
182  29,2  
183  28,3  
184  26,1  
185  23,6  
186  21,0  
187  18,9  
188  17,1  
189  15,7  
190  14,5  
191  13,7  
192  12,9  
193  12,5  
194  12,2  
195  12,0  
196  12,0  
197  12,0  
198  12,0  
199  12,5  
200  13,0  
201  14,0  
202  15,0  
203  16,5  
204  19,0  
205  21,2  
206  23,8LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/399
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
207  26,9  
208  29,6  
209  32,0  
210  35,2  
211  37,5  
212  39,2  
213  40,5  
214  41,6  
215  43,1  
216  45,0  
217  47,1  
218  49,0  
219  50,6  
220  51,8  
221  52,7  
222  53,1  
223  53,5  
224  53,8  
225  54,2  
226  54,8  
227  55,3  
228  55,8  
229  56,2  
230  56,5  
231  56,5  
232  56,2  
233  54,9  
234  52,9  
235  51,0  
236  49,8  
237  49,2  
238  48,4  
239  46,9  
240  44,3  
241  41,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
242  39,5  
243  37,0  
244  34,6  
245  32,3  
246  29,0  
247  25,1  
248  22,2  
249  20,9  
250  20,4  
251  19,5  
252  18,4  
253  17,8  
254  17,8  
255  17,4  
256  15,7  
257  14,5  
258  15,4  
259  17,9  
260  20,6  
261  23,2  
262  25,7  
263  28,7  
264  32,5  
265  36,1  
266  39,0  
267  40,8  
268  42,9  
269  44,4  
270  45,9  
271  46,0  
272  45,6  
273  45,3  
274  43,7  
275  40,8  
276  38,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
277  34,4  
278  30,9  
279  25,5  
280  21,4  
281  20,2  
282  22,9  
283  26,6  
284  30,2  
285  34,1  
286  37,4  
287  40,7  
288  44,0  
289  47,3  
290  49,2  
291  49,8  
292  49,2  
293  48,1  
294  47,3  
295  46,8  
296  46,7  
297  46,8  
298  47,1  
299  47,3  
300  47,3  
301  47,1  
302  46,6  
303  45,8  
304  44,8  
305  43,3  
306  41,8  
307  40,8  
308  40,3  
309  40,1  
310  39,7  
311  39,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
312  38,5  
313  37,4  
314  36,0  
315  34,4  
316  33,0  
317  31,7  
318  30,0  
319  28,0  
320  26,1  
321  25,6  
322  24,9  
323  24,9  
324  24,3  
325  23,9  
326  23,9  
327  23,6  
328  23,3  
329  20,5  
330  17,5  
331  16,9  
332  16,7  
333  15,9  
334  15,6  
335  15,0  
336  14,5  
337  14,3  
338  14,5  
339  15,4  
340  17,8  
341  21,1  
342  24,1  
343  25,0  
344  25,3  
345  25,5  
346  26,4LT L 175/400 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
347  26,6  
348  27,1  
349  27,7  
350  28,1  
351  28,2  
352  28,1  
353  28,0  
354  27,9  
355  27,9  
356  28,1  
357  28,2  
358  28,0  
359  26,9  
360  25,0  
361  23,2  
362  21,9  
363  21,1  
364  20,7  
365  20,7  
366  20,8  
367  21,2  
368  22,1  
369  23,5  
370  24,3  
371  24,5  
372  23,8  
373  21,3  
374  17,7  
375  14,4  
376  11,9  
377  10,2  
378  8,9  
379  8,0  
380  7,2  
381  6,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
382  4,9  
383  3,7  
384  2,3  
385  0,9  
386  0,0  
387  0,0  
388  0,0  
389  0,0  
390  0,0  
391  0,0  
392  0,5  
393  2,1  
394  4,8  
395  8,3  
396  12,3  
397  16,6  
398  20,9  
399  24,2  
400  25,6  
401  25,6  
402  24,9  
403  23,3  
404  21,6  
405  20,2  
406  18,7  
407  17,0  
408  15,3  
409  14,2  
410  13,9  
411  14,0  
412  14,2  
413  14,5  
414  14,9  
415  15,9  
416  17,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
417  18,7  
418  19,1  
419  18,8  
420  17,6  
421  16,6  
422  16,2  
423  16,4  
424  17,2  
425  19,1  
426  22,6  
427  27,4  
428  31,6  
429  33,4  
430  33,5  
431  32,8  
432  31,9  
433  31,3  
434  31,1  
435  30,6  
436  29,2  
437  26,7  
438  23,0  
439  18,2  
440  12,9  
441  7,7  
442  3,8  
443  1,3  
444  0,2  
445  0,0  
446  0,0  
447  0,0  
448  0,0  
449  0,0  
450  0,0  
451  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
452  0,0  
453  0,0  
454  0,0  
455  0,0  
456  0,0  
457  0,0  
458  0,0  
459  0,0  
460  0,0  
461  0,0  
462  0,0  
463  0,0  
464  0,0  
465  0,0  
466  0,0  
467  0,0  
468  0,0  
469  0,0  
470  0,0  
471  0,0  
472  0,0  
473  0,0  
474  0,0  
475  0,0  
476  0,0  
477  0,0  
478  0,0  
479  0,0  
480  0,0  
481  0,0  
482  0,0  
483  0,0  
484  0,0  
485  0,0  
486  0,0LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/401
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
487  0,0  
488  0,0  
489  0,0  
490  0,0  
491  0,0  
492  0,0  
493  0,0  
494  0,0  
495  0,0  
496  0,0  
497  0,0  
498  0,0  
499  0,0  
500  0,0  
501  0,0  
502  0,0  
503  0,0  
504  0,0  
505  0,0  
506  0,0  
507  0,0  
508  0,0  
509  0,0  
510  0,0  
511  0,0  
512  0,5  
513  2,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
514  6,6  
515  11,8  
516  16,8  
517  20,5  
518  21,9  
519  21,9  
520  21,3  
521  20,3  
522  19,2  
523  17,8  
524  15,5  
525  11,9  
526  7,6  
527  4,0  
528  2,0  
529  1,0  
530  0,0  
531  0,0  
532  0,0  
533  0,2  
534  1,2  
535  3,2  
536  5,2  
537  8,2  
538  13  
539  18,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
540  23,1  
541  24,5  
542  24,5  
543  24,3  
544  23,6  
545  22,3  
546  20,1  
547  18,5  
548  17,2  
549  16,3  
550  15,4  
551  14,7  
552  14,3  
553  13,7  
554  13,3  
555  13,1  
556  13,1  
557  13,3  
558  13,8  
559  14,5  
560  16,5  
561  17,0  
562  17,0  
563  17,0  
564  15,4  
565  10,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
566  4,8  
567  0,0  
568  0,0  
569  0,0  
570  0,0  
571  0,0  
572  0,0  
573  0,0  
574  0,0  
575  0,0  
576  0,0  
577  0,0  
578  0,0  
579  0,0  
580  0,0  
581  0,0  
582  0,0  
583  0,0  
584  0,0  
585  0,0  
586  0,0  
587  0,0  
588  0,0  
589  0,0  
A1/8 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  3-1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  5,2  
604  9,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
605  13,5  
606  18,1  
607  22,3  
608  26,0  
609  29,3LT L 175/402 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
610  32,8  
611  36,0  
612  39,2  
613  42,5  
614  45,7  
615  48,2  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,3  
721  20,5  
722  23,9  
723  26,0  
724  28,0  
725  31,5  
726  33,4  
727  36,0  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/403
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  20,4  
768  24,0  
769  29,0  
770  32,2  
771  36,8  
772  39,4  
773  43,2  
774  45,8  
775  49,2  
776  51,4  
777  54,2  
778  56,0  
779  58,3  
780  59,8  
781  61,7  
782  62,7  
783  63,3  
784  63,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  43,0  
803  45,0  
804  46,5  
805  48,3  
806  49,5  
807  51,2  
808  52,2  
809  51,6  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  63,9  
859  64,4  
860  65,0  
861  65,6  
862  66,6  
863  67,4  
864  68,2  
865  69,1  
866  70,0  
867  70,8  
868  71,5  
869  72,4  
870  73,0  
871  73,7  
872  74,4  
873  74,9  
874  75,3  
875  75,6  
876  75,8  
877  76,6  
878  76,5  
879  76,2  
880  75,8  
881  75,4  
882  74,8  
883  73,9  
884  72,7  
885  71,3  
886  70,4  
887  70,0  
888  70,0  
889  69,0LT L 175/404 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
890  68,0  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  46,0  
912  48,8  
913  50,1  
914  51,3  
915  54,1  
916  55,2  
917  56,2  
918  56,1  
919  56,1  
920  56,5  
921  57,5  
922  59,2  
923  60,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
924  61,8  
925  62,3  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
957  27,2  
958  25,1  
959  27,0  
960  29,8  
961  33,8  
962  37,0  
963  40,7  
964  43,0  
965  45,6  
966  46,9  
967  47,0  
968  46,9  
969  46,5  
970  45,8  
971  44,3  
972  41,3  
973  36,5  
974  31,7  
975  27,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/405
 
A1/9 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, vidutinio grei čio faz ė (Medium  3-2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
590  0,0  
591  0,0  
592  0,0  
593  0,0  
594  0,0  
595  0,0  
596  0,0  
597  0,0  
598  0,0  
599  0,0  
600  0,0  
601  1,0  
602  2,1  
603  4,8  
604  9,1  
605  14,2  
606  19,8  
607  25,5  
608  30,5  
609  34,8  
610  38,8  
611  42,9  
612  46,4  
613  48,3  
614  48,7  
615  48,5  
616  48,4  
617  48,2  
618  47,8  
619  47,0  
620  45,9  
621  44,9  
622  44,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
623  44,3  
624  44,5  
625  45,1  
626  45,7  
627  46,0  
628  46,0  
629  46,0  
630  46,1  
631  46,7  
632  47,7  
633  48,9  
634  50,3  
635  51,6  
636  52,6  
637  53,0  
638  53,0  
639  52,9  
640  52,7  
641  52,6  
642  53,1  
643  54,3  
644  55,2  
645  55,5  
646  55,9  
647  56,3  
648  56,7  
649  56,9  
650  56,8  
651  56,0  
652  54,2  
653  52,1  
654  50,1  
655  47,2  
656  43,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
657  39,2  
658  36,5  
659  34,3  
660  31,0  
661  26,0  
662  20,7  
663  15,4  
664  13,1  
665  12,0  
666  12,5  
667  14,0  
668  19,0  
669  23,2  
670  28,0  
671  32,0  
672  34,0  
673  36,0  
674  38,0  
675  40,0  
676  40,3  
677  40,5  
678  39,0  
679  35,7  
680  31,8  
681  27,1  
682  22,8  
683  21,1  
684  18,9  
685  18,9  
686  21,3  
687  23,9  
688  25,9  
689  28,4  
690  30,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
691  30,9  
692  31,1  
693  31,8  
694  32,7  
695  33,2  
696  32,4  
697  28,3  
698  25,8  
699  23,1  
700  21,8  
701  21,2  
702  21,0  
703  21,0  
704  20,9  
705  19,9  
706  17,9  
707  15,1  
708  12,8  
709  12,0  
710  13,2  
711  17,1  
712  21,1  
713  21,8  
714  21,2  
715  18,5  
716  13,9  
717  12,0  
718  12,0  
719  13,0  
720  16,0  
721  18,5  
722  20,6  
723  22,5  
724  24,0LT L 175/406 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
725  26,6  
726  29,9  
727  34,8  
728  37,8  
729  40,2  
730  41,6  
731  41,9  
732  42,0  
733  42,2  
734  42,4  
735  42,7  
736  43,1  
737  43,7  
738  44,0  
739  44,1  
740  45,3  
741  46,4  
742  47,2  
743  47,3  
744  47,4  
745  47,4  
746  47,5  
747  47,9  
748  48,6  
749  49,4  
750  49,8  
751  49,8  
752  49,7  
753  49,3  
754  48,5  
755  47,6  
756  46,3  
757  43,7  
758  39,3  
759  34,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
760  29,0  
761  23,7  
762  18,4  
763  14,3  
764  12,0  
765  12,8  
766  16,0  
767  19,1  
768  22,4  
769  25,6  
770  30,1  
771  35,3  
772  39,9  
773  44,5  
774  47,5  
775  50,9  
776  54,1  
777  56,3  
778  58,1  
779  59,8  
780  61,1  
781  62,1  
782  62,8  
783  63,3  
784  63,6  
785  64,0  
786  64,7  
787  65,2  
788  65,3  
789  65,3  
790  65,4  
791  65,7  
792  66,0  
793  65,6  
794  63,5  Laikas sek.  Greitis km/h  
795  59,7  
796  54,6  
797  49,3  
798  44,9  
799  42,3  
800  41,4  
801  41,3  
802  42,1  
803  44,7  
804  48,4  
805  51,4  
806  52,7  
807  53,0  
808  52,5  
809  51,3  
810  49,7  
811  47,4  
812  43,7  
813  39,7  
814  35,5  
815  31,1  
816  26,3  
817  21,9  
818  18,0  
819  17,0  
820  18,0  
821  21,4  
822  24,8  
823  27,9  
824  30,8  
825  33,0  
826  35,1  
827  37,1  
828  38,9  
829  41,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
830  44,0  
831  46,3  
832  47,7  
833  48,2  
834  48,7  
835  49,3  
836  49,8  
837  50,2  
838  50,9  
839  51,8  
840  52,5  
841  53,3  
842  54,5  
843  55,7  
844  56,5  
845  56,8  
846  57,0  
847  57,2  
848  57,7  
849  58,7  
850  60,1  
851  61,1  
852  61,7  
853  62,3  
854  62,9  
855  63,3  
856  63,4  
857  63,5  
858  64,5  
859  65,8  
860  66,8  
861  67,4  
862  68,8  
863  71,1  
864  72,3LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/407
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
865  72,8  
866  73,4  
867  74,6  
868  76,0  
869  76,6  
870  76,5  
871  76,2  
872  75,8  
873  75,4  
874  74,8  
875  73,9  
876  72,7  
877  71,3  
878  70,4  
879  70,0  
880  70,0  
881  69,0  
882  68,0  
883  68,0  
884  68,0  
885  68,1  
886  68,4  
887  68,6  
888  68,7  
889  68,5  
890  68,1  
891  67,3  
892  66,2  
893  64,8  
894  63,6  
895  62,6  
896  62,1  
897  61,9  
898  61,9  
899  61,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
900  61,5  
901  60,9  
902  59,7  
903  54,6  
904  49,3  
905  44,9  
906  42,3  
907  41,4  
908  41,3  
909  42,1  
910  44,7  
911  48,4  
912  51,4  
913  52,7  
914  54,0  
915  57,0  
916  58,1  
917  59,2  
918  59,0  
919  59,1  
920  59,5  
921  60,5  
922  62,3  
923  63,9  
924  65,1  
925  64,1  
926  62,7  
927  62,0  
928  61,3  
929  60,9  
930  60,5  
931  60,2  
932  59,8  
933  59,4  
934  58,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
935  57,5  
936  56,6  
937  56,0  
938  55,5  
939  55,0  
940  54,4  
941  54,1  
942  54,0  
943  53,9  
944  53,9  
945  54,0  
946  54,2  
947  55,0  
948  55,8  
949  56,2  
950  56,1  
951  55,1  
952  52,7  
953  48,4  
954  43,1  
955  37,8  
956  32,5  
957  27,2  
958  25,1  
959  26,0  
960  29,3  
961  34,6  
962  40,4  
963  45,3  
964  49,0  
965  51,1  
966  52,1  
967  52,2  
968  52,1  
969  51,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
970  50,9  
971  49,2  
972  45,9  
973  40,6  
974  35,3  
975  30,0  
976  24,7  
977  19,3  
978  16,0  
979  13,2  
980  10,7  
981  8,8  
982  7,2  
983  5,5  
984  3,2  
985  1,1  
986  0,0  
987  0,0  
988  0,0  
989  0,0  
990  0,0  
991  0,0  
992  0,0  
993  0,0  
994  0,0  
995  0,0  
996  0,0  
997  0,0  
998  0,0  
999  0,0  
1000  0,0  
1001  0,0  
1002  0,0  
1003  0,0  
1004  0,0LT L 175/408 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1005  0,0  
1006  0,0  
1007  0,0  
1008  0,0  
1009  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1010  0,0  
1011  0,0  
1012  0,0  
1013  0,0  
1014  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1015  0,0  
1016  0,0  
1017  0,0  
1018  0,0  
1019  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1020  0,0  
1021  0,0  
1022  0,0  
A1/10 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio faz ė (High  3-1 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1048  53,3  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  27,0  
1070  29,0  
1071  32,0  
1072  34,8  
1073  37,7  
1074  40,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1075  43,2  
1076  46,0  
1077  48,0  
1078  50,7  
1079  52,0  
1080  54,5  
1081  55,9  
1082  57,4  
1083  58,1  
1084  58,4  
1085  58,8  
1086  58,8  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  
1112  61,3  
1113  61,7  
1114  62,0  
1115  64,6  
1116  66,0  
1117  66,2  
1118  65,8  
1119  64,7  
1120  63,6  
1121  62,9  
1122  62,4  
1123  61,7  
1124  60,1  
1125  57,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/409
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4LT L 175/410 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  76,0  
1311  76,0  
1312  76,1  
1313  76,3  
1314  76,5  
1315  76,6  
1316  76,8  
1317  77,1  
1318  77,1  
1319  77,2  
1320  77,2  
1321  77,6  
1322  78,0  
1323  78,4  
1324  78,8  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  28,7  
1383  29,3  
1384  30,5  
1385  31,7  
1386  32,9  
1387  35,0  
1388  38,0  
1389  40,5  
1390  42,7  
1391  45,8  
1392  47,5  
1393  48,9  
1394  49,4  
1395  49,4  
1396  49,2  
1397  48,7  
1398  47,9  
1399  46,9  
1400  45,6  
1401  44,2  
1402  42,7  
1403  40,7  
1404  37,1  
1405  33,9  
1406  30,6  
1407  28,6  
1408  27,3LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/411
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1409  27,2  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0  
A1/11 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, didelio grei čio faz ė (High  3-2 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1023  0,0  
1024  0,0  
1025  0,0  
1026  0,0  
1027  0,8  
1028  3,6  
1029  8,6  
1030  14,6  
1031  20,0  
1032  24,4  
1033  28,2  
1034  31,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1035  35,0  
1036  37,6  
1037  39,7  
1038  41,5  
1039  43,6  
1040  46,0  
1041  48,4  
1042  50,5  
1043  51,9  
1044  52,6  
1045  52,8  
1046  52,9  
1047  53,1  
1048  53,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1049  53,1  
1050  52,3  
1051  50,7  
1052  48,8  
1053  46,5  
1054  43,8  
1055  40,3  
1056  36,0  
1057  30,7  
1058  25,4  
1059  21,0  
1060  16,7  
1061  13,4  
1062  12,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1063  12,1  
1064  12,8  
1065  15,6  
1066  19,9  
1067  23,4  
1068  24,6  
1069  25,2  
1070  26,4  
1071  28,8  
1072  31,8  
1073  35,3  
1074  39,5  
1075  44,5  
1076  49,3LT L 175/412 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1077  53,3  
1078  56,4  
1079  58,9  
1080  61,2  
1081  62,6  
1082  63,0  
1083  62,5  
1084  60,9  
1085  59,3  
1086  58,6  
1087  58,6  
1088  58,7  
1089  58,8  
1090  58,8  
1091  58,8  
1092  59,1  
1093  60,1  
1094  61,7  
1095  63,0  
1096  63,7  
1097  63,9  
1098  63,5  
1099  62,3  
1100  60,3  
1101  58,9  
1102  58,4  
1103  58,8  
1104  60,2  
1105  62,3  
1106  63,9  
1107  64,5  
1108  64,4  
1109  63,5  
1110  62,0  
1111  61,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1112  61,3  
1113  62,6  
1114  65,3  
1115  68,0  
1116  69,4  
1117  69,7  
1118  69,3  
1119  68,1  
1120  66,9  
1121  66,2  
1122  65,7  
1123  64,9  
1124  63,2  
1125  60,3  
1126  55,8  
1127  50,5  
1128  45,2  
1129  40,1  
1130  36,2  
1131  32,9  
1132  29,8  
1133  26,6  
1134  23,0  
1135  19,4  
1136  16,3  
1137  14,6  
1138  14,2  
1139  14,3  
1140  14,6  
1141  15,1  
1142  16,4  
1143  19,1  
1144  22,5  
1145  24,4  
1146  24,8  Laikas sek.  Greitis km/h  
1147  22,7  
1148  17,4  
1149  13,8  
1150  12,0  
1151  12,0  
1152  12,0  
1153  13,9  
1154  17,7  
1155  22,8  
1156  27,3  
1157  31,2  
1158  35,2  
1159  39,4  
1160  42,5  
1161  45,4  
1162  48,2  
1163  50,3  
1164  52,6  
1165  54,5  
1166  56,6  
1167  58,3  
1168  60,0  
1169  61,5  
1170  63,1  
1171  64,3  
1172  65,7  
1173  67,1  
1174  68,3  
1175  69,7  
1176  70,6  
1177  71,6  
1178  72,6  
1179  73,5  
1180  74,2  
1181  74,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1182  75,6  
1183  76,3  
1184  77,1  
1185  77,9  
1186  78,5  
1187  79,0  
1188  79,7  
1189  80,3  
1190  81,0  
1191  81,6  
1192  82,4  
1193  82,9  
1194  83,4  
1195  83,8  
1196  84,2  
1197  84,7  
1198  85,2  
1199  85,6  
1200  86,3  
1201  86,8  
1202  87,4  
1203  88,0  
1204  88,3  
1205  88,7  
1206  89,0  
1207  89,3  
1208  89,8  
1209  90,2  
1210  90,6  
1211  91,0  
1212  91,3  
1213  91,6  
1214  91,9  
1215  92,2  
1216  92,8LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/413
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1217  93,1  
1218  93,3  
1219  93,5  
1220  93,7  
1221  93,9  
1222  94,0  
1223  94,1  
1224  94,3  
1225  94,4  
1226  94,6  
1227  94,7  
1228  94,8  
1229  95,0  
1230  95,1  
1231  95,3  
1232  95,4  
1233  95,6  
1234  95,7  
1235  95,8  
1236  96,0  
1237  96,1  
1238  96,3  
1239  96,4  
1240  96,6  
1241  96,8  
1242  97,0  
1243  97,2  
1244  97,3  
1245  97,4  
1246  97,4  
1247  97,4  
1248  97,4  
1249  97,3  
1250  97,3  
1251  97,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1252  97,3  
1253  97,2  
1254  97,1  
1255  97,0  
1256  96,9  
1257  96,7  
1258  96,4  
1259  96,1  
1260  95,7  
1261  95,5  
1262  95,3  
1263  95,2  
1264  95,0  
1265  94,9  
1266  94,7  
1267  94,5  
1268  94,4  
1269  94,4  
1270  94,3  
1271  94,3  
1272  94,1  
1273  93,9  
1274  93,4  
1275  92,8  
1276  92,0  
1277  91,3  
1278  90,6  
1279  90,0  
1280  89,3  
1281  88,7  
1282  88,1  
1283  87,4  
1284  86,7  
1285  86,0  
1286  85,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1287  84,7  
1288  84,1  
1289  83,5  
1290  82,9  
1291  82,3  
1292  81,7  
1293  81,1  
1294  80,5  
1295  79,9  
1296  79,4  
1297  79,1  
1298  78,8  
1299  78,5  
1300  78,2  
1301  77,9  
1302  77,6  
1303  77,3  
1304  77,0  
1305  76,7  
1306  76,0  
1307  76,0  
1308  76,0  
1309  75,9  
1310  75,9  
1311  75,8  
1312  75,7  
1313  75,5  
1314  75,2  
1315  75,0  
1316  74,7  
1317  74,1  
1318  73,7  
1319  73,3  
1320  73,5  
1321  74,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1322  74,9  
1323  76,1  
1324  77,7  
1325  79,2  
1326  80,3  
1327  80,8  
1328  81,0  
1329  81,0  
1330  81,0  
1331  81,0  
1332  81,0  
1333  80,9  
1334  80,6  
1335  80,3  
1336  80,0  
1337  79,9  
1338  79,8  
1339  79,8  
1340  79,8  
1341  79,9  
1342  80,0  
1343  80,4  
1344  80,8  
1345  81,2  
1346  81,5  
1347  81,6  
1348  81,6  
1349  81,4  
1350  80,7  
1351  79,6  
1352  78,2  
1353  76,8  
1354  75,3  
1355  73,8  
1356  72,1LT L 175/414 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1357  70,2  
1358  68,2  
1359  66,1  
1360  63,8  
1361  61,6  
1362  60,2  
1363  59,8  
1364  60,4  
1365  61,8  
1366  62,6  
1367  62,7  
1368  61,9  
1369  60,0  
1370  58,4  
1371  57,8  
1372  57,8  
1373  57,8  
1374  57,3  
1375  56,2  
1376  54,3  
1377  50,8  
1378  45,5  
1379  40,2  
1380  34,9  
1381  29,6  
1382  27,3  
1383  29,3  
1384  32,9  
1385  35,6  
1386  36,7  
1387  37,6  Laikas sek.  Greitis km/h  
1388  39,4  
1389  42,5  
1390  46,5  
1391  50,2  
1392  52,8  
1393  54,3  
1394  54,9  
1395  54,9  
1396  54,7  
1397  54,1  
1398  53,2  
1399  52,1  
1400  50,7  
1401  49,1  
1402  47,4  
1403  45,2  
1404  41,8  
1405  36,5  
1406  31,2  
1407  27,6  
1408  26,9  
1409  27,3  
1410  27,5  
1411  27,4  
1412  27,1  
1413  26,7  
1414  26,8  
1415  28,2  
1416  31,1  
1417  34,8  
1418  38,4  Laikas sek.  Greitis km/h  
1419  40,9  
1420  41,7  
1421  40,9  
1422  38,3  
1423  35,3  
1424  34,3  
1425  34,6  
1426  36,3  
1427  39,5  
1428  41,8  
1429  42,5  
1430  41,9  
1431  40,1  
1432  36,6  
1433  31,3  
1434  26,0  
1435  20,6  
1436  19,1  
1437  19,7  
1438  21,1  
1439  22,0  
1440  22,1  
1441  21,4  
1442  19,6  
1443  18,3  
1444  18,0  
1445  18,3  
1446  18,5  
1447  17,9  
1448  15,0  
1449  9,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1450  4,6  
1451  1,2  
1452  0,0  
1453  0,0  
1454  0,0  
1455  0,0  
1456  0,0  
1457  0,0  
1458  0,0  
1459  0,0  
1460  0,0  
1461  0,0  
1462  0,0  
1463  0,0  
1464  0,0  
1465  0,0  
1466  0,0  
1467  0,0  
1468  0,0  
1469  0,0  
1470  0,0  
1471  0,0  
1472  0,0  
1473  0,0  
1474  0,0  
1475  0,0  
1476  0,0  
1477  0,0LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/415
 
A1/12 lentel ė 
WLTC, 3 klas ės transporto priemon ės, labai didelio grei čio faz ė (Extra High  3 ) 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1478  0,0  
1479  2,2  
1480  4,4  
1481  6,3  
1482  7,9  
1483  9,2  
1484  10,4  
1485  11,5  
1486  12,9  
1487  14,7  
1488  17,0  
1489  19,8  
1490  23,1  
1491  26,7  
1492  30,5  
1493  34,1  
1494  37,5  
1495  40,6  
1496  43,3  
1497  45,7  
1498  47,7  
1499  49,3  
1500  50,5  
1501  51,3  
1502  52,1  
1503  52,7  
1504  53,4  
1505  54,0  
1506  54,5  
1507  55,0  
1508  55,6  
1509  56,3  Laikas sek.  Greitis km/h  
1510  57,2  
1511  58,5  
1512  60,2  
1513  62,3  
1514  64,7  
1515  67,1  
1516  69,2  
1517  70,7  
1518  71,9  
1519  72,7  
1520  73,4  
1521  73,8  
1522  74,1  
1523  74,0  
1524  73,6  
1525  72,5  
1526  70,8  
1527  68,6  
1528  66,2  
1529  64,0  
1530  62,2  
1531  60,9  
1532  60,2  
1533  60,0  
1534  60,4  
1535  61,4  
1536  63,2  
1537  65,6  
1538  68,4  
1539  71,6  
1540  74,9  
1541  78,4  
1542  81,8  
1543  84,9  Laikas sek.  Greitis km/h  
1544  87,4  
1545  89,0  
1546  90,0  
1547  90,6  
1548  91,0  
1549  91,5  
1550  92,0  
1551  92,7  
1552  93,4  
1553  94,2  
1554  94,9  
1555  95,7  
1556  96,6  
1557  97,7  
1558  98,9  
1559  100,4  
1560  102,0  
1561  103,6  
1562  105,2  
1563  106,8  
1564  108,5  
1565  110,2  
1566  111,9  
1567  113,7  
1568  115,3  
1569  116,8  
1570  118,2  
1571  119,5  
1572  120,7  
1573  121,8  
1574  122,6  
1575  123,2  
1576  123,6  
1577  123,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1578  123,6  
1579  123,3  
1580  123,0  
1581  122,5  
1582  122,1  
1583  121,5  
1584  120,8  
1585  120,0  
1586  119,1  
1587  118,1  
1588  117,1  
1589  116,2  
1590  115,5  
1591  114,9  
1592  114,5  
1593  114,1  
1594  113,9  
1595  113,7  
1596  113,3  
1597  112,9  
1598  112,2  
1599  111,4  
1600  110,5  
1601  109,5  
1602  108,5  
1603  107,7  
1604  107,1  
1605  106,6  
1606  106,4  
1607  106,2  
1608  106,2  
1609  106,2  
1610  106,4  
1611  106,5LT L 175/416 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1612  106,8  
1613  107,2  
1614  107,8  
1615  108,5  
1616  109,4  
1617  110,5  
1618  111,7  
1619  113,0  
1620  114,1  
1621  115,1  
1622  115,9  
1623  116,5  
1624  116,7  
1625  116,6  
1626  116,2  
1627  115,2  
1628  113,8  
1629  112,0  
1630  110,1  
1631  108,3  
1632  107,0  
1633  106,1  
1634  105,8  
1635  105,7  
1636  105,7  
1637  105,6  
1638  105,3  
1639  104,9  
1640  104,4  
1641  104,0  
1642  103,8  
1643  103,9  
1644  104,4  
1645  105,1  
1646  106,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1647  107,2  
1648  108,5  
1649  109,9  
1650  111,3  
1651  112,7  
1652  113,9  
1653  115,0  
1654  116,0  
1655  116,8  
1656  117,6  
1657  118,4  
1658  119,2  
1659  120,0  
1660  120,8  
1661  121,6  
1662  122,3  
1663  123,1  
1664  123,8  
1665  124,4  
1666  125,0  
1667  125,4  
1668  125,8  
1669  126,1  
1670  126,4  
1671  126,6  
1672  126,7  
1673  126,8  
1674  126,9  
1675  126,9  
1676  126,9  
1677  126,8  
1678  126,6  
1679  126,3  
1680  126,0  
1681  125,7  Laikas sek.  Greitis km/h  
1682  125,6  
1683  125,6  
1684  125,8  
1685  126,2  
1686  126,6  
1687  127,0  
1688  127,4  
1689  127,6  
1690  127,8  
1691  127,9  
1692  128,0  
1693  128,1  
1694  128,2  
1695  128,3  
1696  128,4  
1697  128,5  
1698  128,6  
1699  128,6  
1700  128,5  
1701  128,3  
1702  128,1  
1703  127,9  
1704  127,6  
1705  127,4  
1706  127,2  
1707  127,0  
1708  126,9  
1709  126,8  
1710  126,7  
1711  126,8  
1712  126,9  
1713  127,1  
1714  127,4  
1715  127,7  
1716  128,1  Laikas sek.  Greitis km/h  
1717  128,5  
1718  129,0  
1719  129,5  
1720  130,1  
1721  130,6  
1722  131,0  
1723  131,2  
1724  131,3  
1725  131,2  
1726  130,7  
1727  129,8  
1728  128,4  
1729  126,5  
1730  124,1  
1731  121,6  
1732  119,0  
1733  116,5  
1734  114,1  
1735  111,8  
1736  109,5  
1737  107,1  
1738  104,8  
1739  102,5  
1740  100,4  
1741  98,6  
1742  97,2  
1743  95,9  
1744  94,8  
1745  93,8  
1746  92,8  
1747  91,8  
1748  91,0  
1749  90,2  
1750  89,6  
1751  89,1LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/417
 
Laikas sek.  Greitis km/h  
1752  88,6  
1753  88,1  
1754  87,6  
1755  87,1  
1756  86,6  
1757  86,1  
1758  85,5  
1759  85,0  
1760  84,4  
1761  83,8  
1762  83,2  
1763  82,6  
1764  82,0  Laikas sek.  Greitis km/h  
1765  81,3  
1766  80,4  
1767  79,1  
1768  77,4  
1769  75,1  
1770  72,3  
1771  69,1  
1772  65,9  
1773  62,7  
1774  59,7  
1775  57,0  
1776  54,6  
1777  52,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1778  49,7  
1779  46,8  
1780  43,5  
1781  39,9  
1782  36,4  
1783  33,2  
1784  30,5  
1785  28,3  
1786  26,3  
1787  24,4  
1788  22,5  
1789  20,5  
1790  18,2  Laikas sek.  Greitis km/h  
1791  15,5  
1792  12,3  
1793  8,7  
1794  5,2  
1795  0,0  
1796  0,0  
1797  0,0  
1798  0,0  
1799  0,0  
1800  0,0  
7. Ciklo identifikavimas  
Siekiant įsitikinti, ar buvo pasirinkta teisinga ciklo versija arba bandym ų stendo valdymo sistemoje buvo 
įdiegtas teisingas ciklas, remiamasi A1/13 lentel ėje pateikiamomis ciklo fazi ų ir viso ciklo transporto priemon ės 
grei čio ver čių kontrolin ėmis sumomis.  
A1/13 lentel ė 
1 Hz kontrolin ės sumos  
Transporto priemon ės klas ė Ciklo faz ė 1 Hz tikslin ės transporto priemon ės 
grei čių kontrolin ė suma  
1 klas ė Mažas greitis  11 988,4  
Vidutinis greitis  17 162,8  
Iš viso  29 151,2  
2 klas ė Mažas greitis  11 162,2  
Vidutinis greitis  17 054,3  
Didelis greitis  24 450,6  
Labai didelis greitis  28 869,8  
Iš viso  81 536,9  
3-1 klas ė Mažas greitis  11 140,3  
Vidutinis greitis  16 995,7  
Didelis greitis  25 646,0  
Labai didelis greitis  29 714,9  
Iš viso  83 496,9LT L 175/418 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Transporto priemon ės klas ė Ciklo faz ė 1 Hz tikslin ės transporto priemon ės 
grei čių kontrolin ė suma  
3-2 klas ė Mažas greitis  11 140,3  
Vidutinis greitis  17 121,2  
Didelis greitis  25 782,2  
Labai didelis greitis  29 714,9  
Iš viso  83 758,6  
8. Ciklo modifikavimas  
Šio papildomo priedo 8 dalis netaikoma OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC-FCHV.  
8.1. Bendrosios pastabos  
Važiuojamas ciklas priklauso nuo bandomosios transporto priemon ės vardin ės galios ir parengtos naudoti 
transporto priemon ės mas ės (W/kg) bei jos didžiausiojo grei čio, v  max , km/h santykio.  
Važiavimo problem ų gali kilti transporto priemon ėms, kuri ų galios ir mas ės santykis artimas 1 ir 2 klasi ų arba 
2 ir 3 klasi ų transporto priemoni ų ribinei vertei, arba labai mažos galios 1 klas ės transporto priemon ėms. 
Kadangi šios problemos daugiausia siejasi su ciklo faz ėmis, kai derinamas didelis transporto priemon ės greitis ir 
stiprus greit ėjimas, o ne su didžiausiuoju ciklo grei čiu, važiavimo savyb ėms gerinti taikoma mažinimo proce ­
dūra. 
8.2. Šiuose punktuose aprašytas ciklo profilio modifikavimo metodas taikant mažinimo proced ūrą. 
8.2.1. Mažinimo proced ūra 1 klas ės transporto priemon ėms 
A1/14 paveiksle kaip pavyzdys pateikta sumažinta 1 klas ės WLTC vidutinio grei čio faz ė. 
A1/14 pav.  
Sumažinta 1 klas ės WLTC vidutinio grei čio faz ė
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/419
 
Taikant 1 klas ės cikl ą mažinimo laikas yra laikas tarp 651-os ir 906-os sekundži ų. Šiuo laiku pirminio ciklo 
greitinimas apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 651-os ir 906-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 651-os ir 848-os sekundži ų. Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai ­ 
čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
su i = nuo 651 iki 847  
kai i = 651,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 907- ą sekund ę b ūtų pasiektas pirminis transporto priemon ės greitis, pagal ši ą lygt į apskai čiuojamas 
lėtinimo koregavimo koeficientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_848 Ä 36,7 
v orig_848 Ä 36,7  
čia 36,7 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 907- ą sekund ę. 
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 849-os ir 906-os sekundži ų v ėliau apskai čiuojamas pagal ši ą 
lygt į: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
kai i = nuo 849 iki 906.  
8.2.2. Mažinimo proced ūra, taikoma 2 klas ės transporto priemon ėms 
Kadangi važiavimo problemos išskirtinai susijusios su 2 ir 3 klas ės cikl ų labai didelio grei čio faz ėmis, maži ­
nimas susij ęs su tomis labai didelio grei čio fazi ų dalimis, kuriose pasireiškia važiavimo problemos (žr. A1/15 
pav.).LT L 175/420 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A1/15 pav.  
Sumažinta 2 klas ės WLTC labai didelio grei čio faz ė
 
2 klas ės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 520-os ir 1 742-os sekundži ų. Šiuo laiku pirminio ciklo 
greitinimas apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 1 520-os ir 1 742-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 520-os ir 1 725-os sekundži ų. 1 725-a sekund ė yra laikas, kai labai 
didelio grei čio faz ėje pasiekiamas didžiausiasis greitis. Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai čiuojamas pagal 
šią lygt į: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6  
kai i = 1520 iki 1724.  
kai i = 1520,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 1 743- ą sekund ę b ūtų pasiektas pirminis transporto priemon ės greitis, pagal ši ą lygt į apskai čiuojamas 
lėtinimo koregavimo koeficientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_1725 Ä 90,4 
v orig_1725 Ä 90,4  
90,4 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 1 743- ą sekund ę.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/421
 
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 1 726-os ir 1 742-os sekundži ų v ėliau apskai čiuojamas pagal ši ą 
lygt į: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
kai i = nuo 1726 iki 1742.  
8.2.3. Mažinimo proced ūra, taikoma 3 klas ės transporto priemon ėms 
A1/16 paveiksle kaip pavyzdys pateikta sumažinta 3 klas ės WLTC labai didelio grei čio faz ė. 
A1/16 pav.  
Sumažinta 3 klas ės WLTC labai didelio grei čio faz ė
 
3 klas ės cikle mažinimo laikas yra laikas tarp 1 533-os ir 1 762-os sekundži ų. Šiuo laiku pirminio ciklo 
greitinimas apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
a orig  i ¼ v iþ1 Ä v i 
3,6 
čia: 
v i yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
i yra laikas tarp 1 533-os ir 1 762-os sekundži ų. 
Mažinimas pirmiausia taikomas tarp 1 533-os ir 1 724-os sekundži ų. 1 724-a sekund ė yra laikas, kai labai 
didelio grei čio faz ėje pasiekiamas didžiausiasis greitis. Sumažinto grei čio grafikas v ėliau apskai čiuojamas pagal 
šią lygt į: 
v dsc  iþ1 ¼ v dsc  i þ a orig  i Ü ð1 Ä f dsc Þ Ü 3,6LT L 175/422 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
kai i = nuo 1533 iki 1723  
kai i = 1533,  v dsc  i ¼ v orig  i 
Kad 1 763- ą sekund ę b ūtų pasiektas pirminis transporto priemon ės greitis, pagal ši ą lygt į apskai čiuojamas 
lėtinimo koregavimo koeficientas: 
f corr_dec ¼ v dsc_1724 Ä 82,6 
v orig_1724 Ä 82,6  
82,6 km/h yra pirminis transporto priemon ės greitis 1 763- ą sekund ę. 
Sumažintas transporto priemon ės greitis tarp 1 725-os ir 1 762-os sekundži ų v ėliau apskai čiuojamas pagal ši ą 
lygt į: 
v dsc  i ¼ v dsc  iÄ1 þ a orig  iÄ1 Ü f corr_dec Ü 3,6  
kai i = nuo 1725 iki 1762.  
8.3. Mažinimo koeficiento nustatymas  
Mažinimo koeficientas f  dsc , yra santykio r  max tarp didžiausios reikalaujamos ciklo fazi ų, kuriose bus atliekamas 
mažinimas, galios ir vardin ės transporto priemon ės galios funkcija, P  rated . 
Didžiausioji reikalaujama galia P  req,max,i  (kW) yra susijusi su specifiniu laiku i ir atitinkamu transporto prie ­
mon ės grei čiu v  i ciklo trasoje ir apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
P req;max;i ¼ Ê 
ðf 0 Ü v i Þ þ ðf 1 Ü v 2 
i Þ þ ðf 2 Ü v 3 
i Þ þ ð1,03 Ü TM Ü v i Ü a i Þ Ì 
3 600  
čia: 
f 0 , f 1 , f 2 yra taikomi kelio apkrovos koeficientai, atitinkamai N, N/(km/h) ir N/(km/h)  2 ; 
TM yra taikoma bandomoji mas ė, kg;  
v i yra greitis i laiku, km/h.  
Ciklo laiko momentas i, kuriuo reikalinga didžiausioji galia arba didžiausiajai galiai artimos galios vert ės: 764-a 
sekund ė 1 klas ės, 1 574-a sekund ė 2 klas ės ir 1 566-a sekund ė 3 klas ės transporto priemon ėms. 
Atitinkamos transporto priemon ės grei čio vert ės v  i , ir greit ėjimo vert ės a  i , yra tokios:  
v i = 61,4 km/h, a  i = 0,22 m/s  2 1 klasei,  
v i = 109,9 km/h, a  i = 0,36 m/s  2 2 klasei,  
v i = 111,9 km/h, a  i = 0,50 m/s  2 3 klasei.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/423
 
r max apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
r max ¼ P req;max;i 
P rated 
Mažinimo veiksnys f  dsc , apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
jei r max< r 0 , tai  f dsc ¼ 0 
ir joks mažinimas netaikomas.  
Jei r max ã r 0 , tai  f dsc ¼ a 1 Ü r max þ b 1 
Skai čiavimo parametras / koeficientai, r  0 , a 1 ir b  1 ,: 
1 klas ė r 0 = 0,978, a  1 = 0,680, b  1 = – 0,665  
2 klas ė r 0 = 0,866, a  1 = 0,606, b  1 = – 0,525.  
3 klas ė r 0 = 0,867, a  1 = 0,588 b  1 = – 0,510.  
Gautas f  dsc matematiškai apvalinamas iki 3 skai čių po kablelio ir naudojamas tik tada, jei viršija 0,010.  
Šie duomenys įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas:  
a) f  dsc ; 
b) v  max ; 
c) nuvažiuotas atstumas, m.  
Atstumas skai čiuojamas kaip v  i (km/h) suma, padalyta iš 3,6 visoje ciklo trasoje.  
8.4. Papildomi reikalavimai  
Skirtingos konfig ūracijos transporto priemon ėms, kurios skiriasi bandom ąja mase ir važiavimo varžos daugik ­
liais, mažinimas taikomas individualiai.  
Jei transporto priemon ės didžiausiasis greitis po mažinimo yra mažesnis už didžiausi ąjį ciklo greit į, šio 
papildomo priedo 9 dalyje aprašytas procesas naudojamas su taikytinu ciklu.  
Jei transporto priemon ės greitis neatitinka taikomo ciklo grei čio grafiko leidžiamojo nuokrypio, kai greitis 
mažesnis už jos didžiausi ąjį greit į, tuo metu reik ės važiuoti su iki galo nuspaustu akceleratoriumi. Tokio 
važiavimo metu leidžiami grei čio grafiko pažeidimai.  
9. Ciklo pakeitimai, taikomi transporto priemon ėms, kuri ų didžiausiasis greitis yra mažesnis už didžiausi ąjį ciklo 
greit į, apib ūdint ą ankstesniuose šio papildomo priedo punktuose.  
9.1. Bendrosios pastabos  
Šis punktas taikomas transporto priemon ėms, kuri ų atvej ų techniškai įmanoma laikytis šio papildomo priedo 1 
dalyje nustatyto ciklo grei čio grafiko (bazinis ciklas arba sumažintas bazinis ciklas), kai greitis mažesnis už j ų 
didžiausi ąjį greit į, bet kuri ų didžiausiasis greitis yra mažesnis už didžiausi ąjį ciklo greit į. Didžiausiasis tokios 
transporto priemon ės greitis vadinamas jos baigtiniu grei čiu v  cap . Didžiausiasis bazinio ciklo greitis vadinamas 
v max,cycle  . 
Tokiais atvejais bazinis ciklas modifikuojamas 9.2 punkte aprašyta tvarka, kad baigtinio grei čio cikle b ūtų 
pasiektas toks pats atstumas kaip baziniame cikle.LT L 175/424 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
9.2. Skai čiavimo etapai  
9.2.1. Atstumo skirtumo kiekvienos ciklo faz ės metu nustatymas  
Tarpinis baigtinio grei čio ciklas gaunamas pakeitus visas transporto priemon ės grei čio imtis v  i , kur v  i > v  cap , 
į v cap . 
9.2.1.1. Jei v  cap < v  max,medium  , atstumai vidutinio grei čio fazi ų metu taikant bazin į cikl ą d base,medium  ir tarpin į baigtinio 
grei čio cikl ą d cap,medium  apskai čiuojami abiem ciklams taikant ši ą lygt į: 
d medium ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kai i ¼ nuo 591 iki 1 022 Þ 
čia: 
v max,medium  yra didžiausiasis transporto priemon ės greitis vidutinio grei čio faz ės metu, kaip nurodyta A1/2 
lentel ėje 1 klas ės transporto priemon ėms, A1/4 lentel ėje 2 klas ės transporto priemon ėms, A1/8 
lentel ėje 3a klas ės transporto priemon ėms ir A1/9 lentel ėje 3b klas ės transporto priemon ėms. 
9.2.1.2. Jei v  cap < v  max,high  , atstumai didelio grei čio faz ės metu taikant bazin į cikl ą d base,high  ir tarpin į baigtinio grei čio 
cikl ą d cap,high  apskai čiuojami abiem ciklams taikant ši ą lygt į: 
d high ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kai i ¼ nuo 1 024 iki 1 477 Þ 
v max,high  yra didžiausiasis transporto priemon ės greitis didelio grei čio faz ės metu, kaip nurodyta A1/5 lente ­
lėje 2 klas ės transporto priemon ėms, A1/10 lentel ėje 3a klas ės transporto priemon ėms ir A1/11 
lentel ėje 3b klas ės transporto priemon ėms. 
9.2.1.3. Atstumai labai didelio grei čio faz ės metu taikant bazin į cikl ą d base,exhigh  ir tarpin į baigtin į grei čio cikl ą d cap,exhigh  
apskai čiuojami abiej ų cikl ų labai didelio grei čio fazei taikant ši ą lygt į: 
d exhigh ¼ X 
ð ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ; kai i ¼ nuo 1 479 iki 1 800 Þ 
9.2.2. Laiko, kuris pridedamas prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo atstumo skirtumui kompensuoti, nustatymas  
Siekiant kompensuoti bazinio ir tarpinio baigtinio grei čio cikl ų atstumo skirtum ą, atitinkami laikotarpiai su 
v i = v  cap pridedami prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo, kaip aprašyta tolesniuose punktuose.  
9.2.2.1. Papildomas laikas vidutinio grei čio faz ėje 
Jei v  cap < v  max , medium  , papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio 
faz ės, apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į:: 
Δt medium ¼ ðd base;medium Ä d cap;medium Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skai čius n  add,medium  su v  i = v  cap , kur į reik ės prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio 
grei čio faz ės, yra lygus Δt medium  , matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus (pvz., 1,4 suap ­
valinama iki 1, 1,5 suapvalinama iki 2).  
9.2.2.2. Papildomas laikas didelio grei čio faz ės metu  
Jei v  cap < v  max , high , papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio 
faz ės, apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
Δt high ¼ ðd base;high Ä d cap;high Þ 
v cap Ü 3,6LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/425
 
Laiko im čių skai čius n  add,high  su v  i = v  cap , kur į reik ės prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio 
faz ės, yra lygus Δt high , matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus.  
9.2.2.3 Papildomas laikas, kur į reikia prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio faz ės, apskai čiuo ­
jamas pagal ši ą lygt į: 
Δt exhigh ¼ ðd base;exhigh Ä d cap;exhigh Þ 
v cap Ü 3,6 
Laiko im čių skai čius n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kur į reik ės prid ėti prie tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio 
grei čio faz ės, yra lygus Δt exhigh  , matematiškai suapvalinto iki artimiausio sveikojo skai čiaus.  
9.2.3. Galutinio baigtinio grei čio ciklo sudarymas  
9.2.3.1. 1 klas ės transporto priemon ės 
Pirm ąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio grei čio ciklo transporto priemon ės grei čio 
grafikas iki paskutin ės imties vidutinio grei čio faz ės metu, kur v = v  cap . Šios imties laikas vadinamas t  medium  . 
Tada pridedamos imtys n  add,medium  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties laikas b ūtų (t medium  + n  add,medium  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio faz ės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1022 + n  add,medium  ). 
9.2.3.2. 2 ir 3 klasi ų transporto priemon ės 
9.2.3.2.1. v  cap < v  max , medium  
Pirm ąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio grei čio ciklo transporto priemon ės grei čio 
grafikas iki paskutin ės imties vidutinio grei čio faz ės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas vadinamas t  medium  . 
Tada pridedami ėminiai n  add,medium  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties laikas b ūtų (t medium  + n  add,medium  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo vidutinio grei čio faz ės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1022 + n  add,medium  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio faz ės dalis iki paskutin ės imties 
didelio grei čio faz ės metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio ėminio laikas yra t  high , kad šios imties 
laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle b ūtų (t high + n  add,medium  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,high  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties laikas b ūtų (t high + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio faz ės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1477 + n  add,medium  + n  add,high  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio faz ės dalis iki paskutin ės 
imties labai didelio grei čio faz ės metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio ėminio laikas yra t  exhigh  , kad 
šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle b ūtų (t exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  ).LT L 175/426 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties laikas b ūtų (t exhigh  + n  add,medium  + n  add,high  + 
n add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio faz ės dalis, kuri yra identiška tai 
pa čiai bazinio ciklo daliai, kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,medium  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius d ėl 
n add,medium  , n  add,high  ir n  add,exhigh  apvalinimo.  
9.2.3.2.2. v  max, medium  <= v  cap < v  max, high  
Pirm ąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio grei čio ciklo transporto priemon ės grei čio 
grafikas iki paskutin ės imties didelio grei čio faz ės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas vadinamas t  high . 
Tada pridedami ėminiai n  add,high  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties laikas b ūtų (t high + n  add,high  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo didelio grei čio faz ės dalis, kuri yra identiška tai pa čiai 
bazinio ciklo daliai, kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1477 + n  add,high  ). 
Kitame etape pridedama pirmoji tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio faz ės dalis iki paskutin ės 
imties labai didelio grei čio faz ės metu, kai v = v  cap . Šio tarpinio baigtinio grei čio imties laikas yra t  exhigh  , kad 
šios imties laikas galutiniame baigtinio grei čio cikle b ūtų (t exhigh  + n  add,high  ). 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties laikas b ūtų (t exhigh  + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio faz ės dalis, kuri yra identiška tai 
pa čiai bazinio ciklo daliai, kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,high  + n  add,exhigh  ). 
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius d ėl 
n add,high  ir n  add,exhigh  apvalinimo.  
9.2.3.2.3. v  max, high  <= v  cap < v  max, exhigh  
Pirm ąją galutinio baigtinio grei čio ciklo dal į sudaro tarpinio baigtinio grei čio ciklo transporto priemon ės grei čio 
grafikas iki paskutin ės imties labai didelio grei čio faz ės metu, kai v = v  cap . Šios imties laikas vadinamas t  exhigh  . 
Tada pridedami ėminiai n  add,exhigh  su v  i = v  cap , kad paskutin ės imties laikas b ūtų (t exhigh  + n  add,exhigh  ). 
Tada pridedama likusi tarpinio baigtinio grei čio ciklo labai didelio grei čio faz ės dalis, kuri yra identiška tai 
pa čiai bazinio ciklo daliai, kad paskutin ės imties laikas b ūtų (1800 + n  add,exhigh  ). 
Galutinio baigtinio grei čio ciklo ilgis yra lygiavertis bazinio ciklo ilgiui, išskyrus skirtumus, kylan čius d ėl 
n add,exhigh  apvalinimo.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/427
 
2 papildomas priedas  
Transporto priemoni ų su mechanine pavar ų d ėže pavaros pasirinkimas ir perjungimo momento nustatymas  
1. Bendras metodas  
1.1. Šiame papildomame priede aprašyti pavar ų perjungimo b ūdai taikomi transporto priemon ėms su mechanine pavar ų 
dėže. 
1.2. Nurodytos pavaros ir perjungimo momentai grindžiami pusiausvyra tarp važiavimo varžos įveikimui ir greit ėjimui 
reikalingos galios bei variklio galios visomis galimomis pavaromis specifin ės ciklo faz ės metu.  
1.3. Apskai čiavimai, kokias nustatyti naudotinas pavaras, grindžiami variklio s ūkių skai čiumi ir visos apkrovos galios 
kreiv ėmis, palyginti su variklio s ūkių skai čiumi.  
1.4. Transporto priemon ėms su dvipakope pavar ų (žem ų ir aukšt ų) d ėže nustatant pavar ų naudojim ą bus atsižvelgiama 
tik į įprastai važiuojant keliu naudojam ą pakop ą. 
1.5. Nurodymai d ėl sankabos naudojimo netaikomi, jei sankaba veikia automatiškai ir vairuotojui nereikia jos įjungti arba 
išjungti.  
1.6. Šis papildomas priedas netaikomas transporto priemon ėms, su kuriomis buvo atlikti bandymai pagal 8 papildom ą 
pried ą. 
2. Reikiami duomenys ir parengtiniai skai čiavimai  
Toliau nurodyti duomenys yra reikalingi, kai skai čiavimai atliekami siekiant nustatyti pavaras, kurios bus naudojamos 
važiuojant cikl ą ant traukos stendo:  
a) P  rated , gamintojo nurodyta didžiausioji vardin ė variklio galia, kW;  
b) n  rated , vardinis variklio s ūkių skai čius, kai variklis pasiekia didžiausi ąją gali ą. Jei didžiausioji galia pasiekiama per 
variklio s ūkių diapazon ą, n  rated turi b ūti mažiausia šio diapazono vert ė, min  -1 ; 
c) n  idle , s ūkių skai čius tuš čiąja eiga, min  -1 ; 
n idle matuojamas bent 1 minut ę bent 1 Hz dažniu, kai variklis veikia šiltomis s ąlygomis, pavar ų perjungimo 
svirtis yra neutralioje pad ėtyje, o sankaba įjungta. Temperat ūros s ąlygos, išoriniai ir pagalbiniai prietaisai ir pan. 
yra tokie patys, kokie yra nustatyti 6 papildomame priede d ėl 1 tipo bandymo.  
Šiame papildomame priede naudojama vert ė yra matavimo laiko aritmetinis vidurkis, suapvalintas arba suma ­ 
žintas iki ar čiausios 10 min  -1 vert ės; 
d) ng, priekini ų pavar ų skai čius. 
Pavar ų diapazono priekin ės pavaros, skirtos įprastam važiavimui keliuose, sunumeruojamos maž ėjimo tvarka 
pagal variklio s ūkių skai čiaus (min  -1 ) ir transporto priemon ės grei čio (km/h) santyk į. 1 pavara yra didžiausio 
perdavimo skai čiaus pavara, pavara ng yra mažiausio perdavimo skai čiaus pavara. ng – tai priekini ų pavar ų 
skai čius; 
e) ndv  i , santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skai čių n iš variklio grei čio v kiekvienos pavaros i atveju, nuo i iki 
ng max , min  -1 /(km/h);  
f) f  0 , f 1 , f 2 , bandymams parinkti kelio apkrovos koeficientai, atitinkamai N, N/(km/h) ir N/(km/h)  2 ;LT L 175/428 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
g) n  max ; 
n max_95,  mažiausias variklio s ūkių skai čius, kai pasiekiami 95 proc. vardin ės galios, min  - 1 ; 
Jei n  max_95  yra mažiau nei 65 proc. n  rated , n  max_95  turi b ūti lygus 65 proc. n  rated . 
Jei 65 proc. f ðn rated Ü ndv  3=ndv  2 Þ< 1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ, n  max_95  turi b ūti lygus:  
1,1 Ü ðn idle þ 0,125 Ü ðn rated Ä n idle ÞÞ Ü ndv  2=ndv  3 
n max ðng vmax Þ ¼ ndvðng vmax Þ Ü v max;cycle 
čia: 
ng vmax  apibr ėžtas šio papildomo priedo 2 dalies i papunktyje;  
v max,cycle  yra transporto priemon ės grei čio grafiko didžiausiasis greitis pagal 1 papildom ą pried ą, km/h;  
n max yra ne didesnis už n  max_95  ir n  max (ng  vmax  ), min  -1 ; 
h) P  wot (n), visos apkrovos galios kreiv ė variklio s ūkių skai čiaus intervale nuo n  idle iki n  rated arba n  max , arba ndv 
(ng  vmax  ) × v  max , nelygu, kuris iš j ų didesnis.  
ndv(ng  vmax  ) yra santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skai čių n iš transporto priemon ės grei čio v įjungus pavar ą 
ng vmax  , min  -1 /km/h.  
Galios kreiv ę turi sudaryti pakankamas duomen ų rinkini ų skai čius (n, P  wot ), kad tarpinius taškus tarp nuosekli ų 
duomen ų rinkini ų b ūtų galima apskai čiuoti linijin ės interpoliacijos b ūdu. Linijin ės interpoliacijos nuokrypis nuo 
visos apkrovos galios kreiv ės pagal XX pried ą negali viršyti 2 proc. Pirmas duomen ų rinkinys yra ties n  idle arba 
žemiau. Duomen ų rinkini ų nereikia išd ėstyti tolygiai. Visos apkrovos galia esant į XX pried ą ne įtrauktam variklio 
sūkių skai čiui (pvz., n  idle ) nustatoma XX priede aprašytu b ūdu; 
i) ng  vmax  
ng vmax  , pavara, su kuria pasiekiamas didžiausiasis transporto priemon ės greitis, nustatoma taip:  
Jei v  max (ng) ≥ v max (ng-1), tai  
ng vmax  = ng  
kitu atveju ng  vmax  = ng -1  
čia: 
v max (ng) yra transporto priemon ės greitis, kur į pasiekus reikalaujama kelio apkrovos galia yra lygi turimai 
galiai P  wot , įjungus pavar ą ng (žr. A2/1a pav.).  
v max (ng-1) yra transporto priemon ės greitis, kur į pasiekus reikalaujama kelio apkrovos galia yra lygi turimai 
galiai P  wot, , įjungus kit ą žemesn ę pavar ą (žr. A2/1b pav.).LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/429
 
Reikalaujama kelio apkrovos galia (kW) skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
P required ¼ f 0 Ü v max þ f 1 Ü v 2 
max þ f 2 Ü v 3 
max 
3 600  
čia: 
v max yra transporto priemon ės greitis, km/h.  
Turim ą gali ą, kai transporto priemon ės greitis v  max , įjungus pavar ą ng arba ng-1, galima nustatyti pagal visos 
apkrovos galios kreiv ę P wot (n) taikant ši ą lygt į: 
n ng ¼ ndv  ng Ü v max ðngÞ; n  ngÄ1 ¼ ndv  ngÄ1 Ü v max ðng Ä 1Þ 
ir 10 proc. sumažinant visos apkrovos galios kreiv ės galios vertes.  
A2/1a pav.  
Pavyzdys, kai ng  max yra aukš čiausia pavara
LT L 175/430 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A2/1b pav.  
Pavyzdys, kai ng  max yra antra pagal dyd į pavara
  
j) „Šliaužimo“ pavaros ne įtraukimas  
Gamintojo prašymu 1-a pavara gali b ūti ne įtraukta, jei įvykdytos visos šios s ąlygos:  
1) transporto priemon ės neturi dvipakop ės pavar ų d ėžės; 
2) yra patvirtinta, kad konkre čiai šeimai priklausan čios transporto priemon ės gali vilkti priekab ą; 
3) ðndv  1=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 7; 
4) ðndv  2=ndvðng vmax ÞÞ Ü ðv max Ü ndvðng vmax Þ=n rated Þ> 4; 
5) transporto priemon ė, kurios mas ė yra tokia, kaip nustatyta pagal toliau pateikt ą lygt į, turi sugeb ėti pajud ėti iš 
vietos per 4 s į bent 12 proc. įkaln ę, penkis kartus per 5 min.  
m r + 25 kg + (MC – m  r – 25 kg) × 0,28 (0,15, jei tai M kategorijos transporto priemon ės). 
čia: 
ndv(ng  vmax  ) yra santykis, gautas padalijus variklio s ūkių skai čių n iš transporto priemon ės grei čio v, įjungus 
pavar ą ng  vmax  , min  -1 /km/h;  
m r yra parengtos naudoti transporto priemon ės mas ė, kg;  
MC yra didžiausioji leidžiamoji junginio mas ė (didžiausioji leidžiamoji transporto priemon ės mas ė + 
didžiausia priekabos mas ė), kg.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/431
 
Šiuo atveju 1-a pavara nenaudojama važiuojant cikl ą ant traukos stendo ir pavaros numeruojamos iš naujo, 
pradedant nuo 2-os pavaros, užuot pradedant pirm ąja. 
k) n  min_drive  apib ūdinimas  
n min_drive  yra mažiausias variklio s ūkių skai čius, kai transporto priemon ė juda, min  -1 ; 
n gear = 1, n  min_drive  = n  idle , 
n gear = 2,  
a) per ėjimui iš 1-os į 2- ą pavar ą: 
n min_drive  = 1,15 ×n  idle , 
b) l ėtinimui iki sustojimo:  
n min_drive  = n  idle . 
c) visoms kitoms važiavimo s ąlygoms:  
n min_drive  = 0,9 × n  idle . 
n gear > 2, n  min_drive  nustatoma pagal:  
n min_drive  = n  idle + 0,125 × (n  rated -n idle ). 
Galutinis n  min_drive  rezultatas apvalinamas iki artimiausio sveikojo skai čiaus. Pavyzdys: 1 199,5 apvalinama iki 
1 200, 1 199,4 apvalinama iki 1 199.  
Gamintojo prašymu gali b ūti naudojamos didesn ės vert ės. 
l) TM, bandomosios transporto priemon ės mas ė, kg.  
3. Reikalaujamos galios, variklio s ūkių skai čiaus, turimos galios ir galimos naudotinos pavaros apskai čiavimas  
3.1. Reikalaujamos galios apskai čiavimas  
Kiekvienai ciklo trasos sekundei j galia, reikalinga važiavimo varžai įveikti ir greitinti, apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
P required ;j ¼ Í f 0 Ü v j þ f 1 Ü v 2 
j þ f 2 Ü v 3 
j 
3 600 Î 
þ kr Ü a j Ü v j Ü TM 
3 600  
čia: 
P required,j  yra j sekund ę reikalinga galia, kW;  
a j yra transporto priemon ės pagreitis j sekund ę, m/s  2 ,a j ¼ ðv jþ1 Äv j Þ 
3,6Üðt jþ1 Ät j Þ ; 
kr yra transmisijos inertine varža greitinimo metu pagr įstas koeficientas, prilygintas 1,03.  
3.2. Variklio s ūkių skai čiaus nustatymas  
Kai bet kuris v  j < 1 km/h, laikoma, kad transporto priemon ė stovi vietoje, ir nustatomas n  idle variklio s ūkių skai čius. 
Pavar ų perjungimo svirtis nustatoma neutralioje pad ėtyje su įjungta sankaba, išskyrus 1 sekund ę prieš pradedant 
greit ėjim ą iš stov ėjimo pad ėties, kai pasirenkama pirma pavara su išjungta sankaba.LT L 175/432 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Kai ciklo trasoje kiekvienas v  j ≥ 1 km/h ir kiekviena pavara i, i = 1 iki ng  max , variklio s ūkių skai čius n  i,j apskai čiuo ­
jamas pagal ši ą lygt į: 
n i;j ¼ ndv  i Ü v j 
3.3. Galim ų pavar ų pasirinkimas atsižvelgiant į variklio s ūkių skai čių 
Šias pavaras galima rinktis važiuojant grei čio grafiku v  j : 
a) visos pavaros i < ng  vmax  , kur n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max_95  , 
b) visos pavaros i ≥ ng  vmax  kur n  min_drive  ≤ n i,j ≤ n max (ng  vmax  ) 
c) 1 pavara, jei n  1,j < n  min_drive  . 
Jei a  j ≤ 0 ir n  i,j ≤ n idle , n  i,j nustatoma kaip n  idle ir sankaba išjungiama.  
Jei a  j > 0 ir n  i,j ≤ (1,15 × n  idle ), n  i,j nustatoma kaip (1,15 × n  idle ) ir sankaba išjungiama.  
3.4. Turimos galios apskai čiavimas  
Kiekvienai galimai pavarai i ir kiekvienai transporto priemon ės grei čio vertei ciklo trasoje v  i skirta turima galia 
apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
P available_i ;j ¼ P wot ðn i;j Þ Ü ð1 Ä ðSM þ ASMÞÞ 
čia: 
P rated yra vardin ė galia kW;  
P wot yra per n  i,j turima galia visos apkrovos s ąlygomis iš visos apkrovos galios kreiv ės; 
SM yra saugumo riba, taikoma esant stacionarios visos apkrovos galios kreiv ės ir per ėjimo s ąlygomis turimos 
galios skirtumui. Turi b ūti nustatyta 10 proc. SM;  
ASM yra papildoma eksponentin ės galios saugumo riba, kuri ą galima taikyti gamintojo prašymu. ASM yra 
visapusiškai veiksminga tarp n  idle ir n  start ir eksponentiškai art ėja prie nulio ties n  end , remiantis šiais 
reikalavimais:  
jei n  i,j ≤ n start , tai ASM = ASM  0 ; 
jei n  i,j > n  start , tai: 
ASM ¼ ASM  0 Ü expðlnð0,005 =ASM  0 Þ Ü ðn start Ä nÞ=ðn start Ä n end ÞÞ 
ASM  0 , n  start ir n  end nustato gamintojas, bet reikia paisyti ši ų s ąlyg ų: 
n start ≥ n idle , 
n end > n  start . 
Jei a  j > 0 ir i = 1 arba i = 2 ir P  available_i,i  < P  required,j  , n  i,j didinama 1 min  -1 žingsniais iki P  available_i,i  < P  required,j  , o 
sankaba turi b ūti išjungta.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/433
 
3.5. Galim ų naudotin ų pavar ų nustatymas  
Galimos naudotinos pavaros nustatomos pagal šias s ąlygas:  
a) turi b ūti įvykdytos 3.3 punkto s ąlygos ir  
b) P  available_i,i  < P  required,j  
Pradin ė pavara, naudotina kiekvien ą ciklo trasos sekund ę j, yra aukš čiausia galima galutin ė pavara i  max . Pradedant iš 
stov ėjimo pad ėties, naudojama tik pirma pavara.  
Žemiausia galima galutin ė pavara yra i  min . 
4. Papildomi reikalavimai d ėl pavar ų naudojimo koregavimo ir (arba) modifikavimo  
Turi b ūti tikrinamas ir modifikuojamas pradinis pavar ų pasirinkimas, kad b ūtų išvengta per dažno pavar ų perjun ­
gimo ir b ūtų užtikrintos geros važiavimo s ąlygos bei praktiškumas.  
Greitinimo faz ė yra daugiau nei 3 sekundži ų laikotarpis, kai transporto priemon ės greitis yra ≥1 km/h ir grei čio 
did ėjimas yra monotoninis. L ėtinimo faz ė yra daugiau nei 3 sekundži ų laikotarpis, kai transporto priemon ės greitis 
yra ≥1 km/h ir grei čio maž ėjimas yra monotoninis.  
Koregavimas ir (arba) modifikavimas atliekami pagal šiuos reikalavimus:  
a) jei greit ėjimo faz ės metu, esant didesniam transporto priemon ės grei čiui, reikalinga žemesn ė pavara, aukštesn ės 
pavaros prieš tai pakei čiamos žemesn ėmis pavaromis.  
Pavyzdys : v j < v  j+1 < v  j+2 < v  j+3 < v  j+4 < v  j+5 < v  j+6 . Apskai čiuotas pirminis pavar ų naudojimas: 2, 3, 3, 3, 2, 2, 3. 
Šiuo atveju pavar ų naudojimas koreguojamas taip: 2, 2, 2, 2, 2, 2, 3;  
b) greit ėjimo metu pavaros naudojamas ne trumpiau nei 2 sekundes (pvz., pavar ų seka 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 kei čiama į 
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3). Greit ėjimo fazi ų met ų pavaros nepraleidžiamos;  
c) l ėtinimo faz ės metu pavaros su n  gear > 2 naudojamos tol, kol variklio s ūkių skai čius nenukrenta žemiau n  min_drive  . 
Jei pavar ų sekos trukm ė yra tik 1 sekund ė, perjungiama nulin ė pavara ir sankaba išjungiama.  
Jei pavar ų sekos trukm ė yra 2 sekund ės, pirm ą sekund ę perjungiama nulin ė pavara, antr ą sekund ę perjungiama 
pavara, kuri eis po 2 sekundži ų laikotarpio. Sankaba išjungiama pirm ą sekund ę. 
Pavyzdys : pavar ų seka 5, 4, 4, 2 pakei čiama į 5, 0, 2, 2;  
d) 2-a pavara l ėtinimo faz ės metu trumpoje ciklo atkarpoje naudojama tol, kol variklio s ūkių skai čius nenukrenta 
žemiau (0,9 × n  idle ). 
Jei variklio s ūkių skai čius nukrenta žemiau n  idle , sankaba išjungiama;  
e) jei l ėtinimo faz ė yra paskutin ė trumpos atkarpos dalis prieš pat sustojimo faz ę ir antra pavara bus naudojama tik 
iki dviej ų sekundži ų, galima išjungti sankab ą arba pavaros perjungimo svirt į nustatyti neutralioje pad ėtyje ir 
palikti įjungt ą sankab ą. 
Šių lėtinimo fazi ų metu pavaros negalima perjungti į pirm ą pavar ą;LT L 175/434 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
f) jei pavara i naudojama nuo 1 iki 5 sekund ės ir prieš ši ą laiko sek ą einanti pavara yra žemesn ė, o pavara po šios 
sekos yra tokia pati arba žemesn ė nei pavara prieš ši ą sek ą, sekos pavara pakei čiama prieš sek ą einan čia pavara.  
Pavyzdžiai : 
i) pavar ų seka i – 1, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1;  
ii) pavar ų seka i – 1, i, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iii) pavar ų seka i – 1, i, i,i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
iv) pavar ų seka i – 1, i, i, i, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1;  
v) pavar ų seka i – 1, i, i, i, i, i, i – 1 kei čiama į i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, i – 1.  
Visais atvejais nuo i) iki v) turi b ūti paisoma s ąlygos i – 1 ≥ i min . 
5. 4 dalies a–f papunk čiai imtinai taikomi nuosekliai, kiekvienu atveju apimant vis ą ciklo tras ą. Kadangi pakeitus šio 
papildomo priedo 4 dalies a–f papunk čius gali atsirasti nauj ų pavar ų naudojimo sek ų, šios naujos pavar ų sekos 
tikrinamos tris kartus ir, jei reikia, kei čiamos.  
Siekiant įvertinti skai čiavimo teisingum ą, apskai čiuojama ir į visas atitinkamas bandymo ataskaitas įtraukiama vidu ­
tin ė pavara, kai v ≥ 1 km/h, suapvalinta iki keturi ų skai čių po kablelio.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/435
 
3 papildomas priedas  
RezervuotaLT L 175/436 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4 papildomas priedas  
Kelio apkrova ir stendo nustatymai  
1. Taikymo sritis  
Šis papildomas priedas apib ūdina bandomosios transporto priemon ės kelio apkrovos nustatym ą ir šios kelio 
apkrovos perk ėlim ą į traukos stend ą. 
2. S ąvokos ir apibr ėžtys  
2.1. Rezervuota  
2.2. Atskaitinio grei čio taškai prasideda nuo 20 km/h ir auga 10 km/h žingsniais iki aukš čiausios atskaitinio 
grei čio vert ės pagal šias nuostatas:  
a) didžiausiojo atskaitinio grei čio taškas turi b ūti 130 km/h arba grei čio taškas iškart po taikomo bandymo 
ciklo didžiausiojo grei čio vert ės, jei ši vert ė mažesn ė nei 130 km/h. Jei taikomas bandymo ciklas turi 
mažiau nei 4 ciklo fazes (mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio grei čio), gamintojo prašymu ir gavus 
patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, didžiausiojo atskaitinio grei čio vert ė gali b ūti padidinta iki atskai ­
tinio grei čio taško iškart po kitos aukštesn ės faz ės didžiausiojo grei čio vert ės, bet ne daugiau kaip iki 
130 km/h; tokiu atveju kelio apkrovos ir traukos stendo nustatymas atliekamas naudojant tas pa čias 
atskaitinio grei čio vertes;  
b) jei ciklui taikytina atskaitinio grei čio vert ė, prid ėjus 14 km/h, yra didesn ė arba lygi didžiausiajam trans ­
porto priemon ės grei čiui v  max , ši atskaitinio grei čio vert ė nenaudojama saviriedos bandymui ir traukos 
stendui nustatyti. Didžiausia transporto priemon ės atskaitinio grei čio verte tampa kita žemesn ė atskaitinio 
grei čio vert ė. 
2.3. Jei nenustatyta kitaip, ciklo energijos poreikis apskai čiuojamas pagal 7 papildomo priedo 5 dal į remiantis 
taikomo važiavimo ciklo tiksliniu grei čio grafiku.  
2.4. f  0 , f 1 , f 2 yra kelio apkrovos formul ės F = f  0 + f  1 × v + f  2 × v  2 kelio apkrovos koeficientai, nustatyti pagal š į 
papildom ą pried ą. 
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas, N;  
f 1 yra kelio apkrovos pirmos eil ės koeficientas, N/(km/h);  
f 2 yra kelio apkrovos antros eil ės koeficientas, N/(km/h)  2 ; 
Jei nenurodyta kitaip, kelio apkrovos koeficientai apskai čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos 
analiz ę atskaitinio grei čio ver čių intervale.  
2.5. Sukamoji mas ė 
2.5.1. m  r nustatymas  
m r yra vis ų rat ų ir transporto priemon ės komponent ų, kurie sukasi su ratais ant kelio, kai pavar ų d ėžė 
nustatyta neutralioje pad ėtyje, faktin ės mas ės ekvivalentas kilogramais (kg). m  r matuojama arba apskai čiuo ­
jama taikant atitinkam ą, su patvirtinimo institucija suderint ą metod ą. užuot taikius š į metod ą, galima įvertinti, 
kad m  r yra 3 proc. parengtos naudoti transporto priemon ės mas ės ir 25 kg svorio sumos.  
2.5.2. Sukamosios mas ės taikymas kelio apkrovai  
Saviriedos laiko vert ės įskai čiuojamos į jėgas ir atvirkš čiai, atsižvelgiant į taikytin ą bandom ąją mas ę plius m  r 
Tai taikoma matavimams kelyje ir ant traukos stendo.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/437
 
2.5.3. Sukamosios mas ės taikymas inercijai nustatyti  
Jei transporto priemon ė išbandoma ant 4 varom ųjų rat ų traukos stendo ir jei abi ašys sukasi ir turi įtakos 
stendo matavimo rezultatams, traukos stendo inertin ės mas ės ekvivalentas prilyginamas taikomai bandomajai 
masei.  
Antraip traukos stendo inertin ės mas ės ekvivalentas prilyginamas bandomajai masei, prid ėjus matavimo 
rezultatams poveikio nedaran čios rat ų tikrosios mas ės ekvivalent ą arba 50 proc. m  r . 
3. Bendrieji reikalavimai  
Gamintojas atsako už kelio apkrovos koeficient ų tikslum ą ir j į užtikrina kiekvienos serijin ės kelio apkrovos 
šeimos transporto priemon ės atveju. Kelio apkrovos nustatymo, imitavimo ir apskai čiavimo metod ų leidžia ­
mieji nuokrypiai nenaudojami serijini ų transporto priemoni ų apkrovai kelyje nuvertinti. Patvirtinimo institu ­
cijos prašymu reikia įrodyti atskiros transporto priemon ės kelio apkrovos koeficient ų tikslum ą. 
3.1. Bendras matavim ų tikslumas  
Reikalaujamas bendras matavim ų tikslumas:  
a) transporto priemon ės greitis: ± 0,2 km/h ir ne mažesnis nei 10 Hz matavimo dažnis;  
b) laiko tikslumas, glaudumas ir skyra: mažiausiai ± 10 ms;  
c) rato sukimo momentas: ± 6 Nm arba ± 0,5 proc. didžiausio išmatuoto viso sukimo momento, nelygu, 
kuri vert ė yra didesn ė, ir ne mažesnis nei 10 Hz matavimo dažnis;  
d) v ėjo greitis: ± 0,3 m/s ir ne mažesnis nei 1 Hz matavimo dažnis;  
e) v ėjo kryptis: ± 3° ir ne mažesnis nei 1 Hz matavimo dažnis;  
f) atmosferos temperat ūra: ± 1 °C ir ne mažesnis nei 0,1 Hz matavimo dažnis;  
g) atmosferos sl ėgis: ± 0,3 kPa ir ne mažesnis nei 0,1 Hz matavimo dažnis;  
h) transporto priemon ės mas ė, išmatuota ant t ų pa čių svarstykli ų prieš bandym ą ir po jo: ± 10 kg (± 20 kg, 
jei tai transporto priemon ės, kuri ų mas ė > 4 000 kg);  
i) padang ų sl ėgis: ± 5 kPa;  
j) rat ų sukamasis dažnis: ± 0,05 s  -1 arba 1 proc., nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
3.2. V ėjo tunelio kriterijai  
3.2.1. V ėjo greitis  
Matuojamo v ėjo greitis bandymo kelio atkarpos centre turi neviršyti ± 2 km/h leidžiamojo nuokrypio. 
Galimas v ėjo greitis turi b ūti bent 140 km/h.  
3.2.2. Oro temperat ūra 
Matuojant oro temperat ūra bandymo kelio atkarpos centre turi neviršyti ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio. Oro 
temperat ūros pasiskirstymas antgalio išleidimo angoje turi neviršyti ± 3 °C leidžiamojo nuokrypio.LT L 175/438 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.3. Turbulencija  
Ant visos antgalio išleidimo angos tolygiai išd ėstyt ų 3 × 3 groteli ų atveju turbulencijos intensyvumas Tu 
neturi viršyti 1 proc. Žr. A4/1 paveiksl ą. 
A4/1 pav.  
Turbulencijos intensyvumas
  
Tu ¼ u′ 
U ∞ 
čia: 
Tu yra turbulencijos intensyvumas;  
u′ yra turbulencijos grei čio svyravimas, m/s;  
U ∞ yra laisvo srauto greitis, m/s.  
3.2.4. Vientiso blokavimo santykis  
Transporto priemon ės blokavimo santykis ε sb , išreikštas kaip transporto priekin ės dalies ir antgalio išleidimo 
angos ploto koeficientas, apskai čiuotas pagal toliau pateikt ą lygt į, turi neviršyti 0,35. 
ε sb ¼ A f 
A nozzle  
čia: 
ε sb yra transporto priemon ės blokavimo santykis;  
A f yra transporto priemon ės priekin ė dalis, m  2 ; 
A nozzle  yra antgalio išleidimo anga, m  2 . 
3.2.5. Sukamieji ratai  
Siekiant tinkamai nustatyti rat ų aerodinamin į poveik į, bandomosios transporto priemon ės ratai turi suktis 
tokiu grei čiu, kad gautas transporto priemon ės greitis b ūtų ± 3 km/h leidžiamojo v ėjo grei čio nuokrypio.  
3.2.6. Judamoji juosta  
Siekiant imituoti skys čio sraut ą bandomosios transporto priemon ės apa čioje, v ėjo tunelyje turi b ūti judamoji 
juosta, besit ęsianti nuo transporto priemon ės priekio iki galo. Judamosios juostos linijinis greitis turi atitikti 
vėjo greit į ± 3km/h tikslumu.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/439
 
3.2.7. Skys čio srauto kampas  
Tolygiai antgalio plote išd ėstytuose devyniuose taškuose abiej ų kamp ų (Y, Z plokštumos) α ir β vidutinis 
kvadratinis nuokrypis antgalio išleidimo angoje neturi viršyti 1°.  
3.2.8. Oro sl ėgis 
Tolygiai antgalio išleidimo angos plote išd ėstytuose devyniuose taškuose standartinis bendro sl ėgio išleidimo 
angoje nuokrypis turi b ūti 0,02 arba mažesnis. 
σ Í ΔP t 
q Î 
Ï 0,02 
čia: 
σ yra sl ėgio santykio standartinis nuokrypis  Ä ΔP t 
q Ö 
; 
ΔP t yra viso sl ėgio kitimas tarp matavimo tašk ų, N/m  2 ; 
q yra dinaminis sl ėgis, N/ m  2 . 
3 metr ų atstumu už tuš čios bandymo kelio atkarpos pusiausvyros centro ir 3 metr ų atstumu iki jo bei 
antgalio išleidimo angos centro lygyje sl ėgio koeficiento cp absoliutus skirtumas negali nukrypti daugiau nei 
± 0,02. 
jcp x¼þ 3m Ä cp  x¼Ä 3m j Ï 0,02 
čia: 
cp yra sl ėgio koeficientas.  
3.2.9. Ribinio sluoksnio storis  
Kai x = 0 (pusiausvyros centro taške), v ėjo greitis turi sudaryti bent 99 proc. įtek ėjimo grei čio 30 mm virš 
vėjo tunelio grind ų. 
δ 99 ðx ¼ 0 mÞ Ï 30mm 
čia: 
δ 99 keliui statmenas atstumas, kuriame pasiekiami 99 proc. laisvo srauto grei čio (ribinio sluoksnio storis).  
3.2.10. Prilaikymo įtais ų blokavimo santykis  
Prilaikymo sistema negali b ūti įrengiama transporto priemon ės priekyje. Transporto priemon ės priekin ės 
dalies santykinis prilaikymo sistemos blokavimo santykis ε restr neturi viršyti 0,10. 
ε restr ¼ A restr 
A f 
čia: 
ε restr yra prilaikymo sistemos santykinis blokavimo santykis;  
A restr yra prilaikymo sistemos priekin ė dalis, projektuojama į antgalio priekin į pavirši ų, m  2 ; 
A f yra transporto priemon ės priekin ė dalis, m  2 .LT L 175/440 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.11. X kryptimi judan čio balanso matavimo glaudumas  
X kryptimi gaunamos j ėgos netikslumas negali viršyti ± 5 N. Išmatuotos j ėgos skyra turi neviršyti ± 3 N 
leidžiamojo nuokrypio.  
3.2.12. Matavimo pakartojamumas  
Išmatuotos j ėgos pakartojamumas turi neviršyti ± 3 N leidžiamojo nuokrypio.  
4. Kelio apkrovos matavimas kelyje  
4.1. Bandymo kelyje reikalavimai  
4.1.1. Bandymo kelyje oro s ąlygos  
4.1.1.1. Leistinos v ėjo s ąlygos  
Didžiausios leistinos v ėjo s ąlygos nustatant kelio apkrov ą apib ūdintos 4.1.1.1.1 ir 4.1.1.1.2 punktuose.  
Siekiant nustatyti naudojamo anemometro tipo tinkamum ą, toje vietoje greta bandymo kelio ir tame aukštyje 
virš kelio lygio, kur pasireiškia tipiškiausios v ėjo s ąlygos, naudojant pripažint ą meteorologin į prietais ą pasto ­
viai matuojamas v ėjo greitis ir nustatomas aritmetinis v ėjo grei čio vidurkis.  
Jei toje pa čioje bandym ų trasos dalyje negalima atlikti bandym ų priešingomis kryptimis (pvz., ovalioje 
bandym ų trasoje su privaloma važiavimo kryptimi), v ėjo greitis ir kryptis matuojami kiekvienoje bandym ų 
trasos dalyje. Šiuo atveju didžiausia išmatuota vert ė nulemia naudojamo anemometro tip ą, o žemiausia vert ė 
– kriterij ų, kai galima nekoreguoti v ėjo ver čių. 
4.1.1.1.1. Leistinos v ėjo s ąlygos naudojant stacionar ų anemometr ą 
Stacionarus anemometras naudojamas tik tada, kai v ėjo greitis 5 sekundži ų laikotarpiu vidutiniškai yra 
mažesnis nei 5 m/s, o v ėjo g ūsiai trumpiau nei 2 sekundes siekia mažiau nei 8 m/s. Be to, bandymo keliui 
statmena v ėjo grei čio vektorin ė dedamoji turi b ūti mažesn ė kaip 2 m/s. Bet koks v ėjo korekcijos veiksnys 
apskai čiuojamas, kaip nurodyta šio papildomo priedo 4.5.3 punkte. V ėjo korekcijos galima neatlikti, jei 
mažiausias vidutinis aritmetinis v ėjo greitis yra 2 m/s ar mažesnis.  
4.1.1.1.2. V ėjo s ąlygos naudojant transporto priemon ėje sumontuot ą anemometr ą 
Atliekant bandym ą su transporto priemon ėje sumontuotu anemometru, įtaisas naudojamas kaip aprašyta šio 
papildomo priedo 4.3.2 punkte. Bendras aritmetinis v ėjo grei čio vidurkis bandymo kelyje atliekant bandymus 
turi b ūti mažesnis nei 7 m/s, kai v ėjo g ūsiai yra mažesni nei 10 m/s. Be to, keliui statmena v ėjo grei čio 
vektorin ė dedamoji turi b ūti mažesn ė kaip 4 m/s.  
4.1.1.2. Atmosferos temperat ūra 
Atmosferos temperat ūra turi b ūti nuo 5 iki 35 °C imtinai.  
Jei išmatuotos aukš čiausios ir žemiausios temperat ūros skirtumas saviriedos bandymo metu viršija 5 °C, 
kiekvieno atskiro važiavimo atveju atliekamas temperat ūros koregavimas pagal šiam važiavimui taikomos 
aplinkos temperat ūros aritmetin į vidurk į. 
Tokiu atveju kelio apkrovos koeficient ų f 0 , f 1 ir f  2 vert ės nustatomos ir pakoreguojamos kiekvieno atskiro 
važiavimo atveju. Galutinis f  0 , f 1 ir f  2 ver čių rinkinys yra atskirai pakoreguot ų atitinkam ų koeficient ų f 0 , f 1 ir 
f 2 aritmetinis vidurkis.  
Gamintojas gali nuspr ęsti saviriedos važiavimus atlikti tada, kai temperat ūra yra nuo 1 iki 5 °C.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/441
 
4.1.2. Bandymo kelias  
Kelio paviršius turi b ūti plokš čias, lygus, švarus, sausas, be kli ūčių ar v ėjo barjer ų, kurie gali apsunkinti kelio 
matavimus, o jo tekst ūra ir sandara turi atitikti dabartini ų miesto gatvi ų ir greitkeli ų pavirši ų. Išilginis 
bandymo kelio nuolydis negali viršyti ± 1 procento. Lokalus nuolydis tarp bet kuri ų vienas nuo kito 3 
metr ų atstumu nutolusi ų tašk ų nuo šio išilginio nuolydžio negali nukrypti daugiau nei ± 0,5 proc. Jei toje 
pa čioje bandym ų trasos dalyje negalima atlikti bandym ų priešingomis kryptimis (pvz., ovalioje bandym ų 
trasoje su privaloma važiavimo kryptimi), lygiagre čių bandym ų trasos segment ų išilginio nuolydžio suma turi 
būti tarp 0 ir 0,1 proc. įkaln ės. Didžiausias bandymo kelio išlinkis turi b ūti 1,5 proc.  
4.2. Paruošimas  
4.2.1. Bandomoji transporto priemon ė 
Kiekviena bandomoji transporto priemon ė su visais komponentais turi atitikti serijin ę gamyb ą, o jei skiriasi 
nuo serijin ės transporto priemon ės, į visas atitinkamas bandymo ataskaitas įtraukiamas išsamus aprašas.  
4.2.1.1. Kai nenaudojamas interpoliacijos metodas  
Iš interpoliacijos šeimos atrenkama bandomoji transporto priemon ė (transporto priemon ė H), turinti apkrovai 
kelyje reikšming ų savybi ų (t. y. mas ę, aerodinamin ę varž ą ir padang ų ried ėjimo varž ą), lemian čias didžiausi ą 
ciklo energijos poreik į (žr. šio priedo 5.6 punkt ą). 
Jei skirting ų ratlanki ų aerodinaminis poveikis interpoliacijos šeimai n ėra žinomas, pasirinkimas grindžiamas 
didžiausia numatoma aerodinamine varža. Laikoma, kad didžiausios aerodinamin ės varžos galima tik ėtis, kai 
ratas yra a) didžiausio plo čio, b) didžiausio skersmens ir c) atviriausios strukt ūros modelio (tokia nustatyta 
svarbos tvarka).  
Ratas pasirenkamas nedarant poveikio didžiausio ciklo energijos poreikio reikalavimui.  
4.2.1.2. Kai naudojamas interpoliacijos metodas  
Gamintojo prašymu interpoliacijos metodas gali b ūti taikomas atskiroms interpoliacijos šeimos transporto 
priemon ėms (žr. 6 papildomo priedo 1.2.3.1 punkt ą ir 7 papildomo priedo 3.2.3.2 punkt ą). 
Tokiu atveju iš interpoliacijos šeimos atrenkamos dvi bandomosios transporto priemon ės, atitinkan čios 
interpoliacijos metodo reikalavimus (6 papildomo priedo 1.2.3.1 ir 1.2.3.2 punktai).  
Bandomoji transporto priemon ė H turi b ūti didesn į ir pageidautinai didžiausi ą šios atrankos ciklo energijos 
poreik į generuojanti transporto priemon ė, o bandomoji transporto priemon ė L turi generuoti mažesn į ir 
pageidautinai mažiausi ą šioje atrankos ciklo energijos poreik į. 
Visi pasirenkamosios įrangos ir (arba) korpuso form ų elementai, į kuriuos nuspr ęsta neatsižvelgti taikant 
interpoliacijos metod ą, turi b ūti sumontuoti bandomosiose transporto priemon ėse H ir L, kadangi d ėl 
apkrovai kelyje reikšming ų savybi ų (t. y. mas ės, aerodinamin ės varžos ir padang ų ried ėjimo varžos) šie 
pasirenkamosios įrangos elementai generuoja didžiausi ą bendr ą ciklo energijos poreik į. 
4.2.1.3. Kelio apkrovos šeimos naudojimas  
4.2.1.3.1. Gamintojo prašymu ir įvykdžius šio priedo 5.7 punkto reikalavimus, apskai čiuojamos interpoliacijos šeimos 
transporto priemoni ų H ir L kelio apkrovos vert ės. 
4.2.1.3.2. Šio papildomo priedo 4.2.1.3 punkte kelio apkrovos šeimos transporto priemon ė H vadinama transporto 
priemone H  R . Visos šio papildomo priedo 4.2.1. punkte pateiktos nuorodos į transporto priemon ę H 
pakei čiamos nuorodomis į transporto priemon ę H  R , visos šio papildomo priedo 4.2.1 punkte pateiktos 
nuorodos į interpoliacijos šeim ą pakei čiamos nuorodomis į kelio apkrovos šeim ą.LT L 175/442 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.2.1.3.3. Šio papildomo priedo 4.2.1.3 punkte kelio apkrovos šeimos transporto priemon ė L vadinama transporto 
priemone L  R . Visos šio papildomo priedo 4.2.1 punkte pateiktos nuorodos į transporto priemon ę L pakei ­ 
čiamos nuorodomis į transporto priemon ę L R , visos šio papildomo priedo 4.2.1 punkte pateiktos nuorodos į 
interpoliacijos šeim ą pakei čiamos nuorodomis į kelio apkrovos šeim ą. 
4.2.1.3.4. Nepaisant 6 papildomo priedo 1.2.3.1 ir 1.2.3.2 punkt ų reikalavim ų d ėl interpoliacijos šeimos intervalo, 
ciklo energijos poreikio skirtumas tarp kelio apkrovos šeimos transporto priemoni ų H R ir L  R turi b ūti bent 4 
proc. ir neviršyti 35 proc., atsižvelgiant į H R per vis ą WLTC 3 klas ės cikl ą. 
Jei į kelio apkrovos šeim ą įtraukiama daugiau nei viena pavar ų d ėžė, apkrovai kelyje nustatyti naudojama 
pavar ų d ėžė su didžiausiais galios nuostoliais.  
4.2.1.3.5. Apkrova kelyje H  R ir (arba) L  R nustatoma pagal š į papildom ą pried ą. 
Interpoliacijos šeimos transporto priemoni ų H (ir L), priklausan čių kelio apkrovos šeimai, apkrova kelyje 
apskai čiuojama pagal 7 papildomo priedo 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 punktus:  
a) lyg čių įvesties duomenims vietoj H ir L naudojant kelio apkrovos šeimos H  R ir L  R ; 
b) kaip atskiros transporto priemon ės įvesties duomenis naudojant interpoliacijos šeimos transporto prie ­
mon ės H (arba L) kelio apkrovos parametrus (t. y. bandom ąją mas ę Δ(C D × A  f ), palyginti su transporto 
priemone L  R , ir padang ų ried ėjimo varž ą); 
c) š į skai čiavim ą pakartojant vis ų kiekvienos interpoliacijos šeimos transporto priemoni ų H ir L, priklau ­
san čių kelio apkrovos šeimai, atveju.  
Kelio apkrovos interpoliacija taikoma tik toms bandom ųjų transporto priemoni ų apkrovai kelyje reikšmin ­
goms L  R ir H  R savyb ėms, kurios, kaip buvo nustatyta, yra skirtingos. Kitoms apkrovai kelyje svarbioms 
savyb ėms taikoma transporto priemon ės H  R vert ė. 
4.2.1.4. Kelio apkrovos matricos šeimos naudojimas  
Kelio apkrovai nustatyti naudojama šio priedo 5.8 punkto reikalavimus atitinkanti transporto priemon ė: 
a) tipin ė transporto priemon ė, priskiriama numatomoms komplektini ų transporto priemoni ų partijoms, 
priskirtinoms kelio apkrovos matricos šeimai pagal apskai čiuot ą blogiausio C  D vert ę ir k ėbulo form ą, ir 
b) tipin ė transporto priemon ė, priskiriama numatomoms komplektini ų transporto priemoni ų partijoms, 
priskirtinoms kelio apkrovos matricos šeimai pagal įvertint ą pasirenkamosios įrangos mas ės vidurk į. 
Jei n ėra galimyb ės nustatyti tipin ės komplektin ės transporto priemon ės k ėbulo formos, bandomojoje trans ­
porto priemon ėje sumontuojama kvadratin ė d ėžė suapvalintais kampais ne didesnio nei 25 mm spindulio ir 
kelio apkrovos matricos šeimai priklausan čių transporto priemoni ų didžiausi ą plot į atitinkan čio plo čio, o 
bendras bandomosios transporto priemon ės aukštis su d ėže siekia 3,0 ± 0,1 m.  
Gamintojas ir patvirtinimo institucija turi sutarti, kuris transporto priemon ės bandymo modelis yra tipinis.  
Abiej ų transporto priemoni ų H  M ir L  M parametrai (bandomoji mas ė, padang ų jud ėjimo varža ir priekin ė 
dalis), nustatomi taip, kad kelio apkrovos matricos šeimoje transporto priemon ė H  M generuot ų didžiausi ą 
ciklo energijos poreik į, o transporto priemon ė L M – mažiausi ą ciklo energijos poreik į. Gamintojas ir patvir ­
tinimo institucija turi sutarti d ėl transporto priemon ės parametr ų, taikom ų transporto priemon ėms H  M ir L  M . 
Vis ų kelio apkrovos matricos šeimos atskir ų transporto priemoni ų, įskaitant H  M ir L  M , apkrova kelyje 
apskai čiuojama pagal šio papildomo priedo 5.1 punkt ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/443
 
4.2.1.5. Judamosios aerodinamin ės korpuso dalys  
Kai nustatoma kelio apkrova, kaip numatyta pagal WLTP 1 tipo bandymo s ąlygas (bandymo temperat ūra, 
transporto priemon ės greitis ir greitinimo intervalas, variklio apkrova ir pan.), turi veikti bandom ųjų trans ­
porto priemoni ų judamosios aerodinamin ės korpuso dalys.  
Kiekviena transporto priemon ės sistema, dinamiškai kei čianti transporto priemon ės aerodinamin ę varž ą (pvz., 
transporto priemon ės aukš čio valdymas), laikoma judam ąja aerodinamine k ėbulo dalimi. Reikia įtraukti 
atitinkamus reikalavimus, jei b ūsimos transporto priemon ės tur ės pasirenkam ąją įrang ą su judamaisiais 
aerodinaminiais elementais, kuri ų poveikis aerodinaminei varžai taps pagrindu nustatyti nauj ų reikalavim ų. 
4.2.1.6. Sv ėrimas  
Prieš kelio apkrovos nustatymo proced ūrą ir po jos pasveriama pasirinkta transporto priemon ė, įskaitant 
bandyme dalyvausiant į vairuotoj ą ir įrang ą, siekiant nustatyti vidutin ę aritmetin ę mas ę, m  av . Kelio apkrovos 
nustatymo proced ūros pradžioje transporto priemon ės mas ė turi b ūti lygi arba didesn ė už transporto prie ­
mon ės H arba L bandom ąją mas ę. 
4.2.1.7. Bandomosios transporto priemon ės konfig ūracija  
Bandomosios transporto priemon ės konfig ūracija įtraukiama į visas atitinkamas bandymo ataskaitas ir naudo ­
jama bet kokiems tolesniems saviriedos bandymams.  
4.2.1.8. Bandomosios transporto priemon ės b ūklė 
4.2.1.8.1. Įvažin ėjimas  
Bandomoji transporto priemon ė prieš paskesn į bandym ą turi b ūti tinkamai įvažin ėta ir nuvažiavusi bent 
10 000 km, bet ne daugiau nei 80 000 km.  
4.2.1.8.1.1. Gamintojo prašymu galima naudoti transporto priemon ę, nuvažiavusi ą ne mažiau nei 3 000 km.  
4.2.1.8.2. Gamintojo specifikacijos  
Transporto priemon ė turi atitikti gamintojo numatomos serijin ės transporto priemon ės specifikacijas, susi ­
jusias su šio papildomo priedo 4.2.2.3 punkte aprašytu padang ų sl ėgiu, šio papildomo priedo 4.2.1.8.3 
punkte aprašytu rat ų sureguliavimu, prošvais ą, transporto priemon ės aukš čiu, transmisija ir rato guoli ų 
tepalais bei stabdži ų sureguliavimu, kad b ūtų išvengta netipin ės trukdin ės varžos.  
4.2.1.8.3. Rat ų sureguliavimas  
Suvedimo ir išvirtimo kampai nustatomi laikantis didžiausiojo nuokrypio nuo transporto priemon ės išilgin ės 
ašies ir gamintojo nustatyto intervalo. Jei gamintojas transporto priemonei nustat ė suvedimo ir išvirtimo 
kamp ų vertes, jas reikia naudoti. Gamintojo prašymu galima naudoti vertes su didesniu nei nurodyta 
nuokrypiu nuo transporto priemon ės išilgin ės ašies. Nustatytos vert ės turi b ūti kaip etalonas atliekant 
technin ę prieži ūrą vis ą transporto priemon ės eksploatavimo laik ą. 
Kiti reguliuojami rat ų parametrai (tokie kaip rato pos ūkio ašies išilginis posvyris) nustatomi pagal gamintojo 
rekomenduotas vertes. Jei n ėra rekomenduojam ų ver čių, pasirenkamas gamintojo nustatyto intervalo aritme ­
tinis vidurkis.  
Min ėti reguliuojami parametrai ir nustatytos vert ės įtraukiami į visus atitinkamus bandym ų dokumentus.  
4.2.1.8.4. Uždaros dalys  
Kelio apkrovos nustatymo metu uždaromas variklio dangtis, bagažo skyriaus dangtis, rankiniu b ūdu valdomi 
judamieji skydai ir visi langai.LT L 175/444 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.2.1.8.5. Saviriedos režimas  
Jei stendo nustatymai d ėl neatkuriam ų jėgų negali atitikti šio papildomo priedo 8.1.3 arba 8.2.3 punkte 
apibr ėžtų kriterij ų, transporto priemon ėje turi b ūti įrengtas saviriedos režimas. Saviriedos režim ą turi patvir ­
tinti patvirtinimo institucija, o jo naudojimo nuostatos įtraukiamos į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
4.2.1.8.5.1. Jei transporto priemon ėje yra įdiegtas saviriedos režimas, jis turi b ūti įjungtas tiek nustatant kelio apkrov ą, 
tiek važiuojant ant traukos stendo.  
4.2.2. Padangos  
4.2.2.1. Padang ų pasirinkimas  
Padangos pasirenkamos remiantis šio papildomo priedo 4.2.1 punktu, o j ų ried ėjimo varža išmatuojama 
pagal JT EEK taisykl ės Nr. 117 6 priedo 02 serijos pakeitimus.  
Ried ėjimo varžos koeficientai sulyginami ir sugrupuojami pagal Reglamento (EB) Nr. 1222/2009 ried ėjimo 
varžos klases.  
Ant bandom ųjų transporto priemoni ų rat ų sumontuot ų padang ų tikrosios ried ėjimo varžos vert ės naudo ­
jamos interpoliacijos linijos gradientui nustatyti taikant 7 papildomo priedo 3.2.3.2 punkte nustatyt ą inter ­
poliacijos metod ą. Atskiroms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms taikomas interpoliacijos metodas 
grindžiamas RRC klas ės verte, nustatyta atskirai transporto priemonei pritaikytoms padangoms, kaip paro ­
dyta A4/1 lentel ėje. 
A4/1 lentel ė 
C1, C2 ir C3 kategorij ų padang ų Ried ėjimo varžos koeficient ų (RRC) energijos vartojimo efektyvumo 
klas ės, kg tonai  
Energijos varto ­
jimo efektyvumo 
klas ė C1 klas ės vert ė C2 klas ės vert ė C3 klas ės vert ė 
A RRC = 5,9  RRC = 4,9  RRC = 3,5  
B RRC = 7,1  RRC = 6,1  RRC = 4,5  
C RRC = 8,4  RRC = 7,4  RRC = 5,5  
D Be krovinio  Be krovinio  RRC = 6,5  
E RRC = 9,8  RRC = 8,6  RRC = 7,5  
F RRC = 11,3  RRC = 9,9  RRC = 8,5  
G RRC = 12,9  RRC = 11,2  Be krovinio  
4.2.2.2. Padang ų b ūklė 
Bandymui naudojamos padangos:  
a) turi b ūti ne senesn ės nei 2 metai, skai čiuojant nuo pagaminimo datos;  
b) neturi b ūti specialiai paruoštos ar apdorotos (pvz., kaitintos arba dirbtinai sendintos), išskyrus originalaus 
protektoriaus rašto šlifavim ą; 
c) b ūti įvažin ėtos keliuose ir nuvažiavusios bent 200 km prieš nustatant kelio apkrov ą; 
d) prieš bandym ą tur ėti stabil ų 100–80 proc. pradinio protektoriaus gyl į bet kuriame viso padangos protek ­
toriaus taške per vis ą jo plot į.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/445
 
4.2.2.2.1. Išmatavus protektoriaus gyl į važiavimo atstumas apribojamas iki 500 km. Viršijus 500 km, protektoriaus 
gylis matuojamas iš naujo.  
4.2.2.3. Oro sl ėgis padangose  
Priekin ės ir galin ės padangos pripu čiamos iki apatin ės sl ėgio pasirinktose padangose intervalo ribos, nusta ­
tytos atitinkamai ašiai taikant saviriedos bandom ąją mas ę, nustatyt ą transporto priemon ės gamintojo.  
4.2.2.3.1. Oro sl ėgio padangose reguliavimas  
Jei aplinkos ir stabilizavimo temperat ūros ver čių skirtumas viršija 5 °C, oro sl ėgis padangose reguliuojamas 
taip:  
a) padangos stabilizuojamos ilgiau nei 1 valand ą, kai j ų sl ėgis tikslin į sl ėgį viršija 10 proc.;  
b) prieš bandym ą sl ėgis padangose sumažinamas iki prip ūtimo sl ėgio, nustatyto šio papildomo priedo 
4.2.2.3 punkte, pakoreguoto 0,8 kPa per 1 °C sparta pagal stabilizavimo aplinkos temperat ūros ir 
bandymo aplinkos temperat ūros skirtum ą, taikant ši ą lygt į: 
Δp t ¼ 0,8 Ü ðT soak Ä T amb Þ 
čia: 
ΔP t yra sl ėgio padangoje reguliavimo veiksnys, prid ėtas prie padangos sl ėgio, nustatyto šio papildomo 
priedo 4.2.2.3 punkte, kPa;  
0,8 yra sl ėgio reguliavimo koeficientas, kPa/°C;  
T soak yra padangos stabilizavimo temperat ūra, °C;  
T amb yra bandymo aplinkos temperat ūra °C;  
c) tarp sl ėgio reguliavimo ir transporto priemon ės įšildymo operacij ų padangos apsaugomos nuo išorini ų 
šilumos šaltini ų, įskaitant saul ės poveik į. 
4.2.3. Prietaisai  
Visi prietaisai sumontuojami taip, kad j ų poveikis transporto priemon ės aerodinamin ėms savyb ėms b ūtų kuo 
mažesnis.  
Jei numatomas sumontuoto prietaiso poveikis (C  D × A  f ) yra didesnis nei 0,015 m  2 , transporto priemon ė su 
prietaisu ir be jo matuojama v ėjo tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo priedo 3.2 punkto kriterijus. 
Atitinkamas skirtumas atimamas iš f  2 . Gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, nustatyta 
vert ė gali b ūti naudojama panašioms transporto priemon ėms, kurioms numatomas prietaiso poveikis bus 
toks pat.  
4.2.4. Transporto priemon ės įšildymas  
4.2.4.1. Kelyje  
Transporto priemon ė įšildoma tik važiuojant.  
4.2.4.1.1. Prieš įšildym ą transporto priemon ė, išjungus sankab ą arba automatin ę pavar ų d ėžę nusta čius neutralioje 
pad ėtyje ir švelniai stabdant, per 5–10 sekundži ų sul ėtinama nuo 80 iki 20 km/h. Po šio stabdymo nebe ­
galima įjungti stabdymo sistemos arba atlikti rankinio reguliavimo.  
Gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, stabdžius taip pat galima įjungti po įšildymo atliekant 
tok į pat į lėtinim ą, kaip aprašyta šiame punkte, bet tik jei tai b ūtina.LT L 175/446 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.2.4.1.2. Įšildymas ir stabilizavimas  
Vis ų transporto priemoni ų važiavimo greitis turi atitikti 90 proc. taikytino WLTC didžiausiojo grei čio. 
Transporto priemon ė gali važiuoti 90 proc. didžiausiojo kitos aukštesn ės faz ės grei čio (žr. A4/2 lentel ę), 
jei ši faz ė prid ėta prie taikytino WLTC įšildymo proced ūros, kaip nustatyta šio papildomo priedo 7.3.4 
punkte. Transporto priemon ės įšildymas trunka bent 20 minu čių, kol susidaro stabilios s ąlygos.  
A4/2 lentel ė 
Įšildymas ir stabilizavimas vis ų fazi ų metu  
Transporto prie ­
mon ės klas ė Taikytinas WLTC  90 proc. didž. grei ­ 
čio Kita aukštesn ė faz ė 
1 klas ė Žemas  1 + vidutinis  1 58 km/h  Netaikoma  
2 klas ė Žemas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 + labai 
didelis  2 111 km/h  Betaikoma  
Žemas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 77 km/h  Labai didelis (111 km/h)  
3 klas ė Žemas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 + labai 
didelis  3 118 km/h  Netaikoma  
Žemas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 88 km/h  Labai didelis (118 km/h)  
4.2.4.1.3. Stabili ų s ąlyg ų kriterijus  
Ži ūrėti šio papildomo priedo 4.3.1.4.2 punkt ą. 
4.3. Kelio apkrovos matavimas ir apskai čiavimas taikant saviriedos metod ą 
Kelio apkrova nustatoma taikant stacionaraus anemometro (šio papildomo priedo 4.3.1 punktas) arba trans ­
porto priemon ėje sumontuoto anemometro (šio papildomo priedo 4.3.2 punktas) metod ą. 
4.3.1. Saviriedos metodas, taikomas naudojant stacionar ų anemometr ą 
4.3.1.1. Atskaitini ų grei čių pasirinkimas kelio apkrovos kreivei nustatyti  
Atskaitiniai grei čiai kelio apkrovai nustatyt pasirenkami pagal šio papildomo priedo 2 dal į. 
4.3.1.2. Duomen ų rinkimas  
Bandymo metu sugaištas laikas ir transporto priemon ės greitis matuojami ne mažesniu nei 5 Hz dažniu.  
4.3.1.3. Transporto priemon ės saviriedos proced ūra 
4.3.1.3.1. Po šio papildomo priedo 4.2.4 punkte aprašytos įšildymo proced ūros ir prieš pat kiekvien ą bandymo 
matavim ą transporto priemon ės greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju atskaitiniu grei ­ 
čiu, ir tokiu grei čiu važiuojama ne ilgiau nei 1 minut ę. Po to iš karto pradedamas saviriedos bandymas.  
4.3.1.3.2. Saviriedos metu pavar ų d ėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir 
nenaudoti transporto priemon ės stabdži ų. 
4.3.1.3.3. Bandymas kartojamas, kol saviriedos duomenys atitinka 4.3.1.4.2 punkte nustatytus statistinio glaudumo 
reikalavimus.  
4.3.1.3.4. Nors rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be pertrauk ų, galima važiavimus padalinti į dalis, 
jei per vien ą važiavim ą ne įmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei čius. Padalinus važiavimus, 
reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo į dalis taške transporto priemon ės b ūklė išlikt ų kuo stabilesn ė.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/447
 
4.3.1.4. Kelio apkrovos nustatymas pagal saviriedos laiko matavim ą 
4.3.1.4.1. Turi b ūti išmatuojamas saviriedos laikas, atitinkantis atskaitin į greit į v j , kaip nuo pasiekto transporto prie ­
mon ės grei čio (v  j + 5 km/h) iki (v  j – 5 km/h) pra ėjęs laikas.  
4.3.1.4.2. Šie matavimai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent trys poros matavim ų, atitinkan čių 
statistin į glaudum ą p j , nustatyt ą pagal ši ą lygt į. 
p j ¼ h Ü σ j ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  n Ü Δt j p Ï 0,03 
čia: 
P j yra atskaitiniu grei čiu v  j atlikt ų matavim ų statistinis glaudumas;  
n yra matavim ų por ų skai čius; 
Δt j yra saviriedos laiko važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j aritmetinis vidurkis sekund ėmis, gautas pagal lygt į: 
Δt j ¼ n 
P  n 
i¼1 1 
Δt ji 
čia: 
Δt ji yra matavim ų poros i vidutinis harmoninis aritmetinis saviriedos laikas važiuojant v  j grei čiu, išreikštas 
sekund ėmis (s) ir gautas pagal lygt į: 
Δt ji ¼ 2 
Ê 1 
Δt jai Ì 
þ Ê 1 
Δt jbi Ì 
čia: 
Δt jai ir Δt jbi yra saviriedos laiko vert ės, gautos atitinkamai a ir b kryptimis atlikus matavim ą i važiuojant 
atskaitiniu grei čiu v  j , išreikštos sekund ėmis (s);  
σ j yra sekund ėmis (s) išreikštas standartinis nuokrypis, nustatytas taip: 
σ j ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
n Ä 1 X  n 
i¼1 ðΔt ji Ä Δt pj Þ 2 r 
h yra A4/3 lentel ėje pateiktas koeficientas.  
A4/3 lentel ė 
Koeficientas h kaip funkcija  
n h  h/  ﬃﬃﬃ n p n h  h/  ﬃﬃﬃ n p 
3 4,3  2,48  10  2,2  0,73  
4 3,2  1,60  11  2,2  0,66  
5 2,8  1,25  12  2,2  0,64  
6 2,6  1,06  13  2,2  0,61  
7 2,5  0,94  14  2,2  0,59  
8 2,4  0,85  15  2,2  0,57  
9 2,3  0,77LT L 175/448 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.3.1.4.3. Jei per matavim ą viena kryptimi pasireikš koks nors išorinis veiksnys arba vairuotojas atliks veiksm ą, turint į 
įtakos kelio apkrovos bandymui, šis matavimas ir j į atitinkantis matavimas priešinga kryptimi bus pripažinti 
netinkamais.  
Turi b ūti įvertintas didžiausias por ų, dar atitinkan čių statistin į glaudum ą, nustatyt ą 4.3.1.4.2 punkte, skai čius, 
o anuliuot ų matavimo por ų skai čius neturi viršyti 1/3 vis ų matavimo por ų skai čiaus.  
4.3.1.4.4. Toliau pateikta lygtis naudojama kelio apkrovos aritmetiniam vidurkiui apskai čiuoti, kai naudojamas kintamo 
saviriedos laiko ver čių harmoninis aritmetinis vidurkis. 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðm av þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
čia: 
Δt j yra kintamo saviriedos laiko matavim ų v j grei čiu harmoninis aritmetinis vidurkis sekund ėmis (s), 
gautas taip:  
Δt j ¼ 2 
1 
Δt ja þ 1 
Δt jb 
čia: 
Δt ja ir Δt jb yra vidutin ės aritmetin ės saviriedos laiko vert ės atitinkamai a ir b kryptimis, atitinkan čios atskaitin į 
greit į v j , išreikštos sekund ėmis (s) ir gautos taikant šias dvi lygtis:  
Δt ja ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jai 
taip pat:  
Δt jb ¼ 1 
n X  n 
i¼1 Δt jbi 
čia: 
m av yra bandomosios transporto priemon ės mas ės ver čių aritmetinis vidurkis kelio apkrovos nustatymo 
proced ūros pradžioje ir pabaigoje, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų mas ės ekvivalentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 
punkt ą. 
Kelio apkrovos lygties koeficientai f  0 , f 1 irf 2 apskai čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos analiz ę. 
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė, pasi ­
renkamas nulinis koeficientas f  1 , o koeficientai f  0 ir f  2 perskai čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos 
analiz ę. 
4.3.2. Saviriedos metodas, taikomas naudojant transporto priemon ėje sumontuot ą anemometr ą 
Transporto priemon ė įšildoma ir stabilizuojama pagal šio papildomo priedo 4.2.4 punkt ą. 
4.3.2.1. Papildomi transporto priemon ėje sumontuoto anemometro prietaisai  
Transporto priemon ėje sumontuotas anemometras ir prietaisai kalibruojami bandomojoje transporto prie ­
mon ėje, kurioje kalibravimas atliekamas įšildant transporto priemon ę prieš bandym ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/449
 
4.3.2.1.1. Santykinis v ėjo greitis matuojamas ne mažesniu nei 1 Hz dažniu ir 0,3 m/s tikslumu. Kalibruojant anemo ­
metr ą atsižvelgiama į transporto priemon ės blokavim ą. 
4.3.2.1.2. V ėjo kryptis turi santykinai atitikti transporto priemon ės jud ėjimo krypt į. Santykin ė v ėjo kryptis (pokrypis) 
matuojama su 1 laipsnio skyra ir 3 laipsni ų tikslumu; prietaiso nejautros sritis neturi viršyti 10 laipsni ų ir turi 
būti nukreipiama į transporto priemon ės gal ą. 
4.3.2.1.3. Prieš saviried ą anemometras kalibruojamas atsižvelgiant į v ėjo grei čio ir pokrypio patais ą, nustatyt ą standarto 
ISO 10521-1:2006(E) A priede.  
4.3.2.1.4. Anemometro blokavimas pakoreguojamas taikant kalibravimo proced ūrą, kaip aprašyta standarto ISO 
10521-1:2006(E) A priede, siekiant kuo labiau sumažinti jo poveik į. 
4.3.2.2. Transporto priemon ės grei čio intervalo parinkimas siekiant nustatyti kelio apkrovos kreiv ę 
Bandomosios transporto priemon ės grei čio intervalas parenkamas pagal šio papildomo priedo 2.2 punkt ą. 
4.3.2.3. Duomen ų rinkimas  
Proced ūros metu sugaištas laikas, transporto priemon ės greitis ir su transporto priemone susijusio oro srauto 
greitis (v ėjo greitis, kryptis) matuojami 5 Hz dažniu. Aplinkos temperat ūra sinchronizuojama ir imtys 
imamos ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
4.3.2.4. Transporto priemon ės saviriedos proced ūra 
Matavimai vykdomi priešingomis kryptimis, kol bus gauta bent dešimt nuosekli ų važiavim ų (po penkis 
kiekviena kryptimi). Jei atlikus atskir ą važiavim ą nepaisoma reikiam ų transporto priemon ėje sumontuoto 
anemometro bandymo s ąlyg ų, šis važiavimas ir atitinkamas važiavimas priešinga kryptimi atmetami. Visos 
įskaitin ės poros įtraukiamos į galutin ę analiz ę su bent 5 saviriedos važiavim ų poromis. Statistinio tinkamumo 
patvirtinimo kriterijai pateikiami šio papildomo priedo 4.3.2.6.10 punkte.  
Anemometras įrengiamas tokioje pad ėtyje, kad poveikis transporto priemon ės darbin ėms savyb ėms b ūtų kuo 
mažesnis.  
Anemometras įrengiamas vienu iš ši ų b ūdų: 
a) naudojant maždaug 2 metr ų stryp ą transporto priemon ės priekyje link aerodinamin ės stagnacijos taško;  
b) ant transporto priemon ės stogo centro linijos. Jei yra galimyb ė, anemometras iškeliamas iki 30 cm virš 
priekinio stiklo viršutinio krašto;  
c) ant transporto priemon ės variklio dang čio vidurio linijos, montuojant vidurio taške tarp transporto 
priemon ės priekio ir priekinio stiklo pagrindo.  
Visais atvejais anemometras turi b ūti lygiagretus kelio paviršiui. Naudojant b arba c pad ėtį, saviriedos 
rezultatai analitiškai pakoreguojami atsižvelgiant į anemometro sukelt ą papildom ą aerodinamin ę varž ą. Regu ­
liavimas atliekamas išbandant saviriedos bandymui naudojam ą transporto priemon ę v ėjo tunelyje be anemo ­
metro ir su anemometru, sumontuotu toje pa čioje pad ėtyje kaip trasoje. Apskai čiuotas skirtumas yra did ė­
jantis aerodinamin ės varžos koeficientas C  D , drauge su priekine dalimi, naudojamas koreguojant saviriedos 
rezultatus.  
4.3.2.4.1. Po šio papildomo priedo 4.2.4 punkte aprašytos įšildymo proced ūros ir iškart prieš kiekvien ą bandymo 
matavim ą transporto priemon ės greitis padidinamas 10–15 km/h, palyginti su didžiausiuoju atskaitiniu grei ­ 
čiu, ir tokiu grei čiu važiuojama ne ilgiau nei 1 minut ę. Po to iš karto pradedamas saviriedos bandymas.LT L 175/450 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.3.2.4.2. Saviriedos metu pavar ų d ėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir 
nenaudoti transporto priemon ės stabdži ų. 
4.3.2.4.3. Rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be pertrauk ų. Ta čiau važiavimus galima padalinti į 
dalis, jei per vien ą važiavim ą ne įmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei čius. Padalinus važia ­
vimus, reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo į dalis taške transporto priemon ės b ūklė išlikt ų kuo 
stabilesn ė. 
4.3.2.5. Jud ėjimo lygties nustatymas  
Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro jud ėjimo lygtyse naudojami simboliai pateikiami A4/4 
lentel ėje. 
A4/4 lentel ė 
Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro jud ėjimo lygtyse naudojami simboliai  
Simbolis  Vienetai  Aprašymas  
A f m 2 transporto priemon ės priekin ė dalis  
a 0 … a  n laipsniai  -1 aerodinamin ės varžos koeficientai kaip pokrypio kampo 
funkcija  
A m N mechanin ės varžos koeficientas  
B m N/(km/h)  mechanin ės varžos koeficientas  
C m N/(km/h)  2 mechanin ės varžos koeficientas  
C D (Y) aerodinamin ės varžos koeficientas, taikomas esant 
pokrypio kampui Y  
D N  varža  
D aero N aerodinamin ė varža  
D f N priekin ės ašies varža ( įskaitant transmisij ą) 
D grav N gravitacin ė varža  
D mech  N mechanin ė varža  
D r N galin ės ašies varža ( įskaitant transmisij ą) 
D tyre N padang ų ried ėjimo varža  
(dh/ds)  —  trasos nuolydžio jud ėjimo kryptimi sinusas (+ reiškia 
pakilim ą) 
(dv/dt)  m/s  2 greitinimas  
g m/s  2 gravitacin ė konstanta  
m av kg bandomosios transporto priemon ės vidutin ė aritmetin ė 
mas ė prieš kelio apkrovos nustatym ą ir po to  
ρ kg/m  3 oro tankis  
t s  laikas  
T K  temperat ūra 
v km/val.  transporto priemon ės greitis  
v r km/val.  santykinis v ėjo greitis  
Y laipsniai (-i ų) transporto priemon ės jud ėjimo kryptimi pu čiamo v ėjo 
pokrypio kampasLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/451
 
4.3.2.5.1. Bendra forma  
Bendra jud ėjimo lygtis: 
Äm e Ê dv 
dt Ì 
¼ D mech þ D aero þ D grav 
čia: 
D mech  = D  tyre + D  f + D  r ; 
D aero = D  aero ¼ ð 1 
2 ÞρC D ðYÞA f v 2 
r ; 
D grav = D  grav ¼ m Ü g Ü Ê dh 
ds Ì 
Jei bandym ų trasos nuolydis siekia 0,1 proc. jos ilgio arba yra mažesnis, D  grav galima prilyginti nuliui.  
4.3.2.5.2. Mechanin ės varžos modeliavimas  
Mechanin ė varža, kuri ą sudaro atskiri komponentai, atitinkantys padang ų D tyre ir priekin ės bei galin ės aši ų 
trinties nuotolius D  f ir D  r , įskaitant pavar ų d ėžės nuostolius, modeliuojama kaip trij ų nari ų polinomas ir 
transporto priemon ės grei čio v funkcija, taikant ši ą lygt į: 
D mech ¼ A m þ B m v þ C m v 2 
čia: 
A m , B  m ir C  m nustatomi analizuojant duomenis ir taikant mažiausi ųjų kvadrat ų metod ą. Šios konstantos 
atspindi bendr ą transmisijos ir padang ų varž ą. 
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė, koefi ­
cientas B  m prilyginamas nuliui, o koeficientai A  m ir C  m perskai čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadrat ų regre ­
sijos analiz ę. 
4.3.2.5.3. Aerodinamin ės varžos modeliavimas  
Aerodinamin ės varžos koeficientas C  D (Y) modeliuojamas kaip keturi ų nari ų polinomas ir pokrypio kampo Y 
funkcija, taikant ši ą lygt į: 
C D ðYÞ ¼ a 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 
a 0 iki a  4 yra pastov ūs koeficientai, kuri ų vert ės nustatomos analizuojant duomenis.  
Aerodinamin ė varža nustatoma sudedant varžos koeficient ą su transporto priemon ės priekine dalimi A  f ir 
santykiniu v ėjo grei čiu. 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r Ü C D ðYÞ 
D aero ¼ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 ÞLT L 175/452 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.3.2.5.4. Galutin ė jud ėjimo lygtis  
Pakeitus gaunama ši galutin ė jud ėjimo lygtis: 
m e Ê dv 
dt Ì 
¼ A m þ B m v þ C m v 2 þ Ê 1 
2 Ì 
Ü ρ Ü A f Ü v 2 
r ða 0 þ a 1 Y þ a 2 Y 2 þ a 3 Y 3 þ a 4 Y 4 þÞ ðm Ü g Ü dh 
ds Þ 
4.3.2.6. Duomen ų keitimas  
Generuojama trij ų nari ų lygtis kelio apkrovos j ėgai, kaip grei čio funkcijai, ramaus oro s ąlygomis apib ūdinti: 
F = A + Bv + Cv  2 , pakoreguotai pagal pamatines aplinkos temperat ūros ir sl ėgio s ąlygas. Šios analiz ės 
metodas aprašytas šio papildomo priedo 4.3.2.6.1–4.3.2.6.10 punktuose (imtinai).  
4.3.2.6.1. Kalibravimo koeficient ų nustatymas  
Jei nebuvo nustatyta anks čiau, kalibravimo koeficientai, skirti pakoreguoti transporto priemon ės blokavim ą, 
nustatomi pagal santykin į v ėjo greit į ir pokrypio kamp ą. Bandymo proced ūros įšildymo faz ės metu regist ­
ruojami transporto priemon ės grei čio v, santykinio v ėjo grei čio v  r ir pokrypio Y matavimai. Bandym ų trasoje 
važiuojant pastoviu 80 km/h grei čiu atliekami poriniai važiavimai kei čiant kryptis ir nustatomos kiekvieno 
važiavimo v, v  r ir Y vidutin ės aritmetin ės vert ės. Parenkami tokie kalibravimo koeficientai, kurie kuo labiau 
sumažina bendras priešinio ir skersinio v ėjo paklaidas visose važiavim ų porose, tai yra (head  i – head  i+1 ) 2 
suma ir pan., kai head  i ir head  i+1 reiškia v ėjo greit į ir krypt į poriniuose bandymo važiavimuose priešingomis 
kryptimis per transporto priemon ės įšildym ą ir (arba) stabilizavim ą iki bandymo atlikimo.  
4.3.2.6.2. Kas sekund ę atliekami steb ėjimai  
Remiantis saviriedos važiavimo duomenimis nustatomos v,  Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v r 2 , Y ir vert ės taikant kalibravimo 
koeficientus, gautus laikantis šio papildomo priedo 4.3.2.1.3 ir 4.3.2.1.4 punkt ų nuostat ų. Imtims pagal 1 Hz 
dažn į sureguliuoti naudojamas duomen ų filtravimas.  
4.3.2.6.3. Pirmin ė analiz ė 
Naudojant linijin į mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos metod ą vienu metu analizuojami visi duomen ų taškai, 
siekiant nustatytiA  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 ir a  4 , turint M  e , Ê dh 
ds; ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , ir ρ 
4.3.2.6.4. Riktai  
Numatytoji j ėga m  e Ê dv 
dt Ì 
apskai čiuojama ir palyginama su duomen ų taškais. Pažymimi duomen ų taškai su 
pertekliniu nuokrypiu, pvz., viršijantys tris standartinius nuokrypius.  
4.3.2.6.5. Duomen ų filtravimas (pasirinktinai)  
Galima taikyti atitinkamus duomen ų filtravimo metodus ir išlyginti likusius duomen ų taškus.  
4.3.2.6.6. Duomen ų eliminavimas  
Pažymimi duomen ų taškai, surinkti ten, kur pokrypio kampai didesni nei ± 20 laipsni ų nuo transporto 
priemon ės jud ėjimo krypties. Pažymimi ir duomen ų taškai, surinkti ten, kur santykinis v ėjas yra mažesnis 
nei +5 km/h (vengiama s ąlyg ų, kai iš galo pu čian čio v ėjo greitis didesnis už transporto priemon ės greit į). 
Duomen ų analiz ė apsiriboja transporto priemon ės grei čio vert ėmis, esan čiomis pagal šio papildomo priedo 
4.3.2.2 punkt ą parinktame grei čio intervale.  
4.3.2.6.7. Galutin ė duomen ų analiz ė 
Visi nepažym ėti duomenys analizuojami pagal linijin ę mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos metodik ą. Nustatomi 
duotieji M  e ir Ê dh 
ds ÌÊ dv 
dt Ì 
, v, v  r , ir ρ, A  m , B  m , C  m , a 0 , a 1 , a 2 , a 3 bei a  4 . 
4.3.2.6.8. Ribota analiz ė (pasirinktinai)  
Norint geriau atsieti transporto priemon ės aerodinamin ę ir mechanin ę varžas, galima taikyti toki ą ribot ą 
analiz ę, kad b ūtų įmanoma užfiksuoti transporto priemon ės priekin ės dalies A  f ir varžos koeficientus C  D , jei 
jie buvo nustatyti anks čiau.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/453
 
4.3.2.6.9. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas  
Jud ėjimo lygtys koreguojamos pagal pamatines s ąlygas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5 punkte.  
4.3.2.6.10. Transporto priemon ėje sumontuoto anemometro statistiniai kriterijai  
Jeigu ne įtraukiamos atskiros saviriedos važiavimo poros, pagal kiekvien ą saviriedos atskaitin į greit į v j apskai ­ 
čiuota kelio apkrova vis ųi irj atveju pasikei čia mažiau nei konvergencijos reikalavimas: 
ΔF i ðv j Þ=Fðv j Þ Ï 0,03 ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
n Ä 1 p 
čia: 
ΔF i (v j ) yra apskai čiuotos kelio apkrovos su visais saviriedos važiavimais ir apskai čiuotos kelio apkrovos, 
atmetus saviriedos važiavim ų i por ą, skirtumas, N;  
F(v  j ) yra apskai čiuota apkrova kelyje, įtraukus visus saviriedos važiavimus, N;  
v j yra atskaitinis greitis, km/h;  
n yra saviriedos važiavimo por ų skai čius, įtraukus visas įskaitines poras.  
Jei nepaisoma konvergencijos reikalavimo, poros, pradedant apskai čiuot ą kelio apkrov ą labiausiai kei čian čia 
pora, išbraukiamos iš analizuojam ų dalyk ų, kol bus įvykdytas konvergencijos reikalavimas, jeigu galutinei 
kelio apkrovai nustatyti naudojamos ne mažiau nei 5 įskaitin ės poros.  
4.4. Jud ėjimo varžos matavimas ir skai čiavimas taikant sukimo momento matavimo metod ą 
Užuot taikius saviriedos metodus, taip pat galima naudoti sukimo momento matavimo metod ą, kur į taikant 
jud ėjimo varža nustatoma matuojant varom ųjų rat ų sukimo moment ą atskaitinio grei čio taškuose ne trum ­
pesniais nei 5 sekundži ų intervalais.  
4.4.1. Sukimo momento matuoklio įrengimas  
Sukimo momento matuokliai įtaisomi tarp kiekvieno varomojo rato stebul ės ir ratlankio, o jais matuojamas 
transporto priemonei pastoviu grei čiu važiuoti reikalingas sukimo momentas.  
Sukimo momento matuoklis kalibruojamas reguliariais intervalais, ne re čiau kaip kart ą per metus, pagal 
nacionalinius arba tarptautinius standartus, kad atitikt ų reikalaujam ą tikslum ą ir glaudum ą. 
4.4.2. Proced ūra ir duomen ų rinkimas  
4.4.2.1. Atskaitinio grei čio ver čių parinkimas jud ėjimo varžos kreivei nustatyti  
Atskaitinio grei čio vert ės jud ėjimo varžai nustatyti parenkamos pagal šio papildomo priedo 2.2 punkt ą. 
Atskaitinio grei čio vert ės matuojamos maž ėjan čia tvarka. Gamintojo prašymu tarp matavim ų galima naudoti 
stabilizavimo laikotarpius, bet stabilizavimo greitis negali viršyti kitos atskaitinio grei čio vert ės. 
4.4.2.2. Duomen ų rinkimas  
Duomen ų rinkiniai, sudaryti iš faktinio grei čio v  ji , faktinio sukimo momento C  ji ir bent 5 sekundži ų laiko, 
matuojami kiekvieno v  j atveju bent 10 Hz ėmini ų ėmimo dažniu. Per vien ą laikotarp į surinkti duomen ų apie 
atskaitin į greit į v j rinkiniai laikomi vienu matavimu.LT L 175/454 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.4.2.3. Transporto priemon ės sukimo momento matavimo matuokliu proced ūra 
Prieš sukimo momento bandomuosius matavimus atliekamas transporto priemon ės įšildymas pagal šio 
papildomo priedo 4.2.4 punkt ą. 
Bandom ųjų matavim ų metu reikia kuo labiau vengti judinti vair ą ir nenaudoti transporto priemon ės stabdži ų. 
Bandymas kartojamas tol, kol jud ėjimo varžos duomenys atitiks matavimo glaudumo reikalavimus, nusta ­
tytus šio papildomo priedo 4.4.3.2 punkte.  
Nors rekomenduojama kiekvien ą saviriedos važiavim ą atlikti be pertrauk ų, galima važiavimus padalinti į dalis, 
jei per vien ą važiavim ą ne įmanoma surinkti duomen ų apie visus atskaitinius grei čius. Padalinus važiavimus, 
reikia užtikrinti, kad kiekviename padalinimo į dalis taške transporto priemon ės b ūklė išlikt ų kuo stabilesn ė. 
4.4.2.4. Grei čio nuokrypis  
Atliekant atskiro atskaitinio grei čio taško matavim ą, grei čio nuokrypis nuo grei čio aritmetinio vidurkio 
v ji –v jm , apskai čiuoto pagal šio papildomo priedo 4.4.3 punkt ą, turi atitikti A4/5 lentel ės vertes.  
Be to, aritmetinis grei čio v  jm vidurkis kiekviename atskaitinio grei čio taške nuo atskaitinio grei čio v  j neturi 
nukrypti daugiau nei ± 1 km/h arba 2 proc. atskaitinio grei čio v  j , nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
A4/5 lentel ė 
Grei čio nuokrypis  
Laikas, s  Grei čio nuokrypis, km/h  
5‒10 ± 0,2  
10 ‒15 ± 0,4  
15 ‒20 ± 0,6  
20 ‒25 ± 0,8  
25 ‒30 ± 1,0  
≥ 30 ± 1,2  
4.4.2.5. Atmosferos temperat ūra 
Bandymai atliekami tokiomis pat temperat ūros s ąlygomis, nustatytomis šio papildomo priedo 4.1.1.2 punkte.  
4.4.3. Vidutinio aritmetinio grei čio ir vidutinio aritmetinio sukimo momento apskai čiavimas  
4.4.3.1. Skai čiavimo procesas  
Kiekvieno matavimo vidutinis aritmetinis greitis v  jm (km/h) ir vidutinis aritmetinis sukimo momentas C  jm 
(Nm) apskai čiuojami naudojantis duomen ų, surinkt ų pagal šio papildomo priedo 4.4.2.2 punkt ą, rinkiniu, 
taikant ši ą lygt į: 
v jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 v jiLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/455
 
taip pat 
C jm ¼ 1 
k X  k 
i¼1 C ji Ä C js 
čia: 
v ji yra faktinis transporto priemon ės greitis remiantis i duomen ų rinkiniu atskaitinio grei čio taške j, 
km/h;  
k yra vienam matavimui priklausan čių duomen ų rinkini ų skai čius; 
C ji yra faktinis sukimo momentas, nurodytas i duomen ų rinkinyje, Nm;  
C js yra dreifo grei čio kompensavimo s ąlyga (Nm), išreiškiama šia lygtimi: 
C js ¼ ðm st þ m r Þ Ü α j r j: 
C js 
1 
k P  k 
i¼1 C ji turi neviršyti 0,05 ir jo galima nepaisyti, jei α j yra ne didesnis nei ± 0,005 m/s  2 ; 
m st yra bandomosios transporto priemon ės mas ė matavim ų pradžioje, matuojama prieš pat įšildymo 
proced ūrą, bet ne anks čiau, kg;  
mr yra efektyviosios besisukan čių komponent ų mas ės ekvivalentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 
punkt ą, kg;  
r j yra dinaminis padangos spindulys, nustatytas 80 km/h atskaitos taške arba transporto priemon ės 
didžiausiojo atskaitinio grei čio taške, jei tas greitis mažesnis nei 80 km/h, ir apskai čiuojamas pagal 
šią lygt į: 
r j ¼ 1 
3,6 Ü v jm 
2 Ü πn 
čia: 
n yra varomosios padangos sukamasis dažnis, s  -1 ; 
α j yra vidutin ė aritmetin ė greitinimo vert ė (m/s  2 ), apskai čiuota pagal ši ą lygt į: 
α j ¼ 1 
3,6 Ü k P  k 
i¼1 t i v ji Ä P  k 
i¼1 t i P  k 
i¼1 v ji 
k Ü P  k 
i¼1 t 2 
i Ä ½ P  k 
i¼1 t i â 2 
čia: 
t i yra i duomen ų rinkinio surinkimo laikas, s.  
4.4.3.2. Matavimo glaudumas  
Matavimai atliekami priešingomis kryptimis, kol gaunamos bent trys matavim ų poros kiekviename atskaitinio 
grei čio taške v  i , kur kiekvienas  C j atitinka tikslum ą ρ j , apskai čiuot ą pagal ši ą lygt į: 
ρ j ¼ h Ü s ﬃﬃﬃ n p Ü C j Ï 0:03LT L 175/456 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
čia: 
n yra C  jm matavimo por ų skai čius; 
C j yra jud ėjimo varža taikant v  j greit į (Nm), apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
C j ¼ 1 
n X  n 
i¼1 C jmi 
čia: 
C jmi yra i matavim ų poros vidutinis aritmetinis sukimo momentas taikant v  j greit į (Nm), apskai čiuojama 
taip: 
C jmi ¼ 1 
2 Ü ðC jmai þ C jmbi Þ 
čia: 
C jmai ir C  jmbi yra i matavimo kiekviena atitinkama a ir b kryptimi taikant v  j greit į vidutiniai aritmetiniai 
sukimo momentai, nustatyti šio papildomo priedo 4.4.3.1 punkte, Nm;  
s yra standartinis nuokrypis (Nm), apskai čiuotas pagal ši ą lygt į: 
s ¼ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
k Ä 1 X  k 
i¼1 ðC jmi Ä C j Þ 2 r 
; 
h yra koeficientas kaip n funkcija, kaip pateikta šio papildomo priedo 4.3.1.4.2 punkto A4/3 lentel ėje. 
4.4.4. Jud ėjimo varžos kreiv ės nustatymas  
Vidutinis aritmetinis transporto priemon ės greitis ir vidutinis aritmetinis sukimo momentas kiekviename 
atskaitinio grei čio taške apskai čiuojamas pagal šias lygtis: 
V jm ¼ ½ Ü ðv jma þ v jmb Þ 
C jm ¼ ½ Ü ðC jma þ C jmb Þ 
Siekiant nustatyti koeficientus c  0 , c 1 ir c  2 , ši vidutin ės aritmetin ės jud ėjimo varžos maž ųjų kvadrat ų regresijos 
kreiv ė priderinama prie vis ų duomen ų por ų (v  jm , C  jm ) taikant visus atskaitinius grei čius, aprašytus šio 
papildomo priedo 4.4.2.1 punkte.  
Koeficientai c  0 , c 1 ir c  2 bei saviriedos laiko vert ės, išmatuotos ant traukos stendo (žr. šio papildomo priedo 
8.2.4 punkt ą), įtraukiamos į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
Jei išbandoma transporto priemon ė yra tipin ė kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ė, nusta ­
tomas nulinis koeficientas c  1 , o koeficientai c  0 ir c  2 perskai čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos 
analiz ę. 
4.5. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas ir matavimo įrang ą 
4.5.1. Oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas  
Oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas K  2 nustatomas pagal ši ą lygt į: 
K 2 ¼ T 
293 K Ü 100 kPa 
PLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/457
 
čia: 
T yra vis ų atskir ų važiavim ų vidutin ė aritmetin ė atmosferos temperat ūra, kelvinais (K);  
P yra vidutinis aritmetinis atmosferos sl ėgis, kPa.  
4.5.2. Ried ėjimo varžos koregavimo koeficientas  
Ried ėjimo varžos koregavimo koeficient ą K 0 (kelvin ų -1 , K  -1 ) galima nustatyti remiantis empiriniais duome ­
nimis ir gauti patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, kad j į galima taikyti konkre čiam transporto priemon ės ir 
padang ų bandymui, arba galima daryti prielaid ą, kad jis yra toks: 
K 0 ¼ 8,6 Ü 10 Ä3 K Ä1 
4.5.3. V ėjo poveikio koregavimas  
4.5.3.1. V ėjo poveikio koregavimas stacionariu anemometru  
4.5.3.1.1. V ėjo poveikio koregavimas pagal absoliut ų v ėjo greit į greta bandymo kelio atliekamas atimant skirtum ą, 
kurio negalima panaikinti kei čiamais važiavimais, iš pastovaus nario f  0 , pateikto šio papildomo priedo 
4.3.1.4.4 punkte, arba iš c  0 , pateikto šio papildomo priedo 4.4.4 punkte.  
4.5.3.1.2. V ėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas w  1 , taikant saviriedos metod ą, arba w  2 , taikant sukimo momento 
matavimo metod ą, apskai čiuojamas pagal šias lygtis:  
w 1 ¼ 3,6  2 Ü f 2 Ü v 2 
w 
arba w  2 ¼ 3,6  2 Ü c 2 Ü v 2 
w 
čia: 
w 1 yra v ėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, taikant saviriedos metod ą, N; 
f 2 yra šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatytos aerodinamin ės s ąlygos koeficientas;  
v w yra mažesnis vidutinis aritmetinis priešing ų kryp čių v ėjo greitis greta bandymo kelio bandymo metu, 
m/s;  
w 2 yra v ėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, taikant sukimo momento matavimo metod ą, N; 
c 2 yra šio papildomo priedo 4.4.4 punkte nustatytos aerodinamin ės s ąlygos koeficientas, naudojamas 
taikant sukimo momento matavimo metod ą. 
4.5.3.2. V ėjo poveikio koregavimas transporto priemon ėje sumontuotu anemometru  
Jei saviriedos metodas paremtas transporto priemon ėje sumontuotu anemometru, 4.5.3.1.2 punkto lygtyse 
nustatomos nulin ės w  1 ir w  2 vert ės, nes v ėjo poveikio koregavimas jau buvo atliktas pagal šio papildomo 
priedo 4.3.2 punkt ą.LT L 175/458 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.5.4. Bandomosios mas ės koregavimo koeficientas  
Bandomosios transporto priemon ės bandomosios mas ės koregavimo koeficientas K  1 nustatomas pagal ši ą 
lygt į: 
K 1 ¼ f 0 Ü Ê 
1 Ä TM 
m av Ì 
čia: 
f 0 yra pastovus narys, N;  
TM yra bandomosios transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m av yra bandomosios transporto priemon ės faktin ė bandomoji mas ė (kg), nustatyta pagal šio papildomo 
priedo 4.3.1.4.4 punkt ą. 
4.5.5. Kelio apkrovos kreiv ės koregavimas  
4.5.5.1. Šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkte nustatyta kreiv ė pagal pamatines s ąlygas koreguojama taip: 
F ä ¼ ððf 0 Ä w 1 Ä K 1 Þ þ f 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 f 2 v 2 
čia: 
F* yra pakoreguota apkrova kelyje, N;  
f 0 yra pastovus narys, N;  
f 1 yra pirmos eil ės nario koeficientas, N ·(h/km);  
f 2 yra antros eil ės nario koeficientas, N ·(h/km)  2 ; 
K 0 yra ried ėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5.2 punkte;  
K 1 yra bandomosios mas ės pataisa, nustatyta šio papildomo priedo 4.5.4 punkte;  
K 2 yra oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5.1 punkte;  
T yra vidutin ė aritmetin ė aplinkos atmosferos temperat ūra, °C;  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
w 1 yra v ėjo pasipriešinimo koregavimo koeficientas (N), nustatytas šio papildomo priedo 4.5.3 punkte.  
Apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nuostat į, ((f  0 – w  1 – K  1 ) × 
(1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas naudojamas kaip tikslin ės kelio apkrovos koeficientas A  t . 
Apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nuostat į, (f 1 × (1 + K  0 × 
(T – 20))) rezultatas naudojamas kaip tikslin ės kelio apkrovos koeficientas B  t . 
Apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.1 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nuostat į, (K  2 × f  2 ) 
rezultatas naudojamas kaip tikslin ės kelio apkrovos koeficientas C  t .LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/459
 
4.5.5.2. Šio papildomo priedo 4.4.4 punkte nustatyta kreiv ė koreguojama pagal pamatines s ąlygas ir sumontuot ą 
matavimo įrang ą toliau nustatyta tvarka.  
4.5.5.2.1. Koregavimas pagal pamatines s ąlygas 
C ä ¼ ððc 0 Ä w 2 Ä K 1 Þ þ c 1 vÞ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 20ÞÞ þ K 2 c 2 v 2 
čia: 
C* yra pakoreguota jud ėjimo varža, Nm;  
c 0 yra pastovus narys (Nm), nustatytas šio papildomo priedo 4.4.4 punkte;  
c 1 yra pirmos eil ės nario koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 4.4.4 punkte, Nm (h/km);  
c 2 yra antros eil ės nario koeficientas (Nm), nustatytas šio papildomo priedo 4.4.4 punkte, (h/km)  2 ; 
K 0 yra ried ėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5.2 punkte;  
K 1 yra bandomosios mas ės koregavimo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5.4 punkte;  
K 2 yra oro pasipriešinimo koregavimo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5.1 punkte;  
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
T yra vidutin ė aritmetin ė aplinkos atmosferos temperat ūra, °C;  
w 2 yra v ėjo poveikio koregavimo pasipriešinimas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5.3 punkte.  
4.5.5.2.2. Koregavimas pagal sumontuotus sukimo momento matuoklius  
Jei jud ėjimo varža nustatoma taikant sukimo momento matavimo metod ą, ji koreguojama pagal transporto 
priemon ės išor ėje sumontuotos sukimo momento matavimo įrangos poveik į transporto priemon ės aerodi ­
namin ėms savyb ėms. 
Jud ėjimo varžos koeficientas c  2 koreguojamas pagal ši ą lygt į: 
c 2corr ¼ K 2 Ü c 2 Ü ð1 þ ðΔðC D Ü A f ÞÞ=ðC D 0 Ü A f 0 ÞÞ 
čia: 
Δ(C D × A  f ) = (C  D × A  f ) – (C  D’ × A  f’ ) 
C D’ × A  f’ yra aerodinamin ės varžos koeficiento, išmatuoto v ėjo tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo 
priedo 3.2 punkto kriterijus, ir transporto priemon ės priekin ės dalies su sumontuota sukimo 
momento matavimo įranga sandauga, m  2 ; 
C D × A  f yra aerodinamin ės varžos koeficiento, išmatuoto v ėjo tunelyje, atitinkan čiame šio papildomo 
priedo 3.2 punkto kriterijus, ir transporto priemon ės priekin ės dalies su nesumontuota sukimo 
momento matavimo įranga sandauga, m  2 .LT L 175/460 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.5.5.2.3. Tikslin ės jud ėjimo varžos koeficientai  
((c 0 – w  2 – K  1 ) × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas, kaip tikslin ės jud ėjimo varžos koeficientas a  t , naudojamas 
apskai čiuojant šio papildomo priedo 8.2 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nustatym ą. 
(c 1 × (1 + K  0 × (T – 20))) rezultatas, kaip tikslin ės jud ėjimo varžos koeficientas b  t , naudojamas apskai čiuojant 
šio papildomo priedo 8.2 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nustatym ą. 
(c 2corr  × r) rezultatas, kaip tikslin ės jud ėjimo varžos koeficientas c  t , naudojamas apskai čiuojant šio papildomo 
priedo 8.2 punkte aprašyt ą traukos stendo apkrovos nustatym ą. 
5. Kelio apkrovos arba jud ėjimo varžos apskai čiavimo pagal transporto priemon ės parametrus metodas  
5.1. Transporto priemoni ų kelio apkrovos ir jud ėjimo varžos apskai čiavimas pagal tipin ę kelio apkrovos matricos 
šeimos transporto priemon ę 
Jei tipinei transporto priemonei taikoma kelio apkrova nustatoma taikant šio papildomo priedo 4.3 punkte 
apib ūdint ą metod ą, atskirai transporto priemonei taikoma kelio apkrova apskai čiuojama pagal šio papildomo 
priedo 5.1.1 punkt ą. 
Jei tipin ės transporto priemon ės jud ėjimo varža nustatoma taikant šio papildomo priedo 4.4 punkte apib ū­
dint ą metod ą, atskiros transporto priemon ės jud ėjimo varža apskai čiuojama pagal šio papildomo priedo 5.1.2 
punkt ą. 
5.1.1. Kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemon ėms taikoma kelio apkrova apskai čiuojama naudojant 
transporto priemon ės parametrus, apib ūdintus šio papildomo priedo 4.2.1.4 punkte ir tipinei bandomajai 
transporto priemonei taikomos kelio apkrovos koeficientus, nustatytus šio papildomo priedo 4.3 punkte.  
5.1.1.1. Kelio apkrovos j ėga, taikoma atskirai transporto priemonei, apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
F c ¼ f 0 þ ðf 1 Ü vÞ þ ðf 2 Ü v 2 Þ 
čia: 
F c yra apskai čiuota kelio apkrovos j ėga kaip transporto priemon ės grei čio funkcija, N;  
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas N, nustatytas pagal lygt į: 
f 0 ¼ Maxðð0,05 Ü f 0r þ 0,95 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü f 0r þ 0,8 Ü ðf 0r Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
f 0r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipinei transporto priemonei taikomas pastovios kelio apkrovos 
koeficientas, N;  
f 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, prilyginamas nuliui;  
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas N ·(h/km)  2 , nustatytas pagal lygt į: 
f 2 ¼ Maxðð0,05 Ü f 2r þ 0,95 Ü f 2r Ü A f=A fr Þ; ð0,2 Ü f 2r þ 0,8 Ü f 2r Ü A f=A fr ÞÞ 
f 2r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipinei transporto priemonei, taikomas antros eil ės kelio apkrovos 
koeficientas, N ·(h/km)  2 ; 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto priemon ės faktin ė bandomoji mas ė, kg;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/461
 
TM  r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės faktin ė bandomoji mas ė, kg;  
A f yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto priemon ės priekin ė dalis, m  2 ; 
A fr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės priekin ė dalis, m  2 ; 
RR yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto priemon ės padang ų ried ėjimo varža, kg tonai;  
RRr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės padang ų ried ėjimo varža, kg tonai.  
5.1.2. Kelio apkrovos matricos šeimos transporto priemoni ų jud ėjimo varža apskai čiuojama naudojant transporto 
priemon ės parametrus, apib ūdintus šio papildomo priedo 4.2.1.4 punkte ir tipin ės bandomosios transporto 
priemon ės jud ėjimo varžos koeficientus, nustatytus šio papildomo priedo 4.4 punkte.  
5.1.2.1. Atskiros transporto priemon ės jud ėjimo varža apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
C c ¼ c 0 þ c 1 Ü v þ c 2 Ü v 2 
čia: 
C c yra apskai čiuota jud ėjimo varža kaip transporto priemon ės grei čio funkcija, Nm;  
c 0 yra pastovios jud ėjimo varžos koeficientas Nm, nustatytas pagal ši ą lygt į: 
c 0 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ä 1,02 Ä c 0r=r 0 þ 0,95 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 0r=r 0 þ 0,8 Ü ð1,02 Ü c 0r=r 0 Ü TM=TM  r þ ðRR Ä RR  r Þ Ü 9,81 Ü TMÞÞÞ 
c 0r yra apkrovos kelyje matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės pastovios jud ėjimo varžos koefi ­
cientas, Nm;  
c 1 yra pirmos eil ės kelio jud ėjimo varžos koeficientas, prilyginamas nuliui;  
c 2 yra antros eil ės jud ėjimo varžos koeficientas N ·(h/km)  2 , nustatytas pagal ši ą lygt į: 
c 2 ¼ r 0=1,02 Ü Maxðð0,05 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,95 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr Þ; 
ð0,2 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 þ 0,8 Ü 1,02 Ü c 2r=r 0 Ü A f=A fr ÞÞ 
c 2r yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės antros eil ės jud ėjimo varžos koefi ­
cientas, N ·(h/km)  2 ; 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto priemon ės faktin ė bandomoji mas ė, kg;  
TMr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
A f yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto priemon ės priekin ė dalis, m  2 ; 
A fr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės priekin ė dalis, m  2 ; 
RR yra kelio apkrovos matricos šeimos atskiros transporto priemon ės padang ų ried ėjimo varža, kg tonai;LT L 175/462 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
RRr yra kelio apkrovos matricos šeimos tipin ės transporto priemon ės padang ų ried ėjimo varža, kg tonai;  
r’ yra padangos ant traukos stendo dinaminis spindulys, susidar ęs važiuojant 80 km/h grei čiu, m;  
1,02 yra apytikris koeficientas, kuriuo išlyginami transmisijos nuostoliai.  
5.2. Numatytosios kelio apkrovos apskai čiavimas pagal transporto priemon ės parametrus  
5.2.1. Užuot kelio apkrov ą nusta čius taikant saviriedos arba sukimo momento matavimo metod ą, galima taikyti 
numatytosios kelio apkrovos apskai čiavimo metod ą. 
Apskai čiuojant numatyt ąją kelio apkrov ą pagal transporto priemon ės parametrus, naudojami keli parametrai, 
tokie kaip transporto priemon ės bandomoji mas ė, plotis ir aukštis. Numatytoji kelio apkrova F  c apskai čiuo ­
jama pagal atskaitinio grei čio taškus.  
5.2.2. Numatytosios kelio apkrovos j ėga apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
F c ¼ f 0 þ f 1 Ü v þ f 2 Ü v 2 
čia: 
F c yra apskai čiuota numatytosios kelio apkrovos j ėga kaip transporto priemon ės grei čio funkcija, N;  
f 0 yra pastovios kelio apkrovos koeficientas N, nustatytas pagal ši ą lygt į: 
f 0 ¼ 0,140 Ü TM;  
f 1 yra pirmos eil ės kelio apkrovos koeficientas, prilyginamas nuliui;  
f 2 yra antros eil ės kelio apkrovos koeficientas N ·(h/km)  2 , nustatytas pagal ši ą lygt į: 
f 2 ¼ ð2,8 Ü 10 Ä6 Ü TMÞ þ ð0,0170 Ü width Ü heightÞ; ð49Þ 
v yra transporto priemon ės greitis, km/h;  
TM bandomoji mas ė, kg;  
width transporto priemon ės plotis (m), nustatytas standarto ISO 612:1978 6.2 dalyje;  
height transporto priemon ės aukštis (m), nustatytas standarto ISO 612:1978 6.3 dalyje.  
6. V ėjo tunelio metodas  
Vėjo tunelio metodas yra kelio apkrovos matavimo metodas, kur į taikant kartu naudojamas v ėjo tunelis ir 
traukos stendas arba v ėjo tunelis ir plokš čiajuostis stendas. Bandymo stendai gali b ūti atskiri arba integruoti 
vienas į kit ą. 
6.1. Matavimo metodas  
6.1.1. Kelio apkrova nustatoma:  
a) pridedant v ėjo tunelyje išmatuotas kelio apkrovos j ėgas ir plokš čiajuos čiu stendu išmatuotas j ėgas arba  
b) pridedant v ėjo tunelyje išmatuotas kelio apkrovos j ėgas ir traukos stendu išmatuotas j ėgas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/463
 
6.1.2. Aerodinamin ė varža matuojama v ėjo tunelyje.  
6.1.3. Ried ėjimo varža ir transmisijos nuostoliai matuojami plokš čiajuos čiu arba traukos stendu, vienu metu matuo ­
jant priekin ę ir galin ę ašis.  
6.2. Patvirtinimo institucijos suteikiamas įrangos patvirtinimas  
Vėjo tunelio metodo rezultatai palyginami su rezultatais, gautais saviriedos metodu, įrodant įrangos parengt į, 
ir įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas.  
6.2.1. Patvirtinimo institucija turi atrinkti tris transporto priemones. Transporto priemon ės turi b ūti b ūdingos 
transporto priemoni ų (pvz., dydis, svoris), kurias planuojama matuoti su atitinkama įranga, tipams.  
6.2.2. Su kiekviena iš trij ų transporto priemoni ų atliekami du atskiri saviriedos bandymai pagal šio papildomo 
priedo 4.3 punkt ą, o gauti kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 nustatomi pagal ši ą dal į ir koreguojami pagal 
šio papildomo priedo 4.5.5 punkt ą. Bandomosios transporto priemon ės saviriedos bandymo rezultatas turi 
būti dviej ų atskir ų saviriedos bandym ų kelio apkrovos koeficient ų aritmetinis vidurkis. Jei reikia daugiau nei 
dviej ų saviriedos bandym ų, kad b ūtų įvykdyti įrangos patvirtinimo kriterijai, visi įskaitiniai bandymai yra 
suvidurkinami.  
6.2.3. Taikant v ėjo tunelio metod ą pagal šio papildomo priedo 6.3–6.7 punktus atliekami matavimai, kuri ų metu 
tomis pa čiomis s ąlygomis naudojamos tos pa čios trys pagal šio papildomo priedo 6.2.1 punkt ą parinktos 
transporto priemon ės, ir nustatomi gaunami kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 . 
Jei gamintojas nusprendžia taikydamas v ėjo tunelio metod ą naudoti vien ą ar daugiau galim ų alternatyvi ų 
proced ūrų (pvz., 6.5.2.1 punktas d ėl kondicionavimo prieš bandym ą, 6.5.2.2 ir 6.5.2.3 punktai d ėl proce ­
dūros ir 6.5.2.3.3 punktas d ėl stendo nustatymo), šios proced ūros taikomos ir tada, kai įranga yra tvirtinama.  
6.2.4. Patvirtinimo kriterijai  
Įranga arba įrangos derinys patvirtinamas įvykdžius abu šiuos kriterijus:  
(a) kiekvienos iš trij ų transporto priemoni ų k ciklo energijos skirtumas ε k tarp v ėjo tunelio ir saviriedos 
metod ų turi neviršyti ± 0,05 taikant ši ą lygt į: 
ε k ¼ E k;WTM  
E k;coastdown Ä 1 
čia: 
ε k yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo transporto priemonei k, energijos skirtumas 
tarp v ėjo tunelio ir saviriedos metod ų, proc.;  
E k,WTM  yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo transporto priemonei k, energija, apskai čiuota 
pagal kelio apkrov ą (WTM), gaut ą taikant v ėjo tunelio metod ą pagal 7 papildomo priedo 5 
dal į, J; 
E k,coastdown  yra užbaigto 3 klas ės WLTC ciklo, taikomo transporto priemonei k, energija, apskai čiuota 
pagal kelio apkrov ą, gaut ą taikant saviriedos metod ą pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, J;LT L 175/464 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
(b) trij ų skirtum ų aritmetinis vidurkis  x turi b ūti ne didesnis kaip 0,02:  
x ¼ j ε 1 þ ε 2 þ ε 3 
3 j 
Po suteikto patvirtinimo įrang ą kelio apkrovai nustatyti galima naudoti ne ilgiau nei dvejus metus.  
Kiekvienas b ūgninio traukos stendo arba judamosios juostos ir v ėjo tunelio derinys tvirtinamas atskirai.  
6.3. Transporto priemon ės paruošimas ir temperat ūra 
Transporto priemon ės kondicionavimas ir paruošimas atliekami pagal šio papildomo priedo 4.2.1 ir 4.2.2 
punktus, kurie taikomi atliekant matavimus su plokš čiajuos čiu arba traukos stendu bei v ėjo tuneliu.  
Jei taikoma alternatyvi įšildymo proced ūra, aprašyta 6.5.2.1 punkte, tikslin ės bandomosios mas ės reguliavi ­
mas, transporto priemon ės sv ėrimas ir matavimas atliekami be transporto priemon ės vairuotojo.  
Plokš čiajuos čio arba traukos stendo bandym ų kameros temperat ūros nuostatis turi b ūti 20 °C, neviršijant 
± 3 °C leidžiamojo nuokrypio. Gamintojo prašymu temperat ūros nuostatis gali b ūti ir 23 °C. neviršijant 
± 3 °C leidžiamojo nuokrypio.  
6.4. V ėjo tunelio proced ūra 
6.4.1. V ėjo tunelio kriterijai  
Atsižvelgiant į v ėjo tunelio konstrukcij ą, bandym ų metodus ir pataisas, gaunama (C  D × A  f ) vert ė, kuri atitinka 
kelyje gaut ą vert ę (C  D × A  f ) ir kuriai b ūdingas 0,015 m  2 pakartojamumas.  
Atliekant visus (C  D × A  f ) matavimus turi b ūti įvykdyti šio papildomo priedo 3.2 punkte išvardyti v ėjo tunelio 
kriterijai, kuriems taikomi šie pakeitimai:  
a) šio papildomo priedo 3.2.4 punkte apib ūdintas vientiso blokavimo santykis turi b ūti mažesnis nei 25 
proc.;  
b) su bet kuria padanga besilie čiantis juostos paviršius turi viršyti padangos s ąlyčio zonos ilg į bent 20 proc. 
ir turi b ūti bent tokio plo čio kaip s ąlyčio vieta;  
c) bendro oro sl ėgio antgalio išleidimo angoje standartinis nuokrypis, apib ūdintas šio papildomo priedo 
3.2.8 punkte, turi b ūti mažesnis nei 1 proc.;  
d) šio papildomo priedo 3.2.10 punkte apib ūdintas prilaikymo sistemos blokavimo santykis turi b ūti 
mažesnis nei 3 proc.  
6.4.2. V ėjo tunelio matavimai  
Transporto priemon ės b ūklė turi b ūti tokia, kaip aprašyta šio papildomo priedo 6.3 punkte.  
Transporto priemon ė pastatoma lygiagre čiai išilginei tunelio centro linijai su ne didesniu nei 10 mm nuokry ­
piu. 
Transporto priemon ė pastatoma taip, kad b ūtų 0° pokrypio kampas ir ± 0,1° leidžiamasis nuokrypis.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/465
 
Aerodinamin ė varža matuojama bent 60 sekundži ų ne mažesniu nei 5 Hz dažniu. Varža taip pat gali b ūti 
matuojama ne mažesniu nei 1 Hz dažniu nuoseklia paimant bent 300 im čių. Gautas rezultatas turi b ūti 
varžos aritmetinis vidurkis.  
Jei transporto priemon ė turi judinam ųjų aerodinamini ų k ėbulo dali ų, taikomas šio papildomo priedo 4.2.1.5 
punktas. Jei judinamosios dalys priklauso nuo grei čio, kiekviena naudojama pad ėtis matuojama v ėjo tunelyje, 
o patvirtinimo institucijai pateikiami įrodymai, rodantys atskaitinio grei čio, judinamosios dalies pad ėties ir 
atitinkamo (C  D × A  f ) santyk į. 
6.5. Taikant v ėjo tunelio metod ą naudojamas plokš čiasis diržas  
6.5.1. Plokš čiojo diržo kriterijai  
6.5.1.1. Bandymo stendo su plokš čiuoju diržu aprašas  
Ratai turi suktis ant plokš čiųjų dirž ų, kurie neturi pakeisti rat ų ried ėjimo savybi ų, palyginti su j ų savyb ėmis 
kelyje. Į x kryptimi išmatuotas j ėgas įtraukiami transmisijos trinties nuostoliai.  
6.5.1.2. Transporto priemon ės prilaikymo sistema  
Stendas privalo tur ėti centravimo įtais ą, išlyginant į transporto priemon ę, neviršijant ± 0,5 laipsnio sukimosi 
apie z aš į leidžiamojo nuokrypio. Per kelio apkrovos nustatymo saviriedos važiavimus sulaikymo sistema 
išlaiko sucentruot ą varomojo rato pad ėtį, neviršijant toliau nurodyt ų rib ų. 
6.5.1.2.1. Šonin ė pad ėtis (y ašis)  
Transporto priemon ė turi b ūti išlyginta pagal y krypt į ir kuo labiau sumažinamas šoninis jud ėjimas.  
6.5.1.2.2. Priekin ė ir galin ė pad ėtys (x ašis)  
Nedarant poveikio šio papildomo priedo 6.5.1.2.1 punkto reikalavimui, abi rat ų ašys turi b ūti ± 10 mm 
atstumu nuo diržo šonin ės vidurio linijos.  
6.5.1.2.3. Vertikalioji j ėga 
Sulaikymo sistema turi b ūti taip suprojektuota, kad varom ųjų rat ų neveikt ų jokia vertikali j ėga. 
6.5.1.3. Išmatuot ų jėgų tikslumas  
Matuojama tik rat ų sukimosi reakcijos j ėga. Į rezultat ą ne įtraukiamos jokios išorin ės j ėgos (pvz., aušinimo 
ventiliatoriaus oro j ėgos, transporto priemon ės sulaikymo įtaisai, plokš čiojo diržo aerodinamin ės reakcijos 
jėgos, stendo nuostoliai ir pan.).  
Jėga x kryptimi matuojama ± 5 N tikslumu.  
6.5.1.4. Plokš čiojo diržo grei čio valdymas  
Plokš čiojo diržo greitis kontroliuojamas ± 0,1 km/h tikslumu.  
6.5.1.5. Plokš čiojo diržo paviršius  
Plokš čiojo diržo paviršius turi b ūti švarus, sausas ir be pašalin ės medžiagos, galin čios sukelti padang ų 
slydim ą. 
6.5.1.6. Aušinimas  
Į transporto priemon ę pu čiama kintamo grei čio oro srov ė. Linijinio grei čio oro p ūstuvo išleidimo angoje 
nuostatis turi b ūti lygus atitinkamam stendo grei čiui, viršijan čiam 5 km/h matavimo greit į. Linijinio grei čio 
oro p ūstuvo išleidimo angoje nuokrypis turi neviršyti ± 5 km/h arba ± 10 proc. atitinkamo matavimo grei čio, 
nelyg ų, kuri vert ė yra didesn ė.LT L 175/466 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
6.5.2. Plokš čiojo diržo matavimai  
Matavimo proced ūrą galima atlikti pagal šio papildomo priedo 6.5.2.2 arba 6.5.2.3 punkt ą. 
6.5.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą 
Transporto priemon ė kondicionuojama ant stendo šio papildomo priedo 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3 punktuose 
(imtinai) aprašyta tvarka.  
Stendo apkrovos nustatymas F  d, atliekant kondicionavim ą prieš bandym ą: 
F d ¼ a d þ b d Ü v þ c d Ü v 2 
čia: 
a d = 0  
b d = 0;  
c d = ðC D Ü A f Þ Ü ρ 0 
2 Ü 1 
3,6  2 
Stendo inercijos ekvivalentas turi b ūti bandomoji mas ė. 
Apkrovai nustatyti naudojama aerodinamin ė apkrova, nustatyta pagal šio papildomo priedo 6.7.2 punkt ą, ir 
apkrov ą galima tiesiogiai nustatyti kaip įvesties duomenis. Antraip naudojami šiame punkte apibr ėžiami a  d , 
b d ir c  d . 
Gamintojo pageidavimu, užuot taikius šio papildomo priedo 4.2.4.1.2 punkt ą, transporto priemon ė gali b ūti 
įšildoma važiuojant plokš čiuoju diržu.  
Šiuo atveju įšildymo greitis turi b ūti 110 proc. taikytino WLTC didžiausiojo grei čio, o trukm ė turi viršyti 
1 200 sekundži ų, kol per 200 sekundži ų išmatuotos j ėgos pokytis bus mažesnis nei 5 N.  
6.5.2.2. Stabilizuoto grei čio vert ėmis pagr įsta matavimo proced ūra 
6.5.2.2.1. Bandymas atliekamas pradedant didžiausia ir baigiant mažiausia atskaitinio grei čio verte.  
6.5.2.2.2. Iš karto po matavimo ankstesniame grei čio taške pradedamas l ėtinimas sklandžiai maždaug 1 m/s  2 grei čiu 
pereinant nuo esamo iki kito taikytino atskaitinio grei čio taško.  
6.5.2.2.3. Atskaitinis greitis stabilizuojamas bent 4 sekundes, bet ne ilgiau nei 10 sekundži ų. Matavimo prietaisai turi 
užtikrinti, kad po šio laiko išmatuotos j ėgos signalas b ūtų stabilizuotas.  
6.5.2.2.4. J ėga kiekviename atskaitinio grei čio taške matuojama bent 6 sekundes, palaikant pastov ų transporto prie ­
mon ės greit į. Tam atskaitinio grei čio taškui skirta j ėga F  jDyno  turi b ūti j ėgos aritmetinis vidurkis matavimo 
metu.  
Kiekvienos atskaitinio grei čio vert ės atveju pakartojami šio papildomo priedo 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 punktuose 
(imtinai) nustatyti etapai.  
6.5.2.3. Matavimo l ėtėjant grei čiui proced ūra 
6.5.2.3.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stendo nustatymas atliekami pagal šio papildomo priedo 6.5.2.1 dal į. Prieš 
kiekvien ą saviriedos bandym ą transporto priemon ė važiuoja didžiausiuoju atskaitiniu grei čiu arba, taikant 
alternatyvi ą įšildymo proced ūrą, bent 1 minut ę 110 proc. didžiausiojo atskaitinio grei čio. V ėliau transporto 
priemon ės greitis didinamas, kad bent 10 km/h viršyt ų didžiausi ą atskaitin į greit į, ir iškart pradedamas 
saviriedos bandymas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/467
 
6.5.2.3.2. Matavimai atliekami pagal šio papildomo priedo 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 punktus (imtinai). Savirieda priešinga 
kryptimi n ėra b ūtina ir netaikoma lygtis, naudota Δt ji apskai čiuoti pagal šio papildomo priedo 4.3.1.4.2 
punkt ą. Matavimas nutraukiamas po dviej ų lėtinimo veiksm ų, jei dviej ų saviriedos važiavim ų jėga kiekvie ­
name atskaitinio grei čio taške yra ± 10 N ribose, priešingu atveju atliekami bent trys saviriedos važiavimai 
naudojant šio papildomo priedo 4.3.1.4.2 punkte nustatytus kriterijus.  
6.5.2.3.3. J ėga f  jDyno  , naudojant kiekvien ą atskaitinio grei čio vert ę v j , apskai čiuojama pašalinus imituojam ą aerodina ­
min ę jėgą: 
f jDyno ¼ f jDecel Ä c d Ü v 2 
j 
čia: 
f jDecel  yra j ėga, nustatyta pagal lygt į, kuria apskai čiuojama F  j pagal šio papildomo priedo 4.3.1.4.4 punkt ą 
atskaitinio grei čio taške j, N;  
c d yra stendo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 6.5.2.1 punkte, N/(km/h)  2 . 
Gamintojo prašymu c  d taip pat gali b ūti prilygintas nuliui ir saviriedos metu, ir skai čiuojant f  jDyno  . 
6.5.2.4. Matavimo s ąlygos  
Transporto priemon ės b ūklė turi b ūti tokia, kaip aprašyta šio papildomo priedo 4.3.1.3.2 punkte.  
Saviriedos metu pavar ų d ėžė yra neutralioje pad ėtyje. Reikia kuo labiau vengti bet kokio vairo judinimo ir 
nenaudoti transporto priemon ės stabdži ų. 
6.5.3. Matavimo taikant plokš čiojo diržo metod ą rezultatai  
Atliekant kitus skai čiavimus pagal šio papildomo priedo 6.7 punkto plokš čiajuos čio stendo f  jDyno  apskai čia­
vimo rezultatas vadinamas f  j . 
6.6. Taikant v ėjo tunelio metod ą naudojamas važiuokl ės stendas  
6.6.1. Kriterijai  
Be to, kas aprašyta 5 papildomo priedo 1 ir 2 dalyse, papildomai taikomi šio papildomo priedo 
6.6.1.1–6.6.1.6 punkte apib ūdinti kriterijai.  
6.6.1.1. Traukos stendo aprašas  
Priekin ė ir galin ė ašys turi tur ėti vien ą ne mažiau nei 1,2 metro skersmens b ūgn ą. Į x kryptimi išmatuotas 
jėgas įtraukiami transmisijos trinties nuostoliai.  
6.6.1.2. Transporto priemon ės prilaikymo sistema  
Stendas privalo tur ėti transporto priemon ę išlyginant į centravimo tais ą. Per kelio apkrovos nustatymo savi ­
riedos važiavimus prilaikymo sistema turi išlaikyti sucentruot ą varomojo rato pad ėtį toliau nurodytose 
rekomenduojamose ribose.  
6.6.1.2.1. Transporto priemon ės pad ėtis 
Bandomoji transporto priemon ė ant traukos stendo įtaisoma taip, kaip nustatyta šio papildomo priedo 7.3.3 
punkte.  
6.6.1.2.2. Vertikalioji j ėga 
Prilaikymo sistema turi atitikti šio papildomo priedo 6.5.1.2.3 punkto reikalavimus.LT L 175/468 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
6.6.1.3. Išmatuot ų jėgų tikslumas  
Išmatuot ų jėgų tikslumas turi b ūti toks, kaip aprašyta šio papildomo priedo 6.5.1.3 punkte, išskyrus j ėgą, 
kuri x kryptimi matuojama 5 papildomo priedo 2.4.1 punkte aprašytu tikslumu.  
6.6.1.4. Stendo grei čio kontrol ė 
Būgn ų greitis kontroliuojamas ± 0,2 km/h tikslumu.  
6.6.1.5. B ūgno paviršius  
Būgno paviršius yra toks, kaip aprašyta šio papildomo priedo 6.5.1.5 punkte.  
6.6.1.6. Aušinimas  
Aušinimo ventiliatorius yra toks, kaip aprašyta šio papildomo priedo 6.5.1.6 punkte.  
6.6.2. Stendo matavimai  
Matavimai atliekami šio papildomo priedo 6.5.2 punkte aprašyta tvarka.  
6.6.3. Traukos stendo b ūgno kreiv ės koregavimas  
Ant traukos stendo išmatuotos j ėgos koreguojamos pagal pamatin į kelio ekvivalent ą (plokš čias paviršius), o 
rezultatas įvardijamas kaip f  j . 
f j ¼ f jDyno Ü c1 Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü c2 þ 1 v u u u t þ f jDyno Ü ð1 Ä c1Þ 
čia: 
c1 yra f  jDyno  padang ų ried ėjimo varžos frakcija;  
c2 yra traukos stendo specifinis spindulio koregavimo koeficientas;  
f jDyno  yra pagal 6.5.2.3.3 punkt ą kiekvieno atskaitinio grei čio j atveju apskai čiuota j ėga, N;  
R Wheel  yra pus ė nominalaus projektinio padang ų skersmens, m;  
R Dyno  yra traukos stendo b ūgno spindulys, m.  
Gamintojas ir patvirtinimo institucija susitaria d ėl naudotin ų koeficient ų c1 ir c2, remdamiesi gamintojo 
pateiktais koreliacijos bandymo duomenimis apie padang ų savybes, numatomas išbandyti naudojantis traukos 
stendu.  
Užuot tai darius, galima naudoti ir ši ą konservatyvi ą lygt į: 
f j ¼ f jDyno Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ  
1 
R Wheel  
R Dyno Ü 0,2 þ 1 v u u u t 
6.7. Skai čiavimas  
6.7.1. Plokš čiajuos čio ir traukos stendo rezultat ų koregavimas  
Šio papildomo priedo 6.5 ir 6.6 punktuose nustatytos išmatuotos j ėgos koreguojamos pagal pamatines 
sąlygas, taikant ši ą lygt į: 
F Dj ¼ ðf j Ä K 1 Þ Ü ð1 þ K 0 ðT Ä 293ÞÞLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/469
 
čia: 
F Dj yra pakoreguota varža, išmatuota ant plokš čiajuos čio arba traukos stendo važiuojant atskaitiniu 
grei čiu j, N;  
f j yra važiuojant atskaitiniu grei čiu j išmatuota j ėga, N;  
K 0 yra ried ėjimo varžos koregavimo koeficientas, nustatytas šio papildomo priedo 4.5.2 punkte, K  -1 ; 
K 1 yra bandomosios mas ės pataisa, nustatyta šio papildomo priedo 4.5.4 punkte, N;  
T yra vidutin ė aritmetin ė bandymo kameros temperat ūra matavimo metu, K.  
6.7.2. Aerodinamin ės j ėgos apskai čiavimas  
Aerodinamin ė varža apskai čiuojama pagal toliau pateikt ą lygt į. Jei transporto priemon ė turi nuo grei čio 
priklausom ų judinam ųjų aerodinamini ų k ėbulo dali ų, susijusiems atskaitinio grei čio taškams taikomos atitin ­
kamos (C  D × A  f ) vert ės. 
F Aj ¼ ðC D Ü A f Þ j Ü ρ 0 
2 Ü v 2 
j 
3,6  2 
čia: 
F Aj yra važiuojant atskaitiniu grei čiu j v ėjo tunelyje išmatuota aerodinamin ė varža, N;  
(C D × A  f ) j yra varžos koeficiento ir priekin ės dalies rezultatas tam tikrame atskaitinio grei čio taške j, jei 
taikoma, m  2 ; 
ρ 0 yra sauso oro tankis, nustatytas šio priedo 3.2.10 punkte, kg/m  3 ; 
v j yra atskaitinis greitis j, km/h.  
6.7.3. Kelio apkrovos ver čių apskai čiavimas  
Bendra kelio apkrova, kaip šio papildomo priedo 6.7.1 ir 6.7.2 punkt ų rezultat ų suma, apskai čiuojama pagal 
šią lygt į: 
F ä 
j ¼ F Dj þ F Aj 
visuose taikomuose atskaitinio grei čio taškuose j, N.  
Vis ų apskai čiuot ų F * 
j atveju kelio apkrovos lygtyje naudojami koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 apskai čiuojami taikant 
mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos analiz ę ir naudojami kaip tiksliniai koeficientai, nustatyti šio papildomo 
priedo 8.1.1 punkte.  
Jei taikant v ėjo tunelio metod ą išbandyta transporto priemon ė(s) yra tipin ė(s) kelio apkrovos matricos šeimos 
transporto priemon ės), nustatomas nulinis koeficientas f  1 , o koeficientai f  0 ir f  2 perskai čiuojami taikant 
mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos analiz ę. 
7. Kelio apkrovos perk ėlimas ant traukos stendo  
7.1. Pasiruošimas traukos stendo bandymui  
7.1.1. Laboratorin ės s ąlygos  
7.1.1.1. B ūgnas (-ai)  
Traukos stendo b ūgno (- ų) paviršius turi b ūti švarus, sausas ir be pašalin ės medžiagos, galin čios sukelti 
padang ų slydim ą. Jei traukos stendas turi kelis b ūgnus, jis naudojamas tuo pa čiu sukabintu arba atkabintu 
būdu kaip tolesnis 1 tipo bandymas. Traukos stendo greitis matuojamas su galios sugerties įtaisu sujungtame 
būgne.LT L 175/470 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
7.1.1.1.1. Padang ų slydimas  
Ant transporto priemon ės arba į ją galima d ėti papildom ą svor į padang ų slydimui eliminuoti. Gamintojas 
atlieka apkrovos ant traukos stendo nustatym ą su papildomu svoriu. Papildomas svoris įtraukiamas į abu 
apkrovos nustatymus ir išmetal ų bei degal ų sąnaud ų bandymus. Informacija apie bet kokio papildomo svorio 
naudojim ą įtraukiama į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
7.1.1.2. Patalpos temperat ūra 
Laboratorijos atmosferos temperat ūros nuostatis turi b ūti 23 °C ir bandymo metu neturi nukrypti daugiau nei 
± 5 °C, jei atliekant paskesnius bandymus nereikalaujama kitaip.  
7.2. Traukos stendo paruošimas  
7.2.1. Inertin ės mas ės nustatymas  
Traukos stendo inertin ės mas ės ekvivalentas nustatomas pagal šio papildomo priedo 2.5.3 punkt ą. Jei traukos 
stendu inercijos negalima tiksliai nustatyti, taikomas kitas aukštesnis inercijos parametras padidinamas ne 
daugiau kaip 10 kg.  
7.2.2. Traukos stendo įšildymas  
Traukos stendas įšildomas pagal stendo gamintojo rekomendacijas arba, jei taikoma, taip, kad b ūtų stabili ­
zuoti stendo trinties nuostoliai.  
7.3. Transporto priemon ės parengimas  
7.3.1. Oro sl ėgio padangose reguliavimas  
1 tipo bandymo stabilizavimo temperat ūros s ąlygomis negalima nustatyti didesnio padang ų sl ėgio nei 50 
proc. virš apatin ės oro sl ėgio pasirinktoje padangoje intervalo ribos, nustatytos transporto priemon ės gamin ­
tojo (žr. šio papildomo priedo 4.2.2.3 punkt ą), ir tai įtraukiama į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
7.3.2. Jei d ėl neatkuriam ų j ėgų stendo nustatymai negali atitikti šio papildomo priedo 8.1.3 punkte apibr ėžtų 
kriterij ų, transporto priemon ėje turi b ūti įrengtas saviriedos režimas. Saviriedos režim ą turi patvirtinti patvir ­
tinimo institucija, o jo naudojimo nuostatos įtraukiamos į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
7.3.2.1. Jei transporto priemon ėje įdiegtas saviriedos režimas, jis turi b ūti įjungtas nustatant apkrov ą ir kelyje, ir ant 
traukos stendo.  
7.3.3. Transporto priemon ės įtaisymas ant stendo  
Bandoma transporto priemon ė ant stendo įtaisoma tiesiai į priek į nukreiptoje pad ėtyje ir saugiai įtvirtinama. 
Naudojant vienab ūgn į traukos stend ą, padangos s ąlyčio su b ūgnu srities centras turi b ūti ± 25 mm arba ± 2 
proc. b ūgno skersmens nuo b ūgno viršaus, nelygu, kuri vert ė yra mažesn ė. 
7.3.3.1. Jei naudojamas sukimo momento matavimo metodas, sl ėgis padangose sureguliuojamas taip, kad dinaminis 
spindulys neviršyt ų 0,5 proc. dinaminio spindulio r  j , apskai čiuoto 80 km/h atskaitinio grei čio taške pagal šio 
papildomo priedo 4.4.3.1 punkto lygtis. Traukos stendo dinaminis spindulys apskai čiuojamas šio papildomo 
priedo 4.4.3.1 punkte aprašyta tvarka.  
Jei taip sureguliuotas sl ėgis nepatenka į papildomo priedo 7.3.1 punkte nustatyto intervalo ribas, sukimo 
momento matavimo metodas netaikomas.  
7.3.4. Transporto priemon ės įšildymas  
7.3.4.1. Transporto priemon ė įšildoma taikant nustatyt ąjį WLTC. Jei šio papildomo priedo 4.2.4.1.2 punkte nustatyta 
tvarka transporto priemon ė buvo įšildoma važiuojant 90 proc. kitos aukštesn ės faz ės didžiausiojo grei čio, ši 
didesnio grei čio faz ė pridedama prie taikytino WLTC.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/471
 
A4/6 lentel ė 
Transporto priemon ės įšildymas  
Transporto prie ­
mon ės klas ė Taikytinas WLTC  Pasirinkti kit ą aukštesn ę faz ę Įšildymo ciklas  
1 klas ė Mažas  1 + vidutinis  1 Netaikoma  Mažas  1 + vidutinis  1 
2 klas ė Mažas  2 + vidutinis  2 + dide ­
lis 2 + labai didelis  2 Netaikoma  
Mažas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 
+ labai didelis  2 Mažas  2 + vidutinis  2 + dide ­
lis 2 Taip (labai didelis  2 ) 
Ne Mažas  2 + vidutinis  2 + didelis  2 
3 klas ė Mažas  3 + vidutinis  3 + dide ­
lis 3 + labai didelis  3 Mažas  3 + vidutinis  3 + dide ­
lis 3 + labai didelis  3 Mažas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 
+ labai didelis  3 Mažas  3 + vidutinis  3 + dide ­
lis 3 Taip (labai didelis  3 ) 
Ne Mažas  3 + vidutinis  3 + didelis  3 
7.3.4.2. Jei transporto priemon ė jau įšildyta, šio papildomo priedo 7.3.4.1 punkte taikomo WLTC faz ės metu 
važiuojama didžiausiuoju grei čiu. 
7.3.4.3. Alternatyvi įšildymo proced ūra 
7.3.4.3.1. Transporto priemon ės gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo institucijai, galima naudoti alternatyvi ą 
įšildymo proced ūrą. Patvirtint ą alternatyvi ą įšildymo proced ūrą galima taikyti tos pa čios kelio apkrovos 
šeimos transporto priemon ėms, ir ji turi atitikti šio papildomo priedo 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 punktuose (imtinai) 
pateiktus reikalavimus.  
7.3.4.3.2. Parenkama bent viena tipin ė kelio apkrovos šeimai priklausanti transporto priemon ė. 
7.3.4.3.3. Alternatyvios apšildymo proced ūros ciklo energijos poreikis, apskai čiuotas pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, 
taikant pakoreguotus kelio apkrovos koeficientus f  0a , f 1a ir f  2a , turi b ūti toks pats arba didesnis nei kiekvienos 
taikomos faz ės ciklo energijos poreikis, apskai čiuotas taikant tikslin ės kelio apkrovos koeficientus f  0 , f 1 , ir f  2 . 
Pakoreguoti kelio apkrovos koeficientai f  0a , f 1a ir f  2a apskai čiuojami pagal šias lygtis:  
f 0a ¼ f 0 þ A d_alt Ä A d_WLTC  
f 1a ¼ f 1 þ B d_alt Ä B d_WLTC  
f 2a ¼ f 2 þ C d_alt Ä C d_WLTC  
čia: 
A d_alt , B  d_alt ir C  d_alt yra traukos stendo nustatymo koeficientai po alternatyvios įšildymo proce ­
dūros; 
A d_WLTC  , B  d_WLTC  ir C  d_WLTC  yra traukos stendo nustatymo koeficientai po šio papildomo priedo 7.3.4.1 
punkte aprašytos WLTC įšildymo proced ūros ir galiojantis traukos stendo 
nustatymas pagal šio papildomo priedo 8 dal į. 
7.3.4.3.4. Pakoreguoti kelio apkrovos koeficientai f  0a , f 1a ir f  2a naudojami tik taikant šio papildomo priedo 7.3.4.3.3 
punkt ą. Kitais atvejais tikslin ės kelio apkrovos koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 naudojami kaip tikslin ės kelio apkrovos 
koeficientai.  
7.3.4.3.5. Išsamesn ė informacija apie proced ūrą ir jos lygiavertiškum ą pateikiama patvirtinimo institucijai.LT L 175/472 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8. Traukos stendo apkrovos nustatymas  
8.1. Traukos stendo apkrovos nustatymas taikant saviriedos metod ą 
Šį metod ą galima taikyti nusta čius kelio apkrovos koeficientus f  0 , f 1 ir f  2 . 
Kelio apkrovos matricos šeimos atveju šis metodas taikomas, jei tipin ės transporto priemon ės apkrovos 
koeficientas yra nustatytas taikant šio papildomo priedo 4.3 punkte apib ūdint ą saviriedos metod ą. Tikslin ės 
kelio apkrovos vert ės yra vert ės, apskai čiuotos taikant šio papildomo priedo 5.1 punkte aprašyt ą metod ą. 
8.1.1. Pradinis apkrovos nustatymas  
Traukos stendo su koeficient ų valdymo funkcija galios sugerties įtaisas reguliuojamas pagal šioje lygtyje 
naudojamus sutartinius pradinius koeficientus A  d , B  d ir C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
čia: 
F d yra traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
v yra traukos stendo b ūgno greitis, km/h.  
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pirminei apkrovai nustatyti:  
a) A  d = 0, 5 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
jei tai vienaašiai traukos stendai arba  
A d = 0, 1 × A  t , B  d = 0, 2 × B  t , Cd = C  t 
jei tai dviašiai traukos stendai; čia A  t , B  t ir C  t yra tikslin ės kelio apkrovos koeficientai;  
b) empirin ės vert ės, naudojamos panašaus tipo transporto priemon ės nustatymams.  
Traukos stendo su poligoninio valdymo funkcija atitinkamos apkrovos vert ės esant bet kokiam atskaitiniam 
grei čiui nustatomos traukos stendo galios sugerties įtaisu.  
8.1.2. Savirieda  
Saviriedos bandymas ant traukos stendo atliekamas pagal šio papildomo priedo 8.1.3.4.1 arba 8.1.3.4.2 
punkte pateikt ą proced ūrą ir pradedamas ne v ėliau nei po 120 sekundži ų po įšildymo proced ūros užbaigimo. 
Iškart po to turi b ūti prad ėti nuosekl ūs saviriedos važiavimai. Gamintojo prašymu ir sutikus patvirtinimo 
institucijai, galima prat ęsti laik ą tarp įšildymo proced ūros ir saviriedos važiavim ų, taikant iteracin į metod ą, 
siekiant ir užtikrinti tinkam ą transporto priemon ės paruošim ą saviriedai. Gamintojas patvirtinimo institucijai 
pateikia įrodymus, pagrindžian čius papildomo laiko prašym ą, ir įrodymus, kad traukos stendo apkrovos 
nustatymo parametrai (pvz., aušalo ir (arba) tepalo temperat ūra, stendo galia) n ėra paveikti.  
8.1.3. Tikrinimas  
8.1.3.1. Tikslin ė kelio apkrovos vert ė apskai čiuojama naudojant tikslin ės kelio apkrovos koeficientus A  t , B  t ir C  t , 
taikomus kiekvienai atskaitinio grei čio vertei v  j : 
F tj ¼ A t þ B t v j þ C t v 2 
jLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/473
 
čia: 
A t , B  t ir C  t yra atitinkami tikslin ės kelio apkrovos parametrai f  0 , f 1 ir f  2 ; 
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , N; 
v j yra j atskaitinis greitis, km/h.  
8.1.3.2. Išmatuota kelio apkrova apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
F mj ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü 2 Ü Δv 
Δt j 
čia: 
F mj yra kiekvienos atskaitinio grei čio vert ės v  j atveju išmatuota kelio apkrova, N;  
TM yra transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų mas ės ekvivalentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 
punkt ą, kg;  
Δt j yra saviriedos laikas, atitinkantis greit į v j , s. 
8.1.3.3. Ant traukos stendo imituojama kelio apkrova apskai čiuojama taikant šio papildomo priedo 4.3.1.4 punkte 
nurodyt ą metod ą, išskyrus matavimus priešingomis kryptimis, taikant koregavim ą pagal šio papildomo 
priedo 4.5 punkt ą, po kurio gaunama imituojamos kelio apkrovos kreiv ė: 
F s ¼ A s þ B s Ü v þ C s Ü v 2 
Imituojama kelio apkrova kiekvienos atskaitinio grei čio vert ės v  j atveju nustatoma pagal toliau pateikt ą lygt į, 
naudojant apskai čiuotus A  s , B  s ir C  s : 
F sj ¼ A s þ B s Ü v j þ C s Ü v 2 
j 
8.1.3.4. Stendo apkrovai nustatyti galima naudoti du skirtingus metodus. Jei transporto priemon ė greitinama naudo ­
jantis stendu, taikomi šio papildomo priedo 8.1.3.4.1 punkte aprašyti metodai. Jei transporto priemon ė 
greitinama panaudojant jos pa čios gali ą, taikomi šio papildomo priedo 8.1.3.4.1 arba 8.1.3.4.2 punkte 
aprašyti metodai. Mažiausias greitinimas, padaugintas iš grei čio, turi b ūti 6 m  2 /s 3 . Transporto priemon ės, 
negalin čios pasiekti 6 m  2 /s 3 , turi važiuoti su iki galo nuspaustu akceleratoriaus valdikliu.  
8.1.3.4.1. Fiksuoto važiavimo metodas  
8.1.3.4.1.1. Stendo programin ė įranga turi atlikti iš viso keturis saviriedos važiavimus. Pasibaigus pirmam saviriedos 
važiavimui, pagal šio papildomo priedo 8.1.4 punkt ą apskai čiuojami antram važiavimui taikomi stendo 
nustatymo koeficientai. Po pirmo saviriedos važiavimo programin ė įranga turi atlikti tris papildomus savi ­
riedos važiavimus taikant fiksuotus stendo nustatymo koeficientus, nustatytus po pirmo saviriedos važiavimo, 
arba sureguliuotus stendo nustatymo koeficientus pagal šio papildomo priedo 8.1.4 punkt ą.LT L 175/474 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8.1.3.4.1.2. Galutiniai stendo nustatymo koeficientai A, B ir C apskai čiuojami pagal šias lygtis: 
A ¼ A t Ä P  4 
n¼2 ðA s n Ä A d n Þ 
3 
B ¼ B t Ä P  4 
n¼2 ðB s n Ä B d n Þ 
3 
C ¼ C t Ä P  4 
n¼2 ðC s n Ä C d n Þ 
3 
čia: 
A t , B  t ir C  t yra atitinkami tikslin ės kelio apkrovos parametrai f  0 , f 1 ir f  2 ; 
A sn , B  sn ir C  sn yra n važiavimui taikomi imituojamos kelio apkrovos koeficientai;  
A dn , B  dn ir C  dn yra n važiavimui taikomi stendo nustatymo koeficientai;  
n yra saviriedos važiavim ų indekso numeris, įskaitant pirm ą stabilizavimo važiavim ą. 
8.1.3.4.2. Iteracinis metodas  
Po dviej ų nuosekli ų saviriedos važiavim ų jėgų mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos analiz ės nurodytuose grei čio 
intervaluose apskai čiuotos j ėgos turi neviršyti ± 10 N leidžiamojo nuokrypio, antraip po traukos stendo 
apkrovos parametro sureguliavimo pagal šio papildomo priedo 8.1.4 punkt ą atliekami papildomi saviriedos 
važiavimai, kol bus užtikrinta atitiktis leidžiamajam nuokrypiui.  
8.1.4. Reguliavimas  
Traukos stendo nustatymo apkrova sureguliuojama pagal šias lygtis: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F j ¼ F dj Ä F sj þ F tj 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ðA s þ B s v j þ C s v 2 
j Þ þ ðA t þ B t v j þ C t v 2 
j Þ 
¼ ðA d þ A t Ä A s Þ þ ðB d þ B t Ä B s Þv j þ ðC d þ C t Ä C s Þv 2 
j 
Tod ėl: 
A ä 
d ¼ A d þ A t Ä A s 
B ä 
d ¼ B d þ B t Ä B s 
C ä 
d ¼ C d þ C t Ä C s 
čia: 
F dj yra pradin ė traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
F * 
dj yra sureguliuota traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
F j yra reguliuojama kelio apkrova, lygi (F  sj - F  tj ), N;  
F sj yra imituojama kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , N; 
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , N; 
A * 
d , B  * 
d ir C  * 
d yra nauji traukos stendo nustatymo koeficientai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/475
 
8.2. Traukos stendo apkrovos nustatymas taikant sukimo momento matavimo metod ą 
Šis metodas taikomas, kai jud ėjimo varža nustatoma taikant šio papildomo priedo 4.4 punkte apib ūdint ą 
sukimo momento matavimo metod ą. 
Kelio apkrovos matricos šeimos atveju šis metodas taikomas, jei tipin ės transporto priemon ės jud ėjimo varža 
yra nustatyta taikant sukimo momento matavimo metod ą, nustatyt ą šio papildomo priedo 4.4 punkte. 
Tikslin ės kelio apkrovos vert ės yra vert ės, apskai čiuotos taikant šio papildomo priedo 5.1 punkte nustatyt ą 
metod ą. 
8.2.1. Pradinis apkrovos nustatymas  
Traukos stendo su koeficient ų valdymo funkcija galios sugerties įtaisas sureguliuojamas pagal šioje lygtyje 
naudojamus sutartinius pradinius koeficientus A  d , B  d ir C  d : 
F d ¼ A d þ B d v þ C d v 2 
čia: 
F d yra traukos stendo nustatymo apkrova, N;  
v yra traukos stendo b ūgno greitis, km/h.  
Šiuos koeficientus rekomenduojama naudoti pradinei apkrovai nustatyti:  
a) A  d ¼ 0,5 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
jei tai vienaašiai traukos stendai arba  
A d ¼ 0,1 Ü a t 
r′; B d ¼ 0,2 Ü b t 
r′; C  d ¼ c t 
r′ 
jei tai dviašiai traukos stendai; čia 
a t , b t ir c  t yra tikslin ės jud ėjimo varžos koeficientai ir  
r′ yra padangos ant traukos stendo dinaminis spindulys, gautas važiuojant 80 km/h grei čiu, m, arba  
b) empirin ės vert ės, naudojamos panašaus tipo transporto priemon ės nustatymams.  
Traukos stendo su poligoninio valdymo funkcija atitinkamos apkrovos vert ės, taikomos kiekvienam atskai ­
tiniam grei čiui, nustatomos traukos stendo galios sugerties įtaisu.  
8.2.2. Rato sukimo momento matavimas  
Sukimo momento matavimo bandymas naudojant traukos stend ą atliekamas šio papildomo priedo 4.4.2 
punkte nustatyta tvarka. Sukimo momento matuoklis (-iai) turi b ūti identiškas (-i) naudotiesiems ankstes ­
niame kelio bandyme.  
8.2.3. Tikrinimas  
8.2.3.1. Tikslin ės jud ėjimo varžos (sukimo momento) kreiv ė nustatoma taikant šio papildomo priedo 4.5.5.2.1 
punkto lygt į, kuri ą galima užrašyti taip: 
C ä 
t ¼ a t þ b t Ü v j þ c t Ü v 2 
jLT L 175/476 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8.2.3.2. Imituojamos jud ėjimo varžos (sukimo momento) ant traukos stendo kreiv ė apskai čiuojama taikant šio 
papildomo priedo 4.4.3 punkte aprašyt ą metod ą ir nustatyt ą matavimo glaudum ą, naudojant jud ėjimo varžos 
(sukimo momento) kreiv ės nustatymo b ūdą, aprašyt ą šio papildomo priedo 4.4.4 punkte, taikant koregavim ą 
pagal šio papildomo priedo 4.5 punkt ą, išskyrus matavimus priešingomis kryptimis, po kuri ų gaunama 
imituojamos jud ėjimo varžos kreiv ė: 
C ä 
s ¼ C 0s þ C 1s Ü v j þ C 2s Ü v 2 
j 
Imituojama jud ėjimo varža (sukimo momentas) turi atitikti ± 10 N×r’ leidžiam ąjį nuokryp į nuo tikslin ės 
jud ėjimo varžos kiekviename atskaitinio grei čio taške, kur r’ yra padangos dinaminis spindulys metrais ant 
traukos stendo, pasiektas važiuojant 80 km/h grei čiu. 
Jei leidžiamasis nuokrypis bet kokios atskaitinio grei čio vert ės atveju neatitinka šiame punkte aprašyto 
metodo kriterijaus, taikoma šio papildomo priedo 8.2.3.3 punkte nustatyta traukos stendo apkrovos nusta ­
tymo sureguliavimo proced ūra. 
8.2.3.3. Reguliavimas  
Traukos stendo apkrovos nustatymas sureguliuojamas pagal ši ą lygt į: 
F ä 
dj ¼ F dj Ä F ej 
r′ ¼ F dj Ä F sj 
r′ þ F tj 
r′ 
¼ ðA d þ B d v j þ C d v 2 
j Þ Ä ða s þ b s v j þ c s v 2 
j Þ 
r′ þ ða t þ b t v j þ c t v 2 
j Þ 
r′ 
¼ Õ 
A d þ ða t Ä a s Þ 
r′ Ø 
þ Õ 
B d þ ðb t Ä b t Þ 
r′ Ø 
v j þ Õ 
C d þ ðc t Ä c s Þ 
r′ Ø 
v 2 
j 
tod ėl: 
A ä 
d ¼ A d þ a t Ä a s 
r′ 
B ä 
d ¼ B d þ b t Ä b s 
r′ 
C ä 
d ¼ C d þ c t Ä c s 
r′ 
čia: 
F * 
dj yra nauja traukos stendo nustatymo apkrova N;(F  sj - F  tj ), Nm;  
F ej yra reguliuojama kelio apkrova, lygi (F  sj -F tj ), Nm;  
F sj yra imituojama kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , Nm;  
F tj yra tikslin ė kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , Nm;  
A * 
d , B  * 
d ir C  * 
d yra nauji traukos stendo nustatymo koeficientai;  
r’ yra padangos ant traukos stendo dinaminis spindulys, gautas važiuojant 80 km/h grei čiu, 
m. 
Pakartojami šio papildomo priedo 8.2.2 ir 8.2.3 punktai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/477
 
8.2.3.4. Varomosios ašies (-i ų) mas ė, padang ų specifikacijos ir traukos stendo apkrovos nustatymas įtraukiami į visas 
atitinkamas bandymo ataskaitas, kai įvykdomi šio papildomo priedo 8.2.3.2 punkto reikalavimai.  
8.2.4. Jud ėjimo varžos koeficient ų pakeitimas į kelio apkrovos koeficientus f  0 , f 1 , f 2 
8.2.4.1. Jei transporto priemon ė pakartotinai neatlieka saviriedos ir saviriedos režimas pagal šio papildomo priedo 
4.2.1.8.5 punkt ą n ėra įmanomas, koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 pagal kelio apkrovos lygt į apskai čiuojami pagal šio 
papildomo priedo 8.2.4.1.1 punkte nurodytas lygtis. Visais kitais atvejais atliekama šio papildomo priedo 
8.2.4.2–8.2.4.4 punkte (imtinai) aprašyta proced ūra. 
8.2.4.1.1.  f  0 ¼ c 0 
r Ü 1,02  
f 1 ¼ c 1 
r Ü 1,02 
f 2 ¼ c 2 
r Ü 1,02 
čia: 
c 0 , c 1 , c 2 yra jud ėjimo varžos koeficientai, nustatyti šio papildomo priedo 4.4.4 punkte, Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)  2 ; 
r yra transporto priemon ės, kuri ą naudojant buvo nustatyta jud ėjimo varža, padang ų dinaminis 
spindulys, m;  
1,02 yra apytikris koeficientas, kuriuo išlyginami transmisijos nuostoliai.  
8.2.4.1.2. Nustatytos f  0 , f 1 , f 2 vert ės nenaudojamos traukos stendui nustatyti ir jokiems išmetal ų ar ridos bandymams. 
Jos naudojamos tik šiais atvejais:  
a) mažinimui nustatyti, 1 papildomo priedo 8 dalis;  
b) pavar ų perjungimo momentams nustatyti, 2 papildomas priedas;  
c) CO  2 ir degal ų s ąnaud ų interpoliacijai, 7 papildomo priedo 3.2.3 punktas;  
d) elektrifikuot ų transporto priemoni ų rezultatams apskai čiuoti, 8 papildomo priedo 4 dalis.  
8.2.4.2. Nusta čius traukos stend ą pagal nurodytus leidžiamuosius nuokrypius, ant traukos stendo galima atlikti 
transporto priemon ės saviriedos proced ūrą, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4.3.1.3 punkte. Saviriedos 
laiko vert ės įtraukiamos į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
8.2.4.3. Kelio apkrova F  j atskaitiniu grei čiu v  j (N) nustatoma pagal ši ą lygt į: 
F j ¼ 1 
3,6 Ü ðTM þ m r Þ Ü Δv 
Δt jLT L 175/478 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
čia: 
F j yra kelio apkrova važiuojant atskaitiniu grei čiu v  j , N; 
TM yra transporto priemon ės bandomoji mas ė, kg;  
m r yra efektyviosios besisukan čių komponent ų mas ės ekvivalentas pagal šio papildomo priedo 2.5.1 
punkt ą, kg;  
Δv = 10 km/h  
Δt j yra saviriedos laikas, atitinkantis greit į v j , s. 
8.2.4.4. Kelio apkrovos lygtyje naudojami koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 apskai čiuojami taikant mažiausi ųjų kvadrat ų regre ­
sijos analiz ę atskaitinio grei čio intervale.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/479
 
5 papildomas priedas  
Bandym ų įranga ir kalibravimas  
1. Bandym ų stendo specifikacijos ir nustatymai  
1.1. Aušinimo ventiliatoriaus specifikacijos  
1.1.1. Į transporto priemon ę pu čiama kintamo grei čio oro srov ė. Linijinio oro grei čio p ūstuvo išleidimo angoje 
nuostatis turi b ūti lygus atitinkamam b ūgno grei čiui, kai b ūgno greitis viršija 5 km/h. Linijinio oro 
grei čio p ūstuvo išleidimo angoje nuokrypis turi išlikti ± 5 km/h arba ± 10 proc. atitinkamo b ūgno 
grei čio, nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
1.1.2. Pirmiau min ėtas oro greitis nustatomas kaip vidutin ė vert ė, apskai čiuota keliuose toliau nurodytuose 
matavimo taškuose.  
a) Taškuose, kurie ventiliatori ų su sta čiakamp ėmis išleidimo angomis atveju yra išsid ėstę kiekvieno 
sta čiakampio, dalinan čio vis ą ventiliatoriaus išleidimo ang ą į 9 sritis (dalinan čio ventiliatoriaus išlei ­
dimo angos horizontalius ir vertikalius kraštus į 3 lygias dalis), centre. Centrin ė zona nematuojama 
(žr. A5/1 pav.).  
A5/1 pav.  
Ventiliatorius su sta čiakampe išleidimo anga
  
b) Apskrit ų ventiliatori ų atveju išleidimo anga padalinama į 8 lygius sektorius vertikaliomis, horizonta ­
liomis ir 45° linijomis. Matavimo taškai turi b ūti kiekvieno sektoriaus radialin ėje vidurio linijoje 
(22,5°), dviej ų tre čdali ų atstumu nuo išleidimo angos spindulio (žr. A5/2 pav.).  
A5/2 pav.  
Ventiliatorius su apvalia išleidimo anga
  
Šie matavimai atliekami, kai priešais ventiliatori ų n ėra transporto priemon ės ar kito trukdan čio objekto. 
Linijiniam oro grei čiui matuoti naudojamas prietaisas turi b ūti 0–20 cm atstumu nuo oro išleidimo 
angos.  
1.1.3. Ventiliatoriaus išleidimo angos savyb ės: 
a) bent 0,3 m  2 ploto ir  
b) bent 0,8 m plo čio / skersmens.LT L 175/480 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.1.4. Ventiliatoriaus pad ėtis: 
a) apatinio krašto atstumas nuo žem ės paviršiaus – maždaug 20 cm;  
b) atstumas iki transporto priemon ės priekio – maždaug 30 cm.  
1.1.5. Gamintojui paprašius ir patvirtinimo institucijai pritarus galima keisti aušinimo ventiliatoriaus aukšt į ir 
šonin ę pad ėtį. 
1.1.6. Šio papildomo priedo 1.1.5 punkte aprašytais atvejais aušinimo ventiliatoriaus pad ėtis (aukštis ir atstu ­
mas) nurodoma visose atitinkamose bandym ų ataskaitose ir naudojama visiems paskesniems bandy ­
mams.  
2. Traukos stendas  
2.1. Bendrieji reikalavimai  
2.1.1. Stendas turi b ūti paj ėgus imituoti kelio apkrov ą su trimis kelio apkrovos koeficientais, kurie gali b ūti 
sureguliuojami ir naudojami apkrovos kreivei nubr ėžti. 
2.1.2. Traukos stendas gali tur ėti vien ą arba du b ūgnus. Jei naudojami traukos stendai su dviem b ūgnais, b ūgnai 
turi b ūti stabiliai sukabinti arba priekinis b ūgnas turi tiesiogiai arba netiesiogiai varyti visas inertines 
mases ir galios sugerties įtais ą. 
2.2. Specialieji reikalavimai  
Šie specialieji reikalavimai susij ę su stendo gamintojo specifikacijomis.  
2.2.1. Visose matavimo vietose b ūgno nusid ėvėjimas turi b ūti mažesnis nei 0,25 mm.  
2.2.2. Visose matavimo vietose b ūgno skersmuo turi b ūti ± 1,0 mm nustatytos vardin ės vert ės. 
2.2.3. Stendas privalo tur ėti laiko matavimo sistem ą, naudojam ą nustatant greit ėjimo spart ą ir matuojant 
transporto priemon ės / stendo saviriedos trukm ę. Šios laiko matavimo sistemos tikslumas turi b ūti 
bent ± 0,001 proc. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengim ą. 
2.2.4. Stendas privalo tur ėti bent ± 0,080 km/h tikslumo grei čio matavimo sistem ą. Tai patikrinama prieš 
pirmin į įrengim ą. 
2.2.5. Stendas privalo tur ėti trumpesn ę nei 100 ms atsako trukm ę (90 proc. atsakas į traukos j ėgos pokyt į), o 
momentinis greitinimas turi b ūti bent 3 m/s  2 . Tai patikrinama prieš pirmin į įrengim ą ir po svarbi ų 
technin ės prieži ūros darb ų. 
2.2.6. Bazin ę stendo inercij ą turi nurodyti stendo gamintojas; patvirtinama, kad jos tikslumas kiekvienos 
išmatuotos bazin ės inercijos vert ės atveju yra ± 0,5 proc., o bet kokios vidutin ės aritmetin ės vert ės 
tikslumas pagal pastovaus greitinimo, l ėtinimo ir j ėgos dinamin į nuokryp į yra ± 0,2 proc.  
2.2.7. B ūgno greitis matuojamas ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
2.3. Papildomi specialieji reikalavimai, taikomi traukos stendams, atliekant bandymus su keturi ų varom ųjų 
rat ų (4WD) transporto priemon ėmis 
2.3.1. Sukuriama tokia 4WD kontrol ės sistema, kad bandant transporto priemon ę ir jai taikant WLTC b ūtų 
įvykdyti toliau pateikti reikalavimai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/481
 
2.3.1.1. Atliekama tokia kelio apkrovos imitacija, kad darbas 4WD režimu atkurt ų tok į pat į jėgų proporcingum ą, 
koks yra važiuojant glotnaus, sausos ir lygaus kelio paviršiumi.  
2.3.1.2. Pradinio įrengimo metu ir po svarbi ų technin ės prieži ūros darb ų turi b ūti įvykdomi šio papildomo 
priedo 2.3.1.2.1 dalies ir šio papildomo priedo 2.3.1.2.2 arba 2.3.1.2.3 punkto reikalavimai. Priekinio 
ir galinio b ūgn ų sukimosi grei čio skirtumas vertinamas b ūgno grei čio duomenis, surinktus ne mažesniu 
20 Hz dažniu, apdorojant 1 sekund ės slenkan čio vidurkio filtru.  
2.3.1.2.1. Priekinio ir galinio b ūgn ų įveikto atstumo skirtumas turi b ūti mažesnis nei 0,2 proc. atstumo, nuva ­ 
žiuoto taikant WLTC. Bendram atstumo, nuvažiuoto taikant WLTC, skirtumui apskai čiuoti turi b ūti 
integruotas absoliutusis skai čius. 
2.3.1.2.2. Priekinio ir galinio b ūgn ų įveikto atstumo skirtumas turi b ūti mažesnis nei 0,1 m bet kuriuo 200 ms 
laiko momentu.  
2.3.1.2.3. Vis ų b ūgno grei čio ver čių skirtumas turi b ūti +/– 0,16 km/h.  
2.4. Traukos stendo kalibravimas  
2.4.1. J ėgos matavimo sistema.  
Visiems išmatuot ų padid ėjim ų atveju galios keitiklio tikslumas ir linijiškumas turi b ūti bent ± 10 N. Tai 
patikrinama prieš pirmin į įrengim ą, po svarbi ų technin ės prieži ūros darb ų ir per 370 dien ų iki bandym ų. 
2.4.2. Stendo trukdini ų nuostoli ų kalibravimas  
Stendo trukdiniai nuostoliai matuojami ir atnaujinami, jei kuri nors išmatuota vert ė nuo esamos 
nuostoli ų kreiv ės skiriasi daugiau nei 9,0 N. Tai patikrinama prieš pirmin į įrengim ą, po svarbi ų technin ės 
prieži ūros darb ų ir per 35 dienas iki bandym ų. 
2.4.3. Kelio apkrovos imitavimo patikrinimas be transporto priemon ės 
Stendo veikimas patikrinamas atliekant saviriedos be apkrovos bandym ą prieš pirmin į įrengim ą, po 
svarbi ų technin ės prieži ūros darb ų ir per 7 dienas iki bandym ų. Vidutin ė aritmetin ė saviriedos j ėgos 
paklaida kiekviename atskaitinio grei čio taške turi b ūti mažesn ė nei 10 N arba 2 proc., nelygu, kuri vert ė 
yra didesn ė. 
3. Išmetam ųjų duj ų skiedimo sistema  
3.1. Sistemos specifikacija  
3.1.1. Apžvalga  
3.1.1.1. Naudojama viso srauto išmetam ųjų duj ų skiedimo sistema. Visi transporto priemon ės išmetamieji teršalai 
nepertraukiamai ir kontroliuojamai skiedžiami aplinkos oru, naudojant pastoviojo t ūrio ėmini ų ėmikl į. 
Galima naudoti kritinio srauto Vent ūrio vamzd į (CFV) arba lygiagre čiai išd ėstytus kelis kritinio srauto 
Vent ūrio vamzdžius, t ūrin į siurbl į (PDP), ikigarsin į Vent ūrio vamzd į (SSV) arba ultragarsin į srauto 
matuokl į (UFM). Išmatuojamas bendras išmetam ųjų duj ų ir skiedimo oro mišinio t ūris ir analizuoti 
paimamas t ūriui tolydžiai proporcingas ėminys. Išmetam ųjų duj ų jungini ų kiekis nustatomas pagal j ų 
koncentracij ą ėminyje, patikslint ą įvertinus atitinkam ą j ų kiek į skiedimo ore ir sumin į sraut ą per 
bandymo laikotarp į. 
3.1.1.2. Išmetam ųjų duj ų skiedimo sistem ą sudaro jungiamasis vamzdis, maišymo įtaisas ir skiedimo tunelis, 
skiedimo oro kondicionavimo įtaisas, siurbimo įtaisas ir srautmatis. Ėmini ų ėmimo zondai įmontuojami 
skiedimo tunelyje, kaip nurodyta šio papildomo priedo 4.1, 4.2 ir 4.3 punktuose.  
3.1.1.3. Šio papildomo priedo 3.1.1.2 punkte nurodytas maišymo įtaisas yra A5/3 paveiksle parodytas indas, 
kuriame sumaišomos transporto priemon ės išmetamosios dujos ir skiedimo oras, kad ėmini ų ėmimo 
vietoje b ūtų gautas vienalytis mišinys.LT L 175/482 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2. Bendrieji reikalavimai  
3.2.1. Transporto priemon ės išmetamosios dujos skiedžiamos pakankamu aplinkos oro kiekiu, kad bet 
kokiomis įmanomomis bandymo s ąlygomis ėmini ų ėmimo ir matavimo sistemoje nesikondensuot ų 
vanduo.  
3.2.2. Oro ir išmetam ųjų duj ų mišinys ėmini ų ėmimo zond ų išd ėstymo vietoje turi b ūti vienalytis (šio papil ­
domo priedo 3.3.3 punkt ą). Ėmini ų ėmimo zondai turi išskirti tipinius praskiest ų išmetam ųjų duj ų 
ėminius.  
3.2.3. Sistema turi išmatuoti praskiest ų išmetam ųjų duj ų bendr ąjį tūrį. 
3.2.4. Ėmini ų ėmimo sistema turi b ūti hermetiška. Kintamo skiedimo ėmini ų ėmimo sistema turi b ūti supro ­
jektuota taip ir pagaminta iš toki ų medžiag ų, kad nedaryt ų poveikio jokio junginio koncentracijai 
praskiestose išmetamosiose dujose. Jei kuris nors sistemos komponentas (šilumokaitis, cikloninis atsky ­
riklis, įtraukimo įtaisas ir pan.) kei čia bet kurio išmetam ųjų duj ų junginio koncentracij ą ir sistemin ės 
klaidos ne įmanoma ištaisyti, šio junginio ėminys imamas prieš t ą komponent ą. 
3.2.5. Visos su grynomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis besilie čian čios skiedimo sistemos dalys turi 
būti sukonstruotos taip, kuo mažiau kiet ųjų daleli ų nus ėstų arba pakist ų. Visos dalys turi b ūti paga ­
mintos iš elektrai laidži ų medžiag ų, kurios nereaguot ų su išmetam ųjų duj ų komponentais, ir b ūtų 
įžemintos, kad b ūtų išvengta elektrostatini ų reiškini ų. 
3.2.6. Jeigu bandomos transporto priemon ės išmetimo vamzdis sudarytas iš keli ų atšak ų, jungiamieji vamzdžiai 
sujungiami kuo ar čiau transporto priemon ės taip, kad neb ūtų neigiamo poveikio j ų veikimui.  
3.3. Specialieji reikalavimai  
3.3.1. Prijungimas prie transporto priemon ės išmetimo vamzdžio  
3.3.1.1. Jungiamojo vamzdžio pradžia yra prie išmetimo vamzdžio angos. Jungiamojo vamzdžio pabaiga yra 
ėmini ų ėmimo taške arba pirmame skiedimo taške.  
Keli ų išmetimo vamzdži ų konfig ūracijoje, kur visi išmetimo vamzdžiai sujungti tarpusavyje, jungiamasis 
vamzdis jungiamas prie paskutin ės vis ų išmetimo vamzdži ų sujungimo jungties. Šiuo atveju vamzdis tarp 
išmetimo vamzdžio pabaigos ir jungiamojo vamzdžio pradžios gali b ūti izoliuotas ar šildomas arba ne.  
3.3.1.2. Jungiamasis vamzdis tarp transporto priemon ės ir skiedimo sistemos projektuojamas taip, kad b ūtų kuo 
labiau sumažinti šilumos nuostoliai.  
3.3.1.3. Jungiamasis vamzdis turi atitikti šiuos reikalavimus:  
a) yra trumpesnis nei 3,6 m arba trumpesnis nei 6,1 m, jei turi šilumos izoliacij ą. Jo vidinis skersmuo 
neviršija 105 mm; izoliacin ės medžiagos storis yra bent 25 mm, o šiluminis laidumas neviršija 0,1 
W/m  –1 K –1 esant 400 °C temperat ūrai. Vamzdis pasirinktinai gali b ūti šildomas virš rasos taško. 
Galima laikyti, kad tai bus pasiekta, vamzd į pašildžius iki 70 °C;  
b) bandomosios transporto priemon ės išmetam ųjų duj ų išmetimo angose nesukelia statinio sl ėgio, kuris 
bandymo metu nuo statinio sl ėgio, užfiksuoto, kai prie transporto priemon ės išmetimo vamzdži ų 
nebuvo nieko prijungta, skirt ųsi daugiau kaip ± 0,75 kPa važiuojant50 km/h grei čiu arba daugiau kaip 
± 1,25 kPa. Sl ėgis matuojamas išmetimo angoje arba tokio pat skersmens ilginimo vamzdyje kuo 
ar čiau išmetimo vamzdžio galo. Jeigu patvirtinimo institucijai skirtame rašytiniame gamintojo 
prašyme pagrindžiamas mažesnio leidžiamojo nuokrypio b ūtinumas, galima naudoti ėmini ų ėmimo 
sistemas, galin čias išlaikyti ± 0,25 kPa statin į sl ėgį; 
c) jokio jungiamojo vamzdžio komponento medžiaga negali daryti poveikio išmetam ųjų duj ų dujini ų ar 
kiet ųjų daleli ų sud ėčiai. Kad elastomerin ės jungtys negeneruot ų joki ų kiet ųjų daleli ų, naudojamos 
elastomerin ės jungtys turi b ūti termiškai kuo stabilesn ės ir išmetamosios dujos jas turi veikti kuo 
mažiau. Transporto priemon ės išmetimo vamzdžio ir jungiamojo vamzdžio sujungimui nerekomen ­
duojama naudoti elastomerini ų jung čių.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/483
 
3.3.2. Skiedimo oro kondicionavimas  
3.3.2.1. Skiedimo oras, naudojamas pirminiam išmetam ųjų duj ų skiedimui CVS tunelyje, turi praeiti pro terp ę, 
galin čią ≤ 99,95 proc. sumažinti kiet ųjų daleli ų, kurios d ėl savo dydžio lengviausiai prasiskverbia pro 
filtro medžiag ą, skai čių, arba pro mažiausiai H13 klas ės filtr ą pagal standart ą EN 1822:2009. Tai yra 
didelio efektyvumo kiet ųjų daleli ų oro (HEPA) filtr ų specifikacija. Prieš perleidžiant pro HEPA filtr ą, 
skiedimo or ą galima perleisti pro medžio anglies skruber į. Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir už 
medžio anglies skruberio, jei jis naudojamas, įtaisyti papildom ą stambi ų kiet ųjų daleli ų filtr ą. 
3.3.2.2. Transporto priemon ės gamintojo prašymu, laikantis gerosios inžinerin ės praktikos gali b ūti imamas 
skiedimo oro ėminys siekiant nustatyti tunelyje esan čių kiet ųjų daleli ų poveik į foninei kiet ųjų daleli ų 
koncentracijai, o ši ą vert ę galima atimti iš išmatuot ų praskiest ų išmetam ųjų duj ų ver čių. Žr. 6 papildomo 
priedo 1.2.1.3 punkt ą. 
3.3.3. Skiedimo tunelis  
3.3.3.1. Turi b ūti pasir ūpinta, kad transporto priemon ės išmetamosios dujos ir skiedimo oras b ūtų sumaišyti. 
Galima naudoti maišymo įtais ą. 
3.3.3.2. Mišinio vienalytiškumas bet kurioje ėmini ų ėmimo zondo skerspj ūvio vietoje negali daugiau kaip ± 2 
proc. skirtis nuo aritmetinio vidurkio ver čių, gaut ų bent penkiuose taškuose, išd ėstytuose vienodu 
intervalu pagal duj ų srauto vamzdžio skersmen į. 
3.3.3.3. Imant išmetam ų PM ir PN ėminius naudojamas skiedimo tunelis, kuris:  
a) sudarytas iš tiesaus įžeminto vamzdžio, pagaminto iš elektrai laidžios medžiagos;  
b) sukelia s ūkurin į sraut ą (Reinoldso skai čius ≥4 000) ir yra pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir 
skiedimo oras visiškai susimaišyt ų; 
c) yra bent 200 mm skersmens;  
d) gali b ūti izoliuotas ir (arba) šildomas.  
3.3.4. Siurbimo įtaisas  
3.3.4.1. Šiame įtaise gali b ūti nustatytas s ūkių skai čių intervalas, kad b ūtų užtikrintas vandens kondensacijai 
išvengti pakankamas srautas. Šis rezultatas gaunamas, jei srautas:  
a) du kartus didesnis už didžiausi ą išmetam ųjų duj ų sraut ą per važiavimo cikl ą greit ėjant arba  
b) pakankamas užtikrinti, kad praskiest ų išmetam ųjų duj ų ėmini ų maiše CO  2 koncentracija b ūtų 
mažesn ė nei 3 t ūrio procentai, jei naudojamas benzinas ar dyzelinas, mažesn ė nei 2,2 t ūrio procento, 
jei naudojamos SkND, ir mažesn ė nei 1,5 t ūrio procento, jei naudojamos GD / biometanas.  
3.3.4.2. Šio papildomo priedo 3.3.4.1 dalies reikalavim ų galima nevykdyti, jei CVS sistema suprojektuota taip, 
kad slopint ų kondensavim ąsi šiais b ūdais arba j ų deriniais:  
a) mažindama vandens kiek į skiedimo ore (skiedimo oro sausinimas);  
b) šildydama CVS skiedimo or ą ir visus komponentus iki išmetamojo srauto srautma čio ir, pasirinktinai, 
ėmini ų rinkimo į maiš ą sistemos, įskaitant ėmini ų maišus, bei maišo koncentracijos matavimo 
sistem ą. 
Tokiais atvejais CVS srauto spartos nustatymas bandymo tikslais grindžiamas parodant, kad vandens 
kondensacija negali vykti n ė viename CVS, ėmini ų ėmimo ar analitin ės sistemos taške.LT L 175/484 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.3.5. T ūrio matavimas pirminio skiedimo sistemoje  
3.3.5.1. Pastoviojo t ūrio ėmini ų ėmimo sistemos naudojamas bendro praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūrio matavimo 
metodas turi b ūti toks, kad matavimo glaudumas visomis eksploatacijos s ąlygomis b ūtų ± 2 proc. Jei 
įtaisas negali kompensuoti išmetam ųjų duj ų ir skiedimo oro mišinio temperat ūros poky čių matavimo 
taške, naudojamas šilumokaitis, kad temperat ūra nuo nustatytos darbin ės temperat ūros nesiskirt ų 
daugiau kaip ±6 °C PDP CVS atveju, ± 11 °C CFV CVS atveju, ±6 °C UFM CVS atveju ir ± 11 °C SSV 
CVS atveju.  
3.3.5.2. Jei b ūtina, t ūrio matuokliui apsaugoti gali b ūti naudojamas koks nors apsauginis įtaisas, pvz., cikloninis 
filtras, t ūrinio srauto filtras ar kt.  
3.3.5.3. Temperat ūros jutiklis gali b ūti įtaisomas prieš pat t ūrio matuokl į. Šio temperat ūros jutiklio tikslumas ir 
glaudumas turi b ūti ± 1 °C, o atsako laikas 0,1 s, kai temperat ūros pokytis yra 62 proc. (vert ė išmatuota 
naudojant silikonin ę alyv ą). 
3.3.5.4. Sl ėgio ir atmosferos sl ėgio skirtumas matuojamas prieš t ūrio matuokl į arba, jei b ūtina, už jo.  
3.3.5.5. Sl ėgio matavimo rezultat ų glaudumas per bandym ą turi b ūti ± 0,4 kPa. Žr. A5/5 lentel ę. 
3.3.6. Rekomenduojamas sistemos aprašas  
A5/3 paveikslas – schema, kurioje pavaizduotos šio papildomo priedo reikalavimus atitinkan čios išme ­
tam ųjų duj ų skiedimo sistemos.  
Rekomenduojami šie komponentai:  
a) skiedimo oro filtras, kur į galima iš anksto pašildyti, jei reikia. Š į filtr ą iš eil ės sudaro šie filtrai: 
neprivalomas aktyvintosios anglies filtras ( įleidimo pus ėje) ir HEPA filtras (išleidimo pus ėje). Reko ­
menduojama prieš HEPA filtr ą ir už medžio anglies filtro, jei jis naudojamas, įtaisyti papildom ą 
stambi ų kiet ųjų daleli ų filtr ą. Šio medžio anglies filtro paskirtis – sumažinti ir stabilizuoti skiedimo 
ore esan čių angliavandenili ų fonin ę koncentracij ą; 
b) jungiamasis vamzdis, kuriuo transporto priemon ės išmetamosios dujos nukreipiamos į skiedimo 
tunel į; 
c) neprivalomas šilumokaitis, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.3.5.1 punkte;  
d) maišymo įtaisas, kuriame tolygiai sumaišomos išmetamosios dujos ir oras ir kuris gali b ūti šalia 
transporto priemon ės taip, kad tiekimo vamzdžio ilgis b ūtų kuo trumpesnis;  
e) skiedimo tunelis, iš kurio imami kiet ųjų daleli ų ėminiai;  
f) gali b ūti naudojama kokia nors matavimo sistemos apsaugos priemon ė, pvz., cikloninis atskyriklis, 
tūrinio srauto filtras ir kt.;  
g) reikiamo galingumo siurbimo įtaisas bendram praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūriui valdyti.  
Šių schem ų neb ūtina griežtai laikytis. Papildomai informacijai gauti ir komponentin ės sistemos funkci ­
joms koordinuoti gali b ūti naudojama daugiau sudedam ųjų dali ų, pvz., prietais ų, vožtuv ų, solenoid ų ir 
jungikli ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/485
 
A5/3 pav.  
Išmetam ųjų teršal ų skiedimo sistema
  
3.3.6.1. T ūrinis siurblys (PDP)  
3.3.6.1.1. Kai matuojamas per siurbl į praleidžiamas pastovios temperat ūros ir sl ėgio duj ų srautas, viso išmetamojo 
srauto skiedimo sistema su t ūriniu siurbliu (PDP) turi atitikti šiame papildomame priede nustatytus 
reikalavimus. Bendras t ūris matuojamas skai čiuojant sukalibruoto t ūrinio siurblio s ūkius. Proporcingas 
ėminys gaunamas, kai ėminiai imami esant pastoviam srautui ir tam naudojamas siurblys, srautmatis ir 
srauto valdymo vožtuvas.  
3.3.6.2. Kritinio srauto Vent ūrio vamzdis (CFV)  
3.3.6.2.1. CFV viso išmetamojo srauto skiedimo sistemai naudojamas remiantis kritiniam srautui taikomais srauto 
mechanikos principais. Kintamas skiedimo oro ir išmetam ųjų duj ų mišinio srautas palaikomas garso 
grei čiu, tiesiogiai proporcingu duj ų temperat ūros kvadratinei šakniai. Srautas per bandym ą ištisai stebi ­
mas, apskai čiuojamas ir integruojamas.  
3.3.6.2.2. Naudojant papildom ą kritinio srauto ėmini ų ėmimo Vent ūrio vamzd į užtikrinamas iš skiedimo tunelio 
imam ų duj ų ėmini ų proporcingumas. Kadangi sl ėgis ir temperat ūra abiej ų Vent ūrio vamzdži ų įleidimo 
angose yra vienodi, ėminiams imti nukreipto duj ų srauto t ūris yra proporcingas bendram praskiest ų 
išmetam ųjų duj ų mišinio t ūriui, taigi laikomasi šiame papildomame priede nustatyt ų reikalavim ų. 
3.3.6.2.3. Matavimo CFV vamzdis matuoja praskiest ų išmetam ųjų duj ų srauto t ūrį. 
3.3.6.3. Ikigarsinio srauto Vent ūrio vamzdis (CFV)  
3.3.6.3.1. SSV (A5/4 pav.) viso išmetamojo srauto skiedimo sistemai naudojamas remiantis srauto mechanikos 
principais. Skiedimo ir išmetam ųjų duj ų mišinio kintamo srauto sparta palaikoma ikigarsiniu grei čiu, 
kuris apskai čiuojamas pagal ikigarsinio Vent ūrio vamzdžio fizinius matmenis ir absoliu čios temperat ūros 
(T) bei sl ėgio (P) Vent ūrio įleidimo angoje ir sl ėgio Vent ūrio vamzdžio žiotyse matavimus. Srautas per 
bandym ą ištisai stebimas, apskai čiuojamas ir integruojamas.  
3.3.6.3.2. SSV matuoja praskiest ų išmetam ųjų duj ų srauto t ūrį.LT L 175/486 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A5/4 pav.  
Ikigarsinio Vent ūrio vamzdžio (SSV) schema
  
3.3.6.4. Ultragarsinis srauto matuoklis (UFM)  
3.3.6.4.1. UFM matuoja praskiest ų išmetam ųjų duj ų greit į CVS vamzdyne pagal ultragarsinio srauto aptikimo 
princip ą, naudojant por ą ar kelias poras vamzdyje sumontuot ų ultragarsini ų si ųstuv ų / imtuv ų, kaip 
parodyta A5/5 paveiksle. Tekan čių duj ų greitis nustatoma pagal laiko, kurio reikia, kad ultragarso 
signalas nukeliautu iš si ųstuvo į imtuv ą prieš srov ę ir pasroviui, skirtum ą. Duj ų greitis konvertuojamas 
į standartin į t ūrin į sraut ą, taikant kalibravimo koeficient ą pagal vamzdžio skersmen į ir realaus laiko 
koregavim ą pagal praskiest ų išmetam ųjų duj ų temperat ūrą ir absoliut ųjį sl ėgį. 
3.3.6.4.2. Sistemos komponentai:  
a) siurbimo įtaisas su grei čio valdikliu, srauto vožtuvu ar kitu CVS srauto spartos nustatymo ir pasto ­
viojo t ūrinio srauto palaikymo pamatin ėmis s ąlygomis įtaisu;  
b) UFM;  
c) srautui koreguoti reikalingi temperat ūros ir sl ėgio matavimo įtaisai T ir P;  
d) neprivalomas šilumokaitis praskiest ų išmetam ųjų duj ų temperat ūrai kontroliuoti iki UFM. Jei šilumo ­
kaitis įrengtas, jis turi kontroliuoti išmetam ųjų duj ų temperat ūrą iki šio papildomo priedo 3.3.5.1 
punkte nurodytos ribos. Viso bandymo metu oro / išmetam ųjų duj ų mišinio temperat ūra, išmatuota 
prieš pat siurbimo įtais ą esan čiame taške, turi siekti ±6 °C vidutin ės aritmetin ės darbin ės temperat ūros 
bandymo metu.  
A5/5 pav.  
Ultragarsinio srauto matuoklio (UFM) schema
  
3.3.6.4.3. CVS UFM tipo projektavimui ir naudojimui taikomos šios s ąlygos:  
a) praskiest ų išmetam ųjų duj ų grei čio Reinoldso numeris turi b ūti didesnis nei 4 000, kad prieš ultra ­
garsin į srauto matuokl į b ūtų išlaikomas pastovus s ūkurinis srautas;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/487
 
b) ultragarsinis srauto matuoklis turi b ūti įrengtas pastovaus skersmens vamzdyje, kurio ilgis prieš srov ę 
būtų 10 kart ų didesnis už vidin į skersmen į, o pasroviui – 5 kartus didesnis;  
c) praskiest ų išmetam ųjų duj ų temperat ūros jutiklis (T) įtaisomas prieš pat ultragarsin į srauto matuokl į. 
Šio jutiklio tikslumas ir glaudumas turi b ūti ± 1 °C, o atsako trukm ė – 0,1 s, esant 62 proc. duotosios 
temperat ūros poky čiui (vert ė išmatuota naudojant silikonin ę alyv ą); 
d) praskiest ų išmetam ųjų duj ų absoliutusis sl ėgis (P) matuojamas prieš pat ultragarsin į srauto matuokl į ± 
0,3 kPa tikslumu;  
e) jei prieš ultragarsin į srauto matuokl į šilumokai čio n ėra, bandymo metu palaikomas pastovaus lygio 
praskiest ų išmetam ųjų duj ų srautas, pakoreguotas pagal pamatines s ąlygas. Tai galima užtikrinti 
siurbimo įtaiso kontrol ės b ūdu, naudojant srauto vožtuv ą arba taikant kit ą b ūdą. 
3.4. CVS kalibravimo proced ūra 
3.4.1. Bendrieji reikalavimai  
3.4.1.1. CVS sistema kalibruojama A5/4 lentel ėje pateiktais intervalais, naudojant tiksl ų srautmat į ir ribojimo 
įtais ą. Srautas sistemoje matuojamas esant įvairiems sl ėgio rodmenims ir sistemos valdymo parametrams, 
išmatuotiems ir susietiems su srautais. Srauto matavimo įtaisas (pvz., kalibruotas Vent ūrio vamzdis, 
laminarinis srautmatis (LFE), kalibruotas turbininis matuoklis) turi b ūti dinaminis ir tinkamas didelei 
srauto spartai, pasiekiamai atliekant pastoviojo t ūrio ėmini ų ėmiklio bandymus, matuoti. Prietaiso tiks ­
lumas turi b ūti sertifikuotas pagal patvirtint ą nacionalin į arba tarptautin į standart ą. 
3.4.1.2. Tolesniuose punktuose aprašyta PDP, CFV, SSV ir UFM įrengini ų kalibravimo metodika, naudojant 
reikiamo tikslumo laminarin į srautmat į, ir kalibravimo tinkamumo statistin ė patikra.  
3.4.2. T ūrinio siurblio (PDP) kalibravimas  
3.4.2.1. Toliau pateiktame kalibravimo proced ūros aprašyme apib ūdinama įranga, bandym ų konfig ūracija ir 
įvair ūs parametrai, matuojami nustatant CVS siurblio sraut ą. Visi su siurbliu susij ę parametrai matuojami 
tuo pat metu kaip parametrai, susij ę su srautma čiu, nuosekliai sujungtu su siurbliu. Tada br ėžiama 
apskai čiuoto srauto (nurodomo m  3 /min. siurblio įsiurbimo angoje pagal išmatuot ą absoliut ųjį sl ėgį ir 
temperat ūrą) priklausomyb ės nuo koreliacijos funkcijos, kuriai priklauso atitinkami siurblio parametrai, 
diagrama. Tada sudaroma tiesin ė lygtis, kuri susieja siurblio sraut ą ir koreliacin ę funkcij ą. Jeigu CVS 
pavaros s ūkių skai čius yra keleriopas, atliekamas kiekvieno taikomo intervalo kalibravimas.  
3.4.2.2. Ši kalibravimo proced ūra grindžiama su srautu susijusi ų absoliu čiųjų siurblio ir srautma čio parametr ų 
ver čių matavimu kiekviename taške. Siekiant užtikrinti kalibravimo kreiv ės tikslum ą ir vientisum ą, turi 
būti įvykdytos toliau nurodytos s ąlygos.  
3.4.2.2.1. Siurblio sl ėgis matuojamas ties siurblio atšakomis, o ne išoriniame vamzdyne, prijungtame prie siurblio 
įleidimo ir išleidimo ang ų. Siurblio pavaros priekin ės plokšt ės viršutin ės dalies viduryje ir apatin ės dalies 
viduryje įtaisytas sl ėgio atšakas veikia faktinis siurblio ertmi ų sl ėgis, tod ėl ten fiksuojami absoliu čiojo 
slėgio skirtumai.  
3.4.2.2.2. Kalibruojant b ūtina išlaikyti pastovi ą temperat ūrą. Laminarinis srautmatis jautriai reaguoja į temperat ūros 
svyravimus įsiurbimo angoje, tod ėl duomen ų taškai yra išsklaidomi. Laipsniški ± 1 °C temperat ūros 
poky čiai leistini, jei jie įvyksta per kelet ą minu čių. 
3.4.2.2.3. Visos srautmat į ir CVS siurbl į siejan čios jungtys turi b ūti sandarios.  
3.4.2.3. Variklio išmetam ųjų teršal ų bandymo metu išmatuoti parametrai naudojami apskai čiuojant sraut ą pagal 
kalibravimo lygt į.LT L 175/488 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.4.2.4. Šio papildomo priedo A5/6 paveiksle parodytas kalibravimo s ąrankos pavyzdys. Patvirtinimo institucijai 
patvirtinus, kad pasiekiamas panašus tikslumas, leidžiami ir kiti variantai. Jei naudojama A5/6 paveiksle 
parodyta strukt ūra, šie duomenys nustatomi tokiu tikslumu:  
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa  
aplinkos temperat ūra, T ± 0,2 K  
oro temperat ūra prie LFE, ETI ± 0,15 K  
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa  
slėgio krytis srautui tekant per LFE matric ą, EDP ± 0,0015 kPa  
oro temperat ūra CVS siurblio įsiurbimo angoje, PTI ± 0,2 K  
oro temperat ūra CVS siurblio išleidimo angoje, PTO ± 0,2 K  
slėgio sumaž ėjimas CVS siurblio įsiurbimo angoje, PPI ± 0,22 kPa  
slėgio dydis ties CVS siurblio išleidimo anga, PPO ± 0,22 kPa  
siurblio s ūkių skai čius per bandym ą, n ± 1 min  –1 
laikotarpio trukm ė (ne trumpesn ė nei 250 s), t ± 0,1 s  
A5/6 pav.  
PDP kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.2.5. Sujungus sistem ą kaip pavaizduota A5/6 paveiksle, atveriamas iki galo kintamas ribotuvas ir, prieš 
pradedant kalibruoti, CVS siurbliui leidžiama veikti 20 minu čių. 
3.4.2.5.1. Ribotuvo vožtuvas priveriamas sl ėgio siurblio įsiurbimo angoje nuokry čio žingsniais (maždaug 1 kPa), 
kad b ūtų gauti bent šeši bendro kalibravimo duomen ų taškai. Sistemai leidžiama stabilizuotis per 3 
minutes, tada pakartojama duomen ų gavimo proced ūra.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/489
 
3.4.2.5.2. Atskaitos m  3 /min. vienetais išreikštas oro srautas Q  s kiekviename bandym ų taške apskai čiuojamas gamin ­
tojo nurodytu b ūdu pagal srautma čio duomenis.  
3.4.2.5.3. Tada oro srautas paver čiamas m  3 per s ūkį išreikštu siurblio srautu V  0 siurblio įsiurbimo angoje esant 
absoliu čiajai temperat ūrai ir sl ėgiui.  
V 0 ¼ Q s 
n Ü T p 
273,15 K Ü 101,325 kPa 
P p 
čia: 
V 0 yra siurblio srautas esant T  p ir P  p , m  3 per s ūkį; 
Q s yra oro srautas esant 101,325 kPa sl ėgiui ir 273,15 K (0 °C) temperat ūrai, m  3 /min;  
T p yra temperat ūra siurblio įsiurbimo angoje, kelvinais (K);  
P p yra absoliutusis sl ėgis siurblio įsiurbimo angoje (kPa);  
n yra siurblio greitis, min  –1 . 
3.4.2.5.4. Kad b ūtų kompensuota siurblio s ūkių skai čiaus nulemt ų sl ėgio poky čių siurblyje ir siurblio slydimo 
grei čio s ąveika, pagal toliau nurodyt ą lygt į apskai čiuojama siurblio s ūkių skai čiausx  0 , sl ėgio siurblio 
įsiurbimo ir išleidimo angose skirtumo ir absoliu čiojo sl ėgio siurblio išleidimo angoje koreliacijos funk ­
cija n:  
x 0 ¼ 1 
n ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ 
ΔP p 
P e s 
čia: 
x 0 yra koreliacijos funkcija;  
ΔP p yra sl ėgio skirtumas siurblio įsiurbimo ir išleidimo angose, kPa;  
P e absoliutusis sl ėgis išleidimo angoje (PPO + P  b ), kPa.  
Taikant mažiausi ųjų kvadrat ų tiesin ės regresijos metod ą gaunamos šios kalibravimo lygtys:  
V 0 ¼ D 0 Ä M Ü x 0 
n ¼ A Ä B Ü ΔP p 
čia B ir M yra nuolydžiai, A ir D  0 yra linij ų kirtimas.  
3.4.2.6. Keleriopo s ūkių skai čiaus CVS sistema kalibruojama esant kiekvienam taikomam s ūkių skai čiui. 
Nubr ėžtos interval ų kalibravimo kreiv ės turi b ūti maždaug lygiagre čios, o koordina čių aši ų kirtimo 
tašk ų vert ės D  0 turi did ėti maž ėjant siurblio srauto intervalui.  
3.4.2.7. Pagal lygt į apskai čiuotos vert ės nuo išmatuotos V  0 vert ės turi nesiskirti daugiau kaip 0,5 proc. Skirting ų 
siurbli ų M vert ės gali skirtis. Kalibravimas atliekamas pirmo įrengimo metu ir po svarbi ų technin ės 
prieži ūros darb ų.LT L 175/490 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.4.3. Kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio (CFV) kalibravimas  
3.4.3.1. CFV kalibravimas grindžiamas kritinio Vent ūrio vamzdžio srauto lygtimi:  
Q s ¼ K v P ﬃﬃﬃ 
T p 
čia: 
Q s yra srautas, m  3 /min;  
K v yra kalibravimo koeficientas;  
P yra absoliutusis sl ėgis, kPa;  
T yra absoliu čioji temperat ūra, kelvinais (K).  
Duj ų srautas yra sl ėgio ir temperat ūros įleidimo angoje funkcija.  
Taikant šio papildomo priedo 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 punktuose (imtinai) aprašyt ą kalibravimo proced ūrą 
nustatoma išmatuotas sl ėgio, temperat ūros ir oro srauto vertes atitinkanti kalibravimo koeficiento vert ė. 
3.4.3.2. Kalibruojant kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio sraut ą, turi b ūti atliekami matavimai, o toliau nurodyti 
duomenys nustatomi tokiu tikslumu:  
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa,  
LFE oro temperat ūra, srautmatis, ETI ± 0,15 K,  
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
slėgio krytis srautui tekant per LFE matric ą, EDP ± 0,0015 kPa,  
oro srautas, Q  s ± 0,5 proc.,  
slėgio sumaž ėjimas CFV įleidimo angoje, PPI ± 0,02 kPa,  
temperat ūra Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje, T  v ± 0,2 K.  
3.4.3.3. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/7 paveiksle, tada patikrinama, ar joje n ėra nuot ėkio. D ėl bet 
kokio nuot ėkio tarp srautma čio ir kritinio srauto Vent ūrio vamzdžio itin sumaž ėja kalibravimo tiks ­
lumas, tod ėl jo reikia išvengti.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/491
 
A5/7 pav.  
CFV kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.3.3.1. Turi b ūti atidaromas kintamo srauto ribotuvas, įjungiamas siurbimo įtaisas ir stabilizuojama sistema. 
Tada surenkami vis ų prietais ų rodmenys.  
3.4.3.3.2. Kei čiant srauto ribotuvo nustatymus užfiksuojami bent aštuoni Vent ūrio vamzdžio kritinio srauto inter ­
valo rodmenys.  
3.4.3.3.3. Per kalibravim ą užregistruoti duomenys naudojami atliekant toliau nurodytus skai čiavimus.  
3.4.3.3.3.1. Oro srautas Q  s kiekviename bandym ų taške apskai čiuojamas gamintojo nurodytu b ūdu pagal srautma čio 
duomenis.  
Apskai čiuojamos kiekvieno bandym ų taško kalibravimo koeficiento vert ės: 
K v ¼ Q s ﬃﬃﬃﬃﬃ T v p 
P v 
čia: 
Q s yra srautas, m  3 /min, esant 273,15 K (0 °C) ir 101,325, kPa;  
T v temperat ūra Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje, K;  
P v absoliutusis sl ėgis Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje, kPa.LT L 175/492 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.4.3.3.3.2. K  v nubr ėžiama kaip sl ėgio Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje funkcija P  v . Jei srautas sr ūva garso grei čiu, 
K v vert ė išlieka beveik pastovi. Sl ėgiui maž ėjant (did ėjant vakuumui), Vent ūrio vamzdis atlaisvinamas ir 
K v sumaž ėja. Šios K  v vert ės nenaudojamos kitiems skai čiavimams.  
3.4.3.3.3.3. Pagal ne mažiau kaip aštuonis kritin ės srities taškus apskai čiuojama vidutin ė aritmetin ė K v vert ė ir 
standartinis nuokrypis  
3.4.3.3.3.4. Jeigu standartinis nuokrypis didesnis nei 0,3 proc. vidutin ės aritmetin ės K  v vert ės, reikia imtis taisom ųjų 
veiksm ų. 
3.4.4. Ikigarsinio Vent ūrio vamzdžio (SSV) kalibravimas  
3.4.4.1. SSV kalibravimas grindžiamas ikigarsinio Vent ūrio vamzdžiu tekan čio ribinio srauto lygtimi. Duj ų srautas 
yra sl ėgio įleidimo angoje ir temperat ūros bei sl ėgio sumaž ėjimo tarp SSV įleidimo angos ir žio čių 
funkcija.  
3.4.4.2. Duomen ų analiz ė 
3.4.4.2.1. Taikant gamintojo nurodyt ą metod ą, pagal srauto matuoklio rodmenis nusta čius kiekvien ą sraut ą ribo ­
jan čio įtaiso pad ėtį (mažiausiai 16 pad ėčių) apskai čiuojamas oro srautas Q  ssv m 3 /s pamatin ėmis s ąlygo ­
mis. Ištek ėjimo koeficientas C  d apskai čiuojamas pagal kiekvienam parametrui nustatytus kalibravimo 
duomenis, taikant ši ą lygt į: 
C d ¼ Q SSV 
d 2 
V Ü p p Ü ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ Õ 1 
T Ü Ä 
r 1,426 
p Ä r 1,718 
p Ö 
Ü Í 1 
1 Ä r 4 
D Ü r 1,426 
p ÎØ s 
čia: 
Q SSV yra oro srautas pamatin ėmis s ąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
T yra temperat ūra Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje, kelvinais (K);  
d V yra SSV žio čių skersmuo, m;  
r p yra SSV žio čių ir įleidimo angos absoliu čiojo statinio sl ėgio santykis,  1 Ä Δp 
p p ; 
r D yra SSV žio čių skersmens d  V ir įleidžiamojo vamzdžio vidinio skersmens D santykis;  
C d yra SSV ištek ėjimo koeficientas;  
p p yra absoliutusis sl ėgis Vent ūrio vamzdžio įleidimo angoje, kPa.  
Siekiant nustatyti ikigarsinio srauto interval ą C d , br ėžiamas grafikas kaip Reinoldso skai čiaus Re SSV 
žiotyse funkcija. Reinoldso skai čius SSV žiotyse apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
Re ¼ A 1 Ü Q SSV 
d V Ü μ 
čia: 
μ ¼ b Ü T 1:5 
S þ T 
A 1 yra 25,55152 SI,  Ê 1 
m 3 ÌÊ min 
s ÌÊ mm 
m Ì 
;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/493
 
Q ssv yra oro srautas pamatin ėmis s ąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
d v yra SSV žio čių skersmuo, m;  
μ yra absoliu čioji arba dinamin ė duj ų klampa, kg/ms;  
b yra 1,458 × 10  6 (empirin ė konstanta), kg/ms K  0,5 ; 
S yra 110,4 (empirin ė konstanta), kelvinais (K).  
3.4.4.2.2. Kadangi Q  SSV yra Re lygties įvestis, apskai čiavimas turi b ūti prad ėtas nustatant pirmines sp ėjam ąsias 
kalibravimo debitma čio vertes Q  SSV arba C  d vertes ir kartojamas, kol Q  SSV vert ės sutaps. Konvergavimo 
metodas turi užtikrinti bent 0,1 proc. tikslum ą. 
3.4.4.2.3. Ne mažiau kaip 16 ikigarsinio srauto intervalo tašk ų pagal kalibravimo kreivi ų sutapties lygt į apskai ­ 
čiuotos C  d vert ės turi neviršyti ± 0,5 proc. kiekviename kalibravimo taške išmatuotos C  d vert ės. 
3.4.5. Ultragarsinio srauto matuoklio (UFM) kalibravimas  
3.4.5.1. UFM kalibruojamas pagal tinkam ą etalonin į srautmat į. 
3.4.5.2. UFM sukalibruojamas taikant CVS konfig ūracij ą, kuri bus naudojama bandym ų kameroje (praskiest ų 
išmetam ųjų duj ų vamzdynas, siurbimo įtaisas), ir patikrinama, ar n ėra nuot ėkių. Žr. A5/8 paveiksl ą. 
3.4.5.3. Jei UFM sistema neturi šilumokai čio, Sumontuojamas šildytuvas, kuriuo kondicionuojamas kalibravimo 
srautas.  
3.4.5.4. Kiekvieno naudojamo CVS srauto parametro atveju taikomas kalibravimo intervalas nuo patalpos 
temperat ūros iki transporto priemon ės bandymo metu įmanomos didžiausios temperat ūros. 
3.4.5.5. UFM elektronin ės dalys (temperat ūros (T) ir sl ėgio (P) jutikliai) kalibruojamos gamintojo rekomenduo ­
jama tvarka.  
3.4.5.6. Reikia atlikti ultragarsinio srauto matuoklio kalibravimo matavimus ir šiuos duomenis (jei naudojamas 
laminarinis srautmatis) nustatyti šiuo tikslumu:  
barometrinis sl ėgis (patikslintas), P  b ± 0,03 kPa,  
LFE oro temperat ūra, srautmatis, ETI ± 0,15 K,  
slėgio sumaž ėjimas prieš LFE, EPI ± 0,01 kPa,  
slėgio krytis srautui tekant per (EDP) LFE matric ą ± 0,0015 kPa,  
oro srautas, Q  s ± 0,5 proc.,  
slėgio sumaž ėjimas UFM įleidimo angoje, P  act ± 0,02 kPa,  
temperat ūra UFM įleidimo angoje, T  act ± 0,2 K.  
3.4.5.7. Proced ūra 
3.4.5.7.1. Įranga nustatoma taip, kaip pavaizduota A5/8 paveiksle, tada patikrinama, ar joje n ėra nuot ėkio. D ėl bet 
kokio nuot ėkio tarp srautma čio ir UFM itin sumaž ėja kalibravimo tikslumas.LT L 175/494 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A5/8 pav.  
UFM kalibravimo konfig ūracija
  
3.4.5.7.2. Įjungiamas siurbimo įtaisas. Jo greitis ir (arba) srauto vožtuvo pad ėtis reguliuojami siekiant užtikrinti 
nustatyt ą sraut ą tinkamumo patvirtinimo ir sistemos stabilizavimo tikslais. Tada surenkami vis ų prietais ų 
rodmenys.  
3.4.5.7.3. UFM sistemose be šilumokai čio naudojamas šildytuvas kalibravimo oro temperat ūrai pakelti, leidžiantis 
atlikti stabilizavim ą ir vis ų prietais ų pateikiam ų duomen ų registravim ą. Temperat ūra didinama pagr įstais 
intervalais, kol pasiekiama didžiausia numatoma praskiest ų išmetam ųjų duj ų temperat ūra, kurios tikimasi 
išmetam ųjų taršal ų bandymo metu.  
3.4.5.7.4. Šildytuvas v ėliau išjungiamas, o siurbimo įtaiso greitis ir (arba) srauto vožtuvas sureguliuojami pagal kit ą 
srauto parametr ą, kuris bus naudojamas transporto priemon ės išmetam ųjų taršal ų bandymams, po kuri ų 
bus kartojama kalibravimo seka.  
3.4.5.8. Per kalibravim ą užregistruoti duomenys naudojami atliekant toliau nurodytus skai čiavimus. Oro srautas 
Q s kiekviename bandym ų taške apskai čiuojamas gamintojo nurodytu b ūdu pagal srautma čio duomenis. 
K v ¼ Q reference  
Q s 
čia: 
Q s yra oro srautas pamatin ėmis s ąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C)), m  3 /s; 
Q reference  yra kalibravimo srautma čio oro srautas pamatin ėmis s ąlygomis (101,325 kPa, 273,15 K 
(0 °C)), m  3 /s; 
K v yra kalibravimo koeficientas.  
UFM sistemos be šilumokai čio K  v grafikas nubr ėžiamas kaip T  act funkcija.  
Didžiausia K  v variacija turi neviršyti 0,3 proc. vis ų skirtingomis temperat ūromis atlikt ų matavim ų vidu ­
tin ės aritmetin ės vert ės K  v . 
3.5. Sistemos tikrinimo proced ūra 
3.5.1. Bendrieji reikalavimai  
3.5.1.1. CVS ėmini ų ėmimo sistemos ir analitin ės sistemos bendras tikslumas nustatomas į sistem ą, kai ji veikia 
įprastomis bandymo s ąlygomis, įleidžiant žinomos mas ės išmetam ųjų duj ų jungin į ir v ėliau analizuojant 
bei skai čiuojant išmetam ųjų duj ų junginius pagal 7 papildomo priedo lygtis. Šio papildomo priedo 
3.5.1.1.1 punkte aprašytas CFO metodas ir šio papildomo priedo 3.5.1.1.2 punkte aprašytas gravimet ­
rinis metodas pasižymi pakankamu tikslumu.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/495
 
Didžiausias leidžiamas įleist ų ir išmatuot ų duj ų kiekio skirtumas yra 2 proc.  
3.5.1.1.1. Kritinio srauto angos (CFO) metodas  
CFO metodas leidžia išmatuoti pastov ų gryn ų duj ų (CO, CO  2 arba C  3 H 8 ) sraut ą ribinio srauto t ūta. 
3.5.1.1.1.1. Per sukalibruot ą kritinio srauto t ūtą į CVS sistem ą įleidžiamos žinomos mas ės grynos anglies monoksido, 
anglies dioksido arba propano dujos. Jei sl ėgis įleidimo angoje yra pakankamai aukštas, srautas q, 
reguliuojamas kritinio tek ėjimo t ūta, nepriklauso nuo sl ėgio ties t ūtos išleidimo anga (kritinis tek ėjimas). 
CVS sistema naudojama taip, kaip per įprast ą išmetam ųjų duj ų bandym ą, ir paskesnei analizei skiriama 
pakankamai laiko. M ėgini ų surinkimo maiše surinktos dujos analizuojamos įprasta įranga (šio papildomo 
priedo 4.1 punktas), o rezultatai palyginami su iš anksto žinoma duj ų ėmini ų koncentracija. Jei nuokry ­
piai viršija 2 proc., reikia nustatyti ir pašalinti veikimo sutrikimo priežast į. 
3.5.1.1.2. Gravimetrinis metodas  
Gravimetrinis metodas išmatuoja gryn ų duj ų (CO, CO  2 arba C  3 H 8 ) kiek į. 
3.5.1.1.2.1. Nedidelio cilindro, pripildyto gryno anglies monoksido, anglies dioksido arba propano, svoris nustatomas 
± 0,01 g tikslumu. CVS sistema naudojama įprasto išmetam ųjų duj ų bandymo s ąlygomis, į sistem ą 
įleidžiant grynas dujas tokiam laikui, kurio pakakt ų paskesnei analizei atlikti. Naudojam ų gryn ų duj ų 
kiekis nustatomas pagal masi ų skirtum ą. Maiše surinktos dujos analizuojamos naudojant įrang ą, kuri 
paprastai naudojama išmetam ųjų duj ų analizei, kaip aprašyta šio papildomo priedo 4.1 punkte. V ėliau 
rezultatai palyginami su anks čiau apskai čiuotomis koncentracijos vert ėmis. Jei nuokrypiai viršija 2 proc., 
reikia nustatyti ir pašalinti veikimo sutrikimo priežast į. 
4. Išmetam ųjų teršal ų matavimo įranga  
4.1. Išmetam ųjų duj ų kiekio matavimo įranga  
4.1.1. Sistemos apžvalga  
4.1.1.1. Analizei paimamas pastovaus proporcingumo praskiest ų išmetam ųjų duj ų ir skiedimo oro m ėginys.  
4.1.1.2. Dujini ų teršal ų mas ė apskai čiuojama remiantis proporcingo ėminio koncentracijos vert ėmis ir per 
bandym ą išmatuotu bendru t ūriu. Ėmini ų koncentracijos vert ės patikslinamos, atsižvelgiant į atitinkamo 
junginio koncentracij ą skiedimo ore.  
4.1.2. Ėmini ų ėmimo sistemos reikalavimai  
4.1.2.1. Praskiest ų duj ų ėminys imamas prieš siurbimo įtais ą. 
4.1.2.1.1. Išskyrus šio papildomo priedo 4.1.3.1 punkt ą (angliavandenili ų ėmini ų ėmimo sistema), 4.2 punkt ą (PM 
matavimo įranga) ir 4.3. punkt ą (PN matavimo įranga), praskiest ų išmetam ųjų duj ų ėminys gali b ūti 
imamas už kondicionavimo įtais ų (jei j ų yra).  
4.1.2.2. Ėmini ų ėmimo srauto sparta maiše nustatoma taip, kad b ūtų gautas koncentracijos matavimui pakan ­
kamas skiedimo oro ir praskiest ų išmetam ųjų duj ų t ūris CVS maišuose ir jis neviršyt ų 0,3 proc. 
praskiest ų išmetam ųjų duj ų srauto, išskyrus tada, kai praskiest ų išmetam ųjų duj ų maišo užpildo t ūris 
pridedamas prie integruoto CVS t ūrio. 
4.1.2.3. Skiedimo oro ėminys imamas prie skiedimo oro įleidimo angos (po filtro, jei jis įrengtas).  
4.1.2.4. Skiedimo oras neturi b ūti užterštas iš maišymo srities išmetamomis dujomis.  
4.1.2.5. Skiedimo oro ėmini ų ėmimo sparta turi b ūti panaši į praskiest ų išmetam ųjų duj ų ėmini ų ėmimo spart ą.LT L 175/496 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.1.2.6. Ėminiams imti naudojamos medžiagos, d ėl kuri ų neturi pasikeisti išmetam ųjų teršal ų jungini ų koncent ­
racija.  
4.1.2.7. Kietosioms dalel ėms iš ėminio pašalinti gali b ūti naudojami filtrai.  
4.1.2.8. Visos išmetamosioms dujoms nukreipti naudojamos sklend ės turi b ūti greitai reguliuojamos ir greitai 
veikian čios. 
4.1.2.9. Tarp trieigi ų vožtuv ų ir ėmini ų maiš ų gali b ūti naudojamos greitai tvirtinamos, dujoms nelaidžios 
jungtys, automatiškai užsisandarinan čios maišo pus ėje. Ėminiams į analizatori ų perkelti gali b ūti naudo ­
jamos kitos sistemos (pvz., trieigiai uždaromieji vožtuvai).  
4.1.2.10. Ėmini ų laikymas  
4.1.2.10.1. Duj ų ėminiai surenkami į reikiamos talpos ėmini ų maišus, kad imant ėminius neb ūtų mažinama ėmini ų 
srauto sparta.  
4.1.2.10.2. Maiš ų medžiaga turi b ūti tokia, kad nei matavimai, nei chemin ė duj ų ėmini ų sud ėtis po 30 min. 
nepasikeist ų daugiau kaip ± 2 proc. (pvz., laminuota polietileno / poliamido pl ėvel ė arba fluorinti 
poliangliavandeniliai).  
4.1.3. Ėmini ų ėmimo sistemos  
4.1.3.1. Angliavandenili ų ėmini ų ėmimo sistema (šildomas liepsnos jonizacijos detektorius HFID)  
4.1.3.1.1. Angliavandenili ų ėmini ų ėmimo sistem ą sudaro šildomas ėmini ų ėmimo zondas, linija, filtras ir siurblys. 
Ėminys imamas prieš šilumokait į (jei jis įrengtas). Ėmini ų ėmimo zondas įtaisomas tuo pa čiu atstumu 
nuo išmetam ųjų duj ų įleidimo angos kaip ir kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo zondas taip, kad vienas kitam 
netrukdyt ų imti ėmini ų. Mažiausias jo vidinis skersmuo turi b ūti 4 mm.  
4.1.3.1.2. Visos šildymo sistemos šildomos dalys turi b ūti pastovios 190 ± 10 °C temperat ūros. 
4.1.3.1.3. Vidutin ė aritmetin ė išmatuot ų angliavandenili ų koncentracija nustatoma integruojant kas sekund ę gautus 
duomenis, padalytus iš faz ės arba bandymo trukm ės. 
4.1.3.1.4. Šildomoje ėmini ų ėmimo linijoje įrengiamas šildomas filtras F  H , pasižymintis 99 proc. veiksmingumu ir 
pastoviame analizei reikaling ų duj ų sraute sulaikantis visas kietas ≥ 0,3 μm dydžio daleles.  
4.1.3.1.5. Ėmini ų ėmimo sistemos atsakas (nuo zondo iki analizatoriaus įleidimo angos) turi trukti ne ilgiau kaip 4 
sekundes.  
4.1.3.1.6. HFID naudojamas kartu su pastovaus srauto (šilumokai čio) sistema, kad ėminys b ūtų tipinis, nebent CVS 
srauto t ūrio poky čiai b ūtų kompensuojami.  
4.1.3.2. NO arba NO  2 ėmini ų ėmimo sistema (kai taikoma)  
4.1.3.2.1. Nenutr ūkstamas praskiest ų išmetam ųjų duj ų ėmini ų srautas nukreipiamas į analizatori ų. 
4.1.3.2.2. Vidutin ė aritmetin ė išmatuot ų NO arba NO  2 koncentracija nustatoma integruojant kas sekund ę gautus 
duomenis, padalytus iš faz ės arba bandymo trukm ės. 
4.1.3.2.3. Nenutr ūkstamas NO arba NO  2 matavimas atliekamas naudojant pastovaus srauto (šilumokai čio) sistem ą, 
kad m ėginys b ūtų tipinis, nebent CVS srauto t ūrio poky čiai b ūtų kompensuojami.  
4.1.4. Analizatoriai  
4.1.4.1. Bendrieji duj ų analiz ės reikalavimai  
4.1.4.1.1. Analizatori ų matavimo intervalas turi atitikti išmetam ųjų duj ų jungini ų koncentracijoms matuoti reika ­
ling ą tikslum ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/497
 
4.1.4.1.2. Jei nenurodyta kitaip, matavimo paklaida neturi b ūti didesn ė kaip ± 2 proc. (b ūdinga analizatoriaus 
paklaida), neatsižvelgiant į kalibravimo duj ų atskaitos vert ę. 
4.1.4.1.3. Aplinkos oro ėminys matuojamas tuo pa čiu analizatoriumi ir tokiu pa čiu intervalu.  
4.1.4.1.4. Prieš analizatorius nenaudojamas duj ų džiovinimo įtaisas, nebent b ūtų įrodyta, kad jis nedaro įtakos 
junginio kiekiui duj ų sraute.  
4.1.4.2. Anglies monoksido (CO) ir anglies dioksido (CO  2 ) analiz ė 
4.1.4.2.1. Analizatoriai turi b ūti nedispersinio infraraudon ųjų spinduli ų (NDIR) sug ėrimo tipo.  
4.1.4.3. Vis ų degal ų, išskyrus dyzelin ą, angliavandenili ų (HC) analiz ė 
4.1.4.3.1. Analizatorius turi b ūti liepsnos jonizavimo (FID) tipo, sukalibruotas propano dujomis, išreikštomis 
anglies atom ų (C  1 ) ekvivalentu.  
4.1.4.4. Dyzelino ir pasirinktinai kit ų degal ų angliavandenili ų (HC) analiz ė 
4.1.4.4.1. Analizatorius turi b ūti šildomo liepsnos jonizavimo tipo, su detektoriumi, vožtuvais, vamzdynu ir t. t., 
įkaitintas iki 190 ± 10 °C temperat ūros. Jis sukalibruojamas propano dujomis, išreikštomis anglies atom ų 
(C 1 ) ekvivalentu.  
4.1.4.5. Metano (CH  4 ) analiz ė 
4.1.4.5.1. Analizatorius turi b ūti duj ų chromatografas, sujungtas su liepsnos jonizacijos detektoriumi (FID), arba 
liepsnos jonizacijos detektorius (FID), sujungtas su angliavandenili ų, išskyrus metan ą, skyrikliu (NMC- 
FID), sukalibruotas metano arba propano dujomis, išreikštomis anglies atom ų (C  1 ) ekvivalentu.  
4.1.4.6. Azoto oksid ų (NO  x ) analiz ė 
4.1.4.6.1. Analizatorius turi b ūti chemin ės liuminescencijos (CLA) arba nedispersinio ultravioletini ų spinduli ų 
rezonanso sug ėrimo (NDUVR) tipo.  
4.1.5. Rekomenduojam ų sistem ų aprašai  
4.1.5.1. A5/9 paveiksle pateikta išmetam ųjų duj ų ėmini ų ėmimo schema.LT L 175/498 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A5/9 pav.  
Viso srauto išmetam ųjų duj ų skiedimo sistemos schema
  
4.1.5.2. Sistemos komponent ų pavyzdžiai išvardyti toliau.  
4.1.5.2.1. Du ėmini ų ėmimo zondai, skirti nenutr ūkstamai imti skiedimo oro ir praskiest ų išmetam ųjų duj ų ar oro 
mišinio ėminius.  
4.1.5.2.2. Filtras kietosioms dalel ėms pašalinti iš analizei paimto duj ų srauto.  
4.1.5.2.3. Siurbliai ir srauto reguliatorius, kurie užtikrina pastov ų vienod ą skiest ų išmetam ųjų duj ų ir skiedimo oro 
ėmini ų, paimt ų bandymo metu iš ėmini ų ėmimo zond ų, sraut ą ir duj ų ėmini ų srautas turi b ūti tokie, kad 
kiekvieno bandymo pabaigoje ėmini ų kiekis b ūtų pakankamas analizei atlikti.  
4.1.5.2.4. Greitai veikiantys vožtuvai, kuriais tolygus duj ų ėmini ų srautas nukreipiamas į ėmini ų maišus arba į 
angas, pro kurias išleidžiamas į aplink ą. 
4.1.5.2.5. Dujoms nelaidžios, greitai sujungiamos jungtys, greitai veikian čius vožtuvus sujungian čios su ėmini ų 
maišais. Jungtis automatiškai užsidaro ėmini ų surinkimo maišo pus ėje. Ėminius į analizatori ų galima 
perduoti ir kitais b ūdais (pvz., naudojant trieig į uždarom ąjį vožtuv ą). 
4.1.5.2.6. Maišai praskiest ų išmetam ųjų duj ų ir skiedimo oro ėminiams rinkti per bandym ą. 
4.1.5.2.7. Ėmini ų ėmimo kritinio srauto Vent ūrio vamzdis proporcingiems praskiest ų duj ų ėminiams paimti (tik 
CFV-CVS).  
4.1.5.3. Papildomi komponentai, reikalingi angliavandenili ų ėminiams imti naudojant šildom ą liepsnos joniza ­
cijos detektori ų (HFID), kaip parodyta A5/10 paveiksle.  
4.1.5.3.1. Šildomas ėmini ų zondas, esantis skiedimo tunelyje toje pa čioje vertikalioje plokštumoje kaip kiet ųjų 
daleli ų ėmini ų zondai.  
4.1.5.3.2. Šildomas filtras už ėmini ų ėmimo taško ir prieš HFID.  
4.1.5.3.3. Šildomi atrankos vožtuvai tarp nulin ės vert ės nustatymo ar kalibravimo duj ų atsarg ų ir HFID.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/499
 
4.1.5.3.4. Priemon ės angliavandenili ų momentin ėms koncentracijoms integruoti ir registruoti.  
4.1.5.3.5. Šildomos ėmini ų ėmimo linijos ir šildomi komponentai, einantys iš šildomo zondo į HFID.  
A5/10 pav.  
Angliavandenili ų ėmini ų ėmimui, naudojant HFID, reikalingi komponentai
  
4.2. PM matavimo įranga  
4.2.1. Specifikacija  
4.2.1.1. Sistemos apžvalga  
4.2.1.1.1. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo įtaisas sudarytas iš skiedimo tunelyje esan čio ėmini ų ėmimo zondo (PSP), 
kiet ųjų daleli ų tiekimo vamzdžio (PTT), filtro laikiklio (-i ų) (FH), siurblio (-i ų), srauto reguliatori ų ir 
matuokli ų. Žr. A5/11, A5/12 ir A5/13 paveikslus.  
4.2.1.1.2. Galima naudoti kiet ąsias daleles pagal dyd į skiriant į pirmin į skirtuv ą (pvz., ciklonin į atskyrikl į arba 
pakopin į ėmikl į). Tokiu atveju j į rekomenduojama naudoti prieš filtro laikikl į.LT L 175/500 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A5/11 pav.  
Alternatyvi kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo zondo konfig ūracija
  
4.2.1.2. Bendrieji reikalavimai  
4.2.1.2.1. Bandymo duj ų srauto kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo zondas skiedimo tunelyje įtaisomas taip, kad iš 
vienaly čio oro ar išmetam ųjų duj ų mišinio b ūtų galima paimti reprezentatyvi ų duj ų srauto ėmini ų, ir turi 
būti prieš šilumokait į (jei jis yra).  
4.2.1.2.2. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų srautas turi b ūti proporcingas visai skiedimo tuneliu tekan čių praskiest ų išmeta ­
m ųjų duj ų srauto masei ir neviršyti ± 5 proc. leidžiamojo kiet ųjų daleli ų ėmini ų srauto nuokrypio. 
Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo proporcingumas tikrinamas teikiant sistem ą eksploatacijai ir kai to reika ­
lauja patvirtinimo institucija.  
4.2.1.2.3. Paimtas praskiest ų išmetam ųjų duj ų ėminys laikomas aukštesn ėje nei 20 °C ir žemesn ėje nei 52 °C 
temperat ūroje 20 cm atstumu prieš kiet ųjų daleli ų filtro priekin į pavirši ų arba už jo. To siekiant 
leidžiama šildyti arba izoliuoti kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistemos komponentus.  
Jei bandymo metu, kai nevyksta reguliarus regeneravimas, viršijama 52 °C riba, CVS sraut ą reikia padi ­
dinti arba naudoti dvigub ą skiedim ą (laikant, kad CVS srautas jau yra pakankamas, kad nesukelt ų 
kondensavimosi CVS, ėmini ų surinkimo maišuose arba analitin ėje sistemoje).  
4.2.1.2.4. Kiet ųjų daleli ų ėminys imamas laikiklyje įtaisytu atskiru filtru, esan čiu praskiest ų išmetam ųjų duj ų ėmini ų 
sraute.  
4.2.1.2.5. Visos su grynomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis besilie čian čios skiedimo sistemos ir ėmini ų 
ėmimo sistemos dalys nuo išmetimo vamzdžio iki filtro laikiklio turi b ūti sukonstruotos taip, kad kuo 
mažiau kiet ųjų daleli ų nus ėstų arba pakist ų. Visos dalys turi b ūti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiag ų, 
kurios nereaguot ų su išmetam ųjų duj ų komponentais, ir b ūtų įžemintos, kad b ūtų išvengta elektrosta ­
tini ų reiškini ų. 
4.2.1.2.6. Jei negalima kompensuoti srauto spartos poky čių, turi b ūti įtraukta nuostata d ėl šilumokai čio ir tempera ­
tūros reguliavimo įtaiso, kaip nustatyta šio papildomo priedo 3.3.5.1 arba 3.3.6.4.2 punkte, kad siste ­
moje b ūtų pastovus srautas ir atitinkamai proporcingas ėmini ų ėmimo greitis.  
4.2.1.2.7. PM matavimams reikalinga temperat ūra matuojama ± 1 °C tikslumu, o atsako trukm ė (t 10 – t  90 ) yra 15 
sekundži ų arba mažiau.  
4.2.1.2.8. Ėmini ų srautas iš skiedimo tunelio matuojamas ± 2,5 proc. rodmens arba ± 1,5 proc. visos skal ės 
tikslumu, nelygu, kuris dydis yra mažesnis.  
Pirmiau nustatytas ėmini ų srauto iš CVS tunelio tikslumas taikomas ir tada, kai naudojamas dvigubas 
skiedimas. Tod ėl per filtr ą tekan čio antrinio skiedimo oro srauto ir praskiest ų išmetam ųjų duj ų srauto 
matavimas ir kontrol ė turi b ūti tikslesni.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/501
 
4.2.1.2.9. Visi PM matavimui reikalingi duomen ų kanalai registruojami 1 Hz dažniu arba spar čiau. Jiems paprastai 
priklauso:  
a) praskiest ų išmetam ųjų duj ų temperat ūra kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo filtre;  
b) ėmini ų srautas;  
c) antrinio skiedimo oro srautas (jei naudojamas antrinis skiedimas);  
d) antrinio skiedimo oro temperat ūra (jei naudojamas antrinis skiedimas).  
4.2.1.2.10. Dvigubo skiedimo sistemose praskiest ų išmetam ųjų duj ų, leidžiam ų iš 7 papildomo priedo 3.3.2 punkte 
nustatyto skiedimo tunelio V  ep , tikslumas lygtyje matuojamas ne tiesiogiai, bet nustatomas diferencialiniu 
srauto matavimu.  
Per kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo filtrus tekan čių dvigubai praskiest ų išmetam ųjų duj ų matavimui ir 
kontrolei ir antrinio skiedimo oro matavimui ir (arba) kontrolei naudojam ų srautma čių tikslumas turi 
būti pakankamas, kad diferencialinis srautas V  ep atitikt ų viengubam skiedimui nustatytus ėmini ų ėmimo 
tikslumo ir proporcingumo reikalavimus.  
Reikalavimas, kad CVS skiedimo tunelyje, praskiest ų išmetam ųjų duj ų srauto matavimo sistemoje, CVS 
maiš ų rinkimo ar analizavimo sistemose nesusidaryt ų joks išmetam ųjų duj ų kondensatas, taikomas ir 
tada, kai naudojamos dvigubo skiedimo sistemos.  
4.2.1.2.11. Turi b ūti atliekamas kiekvieno kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo srautma čio ir dvigubo skiedimo sistemos 
linijinis patikrinimas, kaip to reikalauja prietaiso gamintojas.  
A5/12 pav.  
Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistema
LT L 175/502 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A5/13 pav.  
Dvigubo skiedimo kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistema
  
4.2.1.3. Specialieji reikalavimai  
4.2.1.3.1. Ėmini ų ėmimo zondas  
4.2.1.3.1.1. Ėmini ų ėmimo zondas kiet ąsias daleles pagal dyd į atskiria taip, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
4.2.1.3.1.4 punkte. Rekomenduojama tai atlikti naudojant zond ą atviru aštriu galu, nukreipt ą tiesiai 
prieš sraut ą, kartu su pirminiu skirtuvu (pvz., cikloniniu atskyrikliu ar pan.). Gali b ūti naudojamas ir 
kitoks tinkamas ėmini ų zondas, pvz., nurodytasis A5/11 paveiksle, jeigu su juo galima atlikti tokio 
efektyvumo pirmin į atskyrim ą, kaip nurodyta šio papildomo priedo 4.2.1.3.1.4 punkte.  
4.2.1.3.1.2. Ėmini ų ėmimo zondas įtaisomas bent 10 kart ų už tunelio skersmen į didesniu atstumu už išmetam ųjų 
duj ų įleidimo į tunel į angos, o jo vidinis skersmuo turi b ūti bent 8 mm  
Jeigu iš vieno ėmini ų ėmimo zondo vienu metu paimami keli ėminiai, iš to zondo paimtas srautas 
dalijamas į vienodus posrau čius, kad b ūtų klaiding ųjų ėmini ų ėmimo rodmen ų. 
Jeigu naudojami keli zondai, kiekvienas zondas turi b ūti atviru aštriu galu, nukreiptas tiesiai prieš sraut ą. 
Zondai išd ėstomi tolygiai apie skiedimo tunelio centrin ę išilgin ę aš į, o tarpai tarp zond ų turi b ūti ne 
mažesni nei 5 cm.  
4.2.1.3.1.3. Atstumas nuo ėmini ų ėmimo antgalio iki filtro turi b ūti ne mažesnis kaip penki zondo skersmenys, 
tačiau neturi viršyti 2 000 mm.  
4.2.1.3.1.4. Pirminis skirtuvas (pvz., cikloninis atskyriklis, pakopinis ėmiklis ar kt.) įtaisomas prieš filtro laikiklio 
sąrank ą. Pirminio skirtuvo 50 proc. kiet ųjų daleli ų skersmens skiriamoji riba turi b ūti 2,5–10 μm esant 
tūriniam srautui, pasirinktam PM ėminiams imti. Pirminis skirtuvas turi pro savo išleidimo ang ą praleisti 
bent 99 proc. į j į patenkan čių 1 μm skersmens kiet ųjų daleli ų mas ės koncentracijos esant t ūriniam 
srautui, pasirinktam PM ėminiams imti.  
4.2.1.3.2. Kiet ųjų daleli ų tiekimo vamzdis (PTT)  
4.2.1.3.2.1. Visi PTT linkiai turi b ūti tolyg ūs ir kuo didesnio įmanomo spindulio.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/503
 
4.2.1.3.3. Antrinis skiedimas  
4.2.1.3.3.1. Iš CVS gautas ėminys, pagal kur į matuojama PM, gali b ūti pasirinktinai skiedžiamas antros faz ės metu, 
laikantis toliau nurodyt ų reikalavim ų. 
4.2.1.3.3.1.1. Skiedimo oras perleidžiamas pro terp ę, galin čią ≥99,95 proc. sumažinti pro filtro medžiag ą d ėl savo 
dydžio lengviausiai prasiskverbian čių kiet ųjų daleli ų, arba per bent H13 klas ės HEPA filtr ą pagal standart ą 
EN 1822:2009. Prieš perleidžiant per HEPA filtr ą, skiedimo or ą pasirinktinai galima perleisti per medžio 
anglies skruber į. Rekomenduojama prieš HEPA filtr ą ir už medžio anglies skruberio, jei jis naudojamas, 
įtaisyti papildom ą stambi ų kiet ųjų daleli ų filtr ą. 
4.2.1.3.3.1.2. Antrinio skiedimo or ą į PTT reikia įleisti kuo ar čiau praskiest ų išmetam ųjų duj ų išleidimo iš skiedimo 
tunelio angos.  
4.2.1.3.3.1.3. Buvimo trukm ė nuo antrinio skiedimo oro įleidimo į filtro priekin į pavirši ų turi b ūti bent 0,25 sekund ės, 
bet ne didesn ė nei 5 sekund ės. 
4.2.1.3.3.1.4. Jei dvigubo skiedimo ėminys gr ąžinamas į CVS, ėminio gr ąžinimo vieta parenkama taip, kad nekliudyt ų 
kit ų ėmini ų iš ėmimui iš CVS.  
4.2.1.3.4. Ėmini ų siurblys ir srautmatis  
4.2.1.3.4.1. Ėmini ų duj ų srauto matavimo įrenginys turi b ūti sudarytas iš siurbli ų, duj ų srauto reguliatori ų ir srauto 
matuokli ų. 
4.2.1.3.4.2. Į srautmat į tekan čio duj ų srauto temperat ūra negali svyruoti daugiau nei ±3 °C, išskyrus šiuos atvejus:  
a) kai ėmini ų ėmimo srautmatis turi realaus laiko steb ėjimo ir srauto valdymo funkcij ą, veikian čią 1 Hz 
dažniu arba spar čiau; 
b) transporto priemoni ų, kuriose įrengti periodiškai regeneruojami papildomo apdorojimo įtaisai, rege ­
neravimo bandym ų metu.  
Jeigu d ėl pernelyg didel ės filtro apkrovos srauto t ūrio pokytis neatitikt ų nustatyt ų reikalavim ų, bandymas 
anuliuojamas. Kai jis kartojamas, srautas sumažinamas.  
4.2.1.3.5. Filtras ir filtro laikiklis  
4.2.1.3.5.1. Vožtuvas įtaisomas už filtro, srauto kryptimi. Vožtuvas atsidaro ir užsidaro per 1 sekund ę nuo bandymo 
pradžios ir pabaigos.  
4.2.1.3.5.2. Atliekant konkret ų bandym ą, per filtro priekin į pavirši ų tekan čių duj ų grei čio pradin ė vert ė nustatoma 
bandymo pradžioje 20–105 cm/s intervale, kad neb ūtų viršytas 105 cm/s greitis, kai veikiant skiedimo 
sistemai bus CVS srautui proporcingas ėmini ų ėmimo srautas.  
4.2.1.3.5.3. Turi b ūti naudojami anglies fluoridu dengti stiklo pluošto filtrai arba filtrai su anglies fluorido membrana.  
Vis ų tip ų filtr ų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) arba PAO (poli-alfa-olefino) CS 68649-12-7 arba CS 68037- 
01-4 sulaikymo veiksmingumas turi b ūti bent 99 proc., kai dujos per filtro priekin į pavirši ų teka 
5,33 cm/s grei čiu, išmatavus pagal viena iš ši ų standart ų: 
a) JAV Gynybos departamento bandymo metod ų standartas, MIL-STD-282 metodas 102.8: DOP d ūm ų 
skvarba pro aerozoli ų filtro element ą (angl.  U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL- 
STD-282 method 102.8: DOP-Smoke Penetration of Aerosol-Filter Element ); 
b) JAV Gynybos departamento bandymo metod ų standartas, MIL-STD-282 metodas 502.1.1: DOP 
dūm ų skvarba pro dujokauk ės talpas ( U.S.A. Department of Defense Test Method Standard, MIL-STD- 
282 method 502.1.1: DOP-Smoke Penetration of Gas-Mask Canisters ); 
c) Aplinkos moksl ų ir technologij ų institutas, IEST-RP-CC021: HEPA ir ULPA filtr ų terp ės bandymai 
(Institute of Environmental Sciences and Technology, IEST-RP-CC021: Testing HEPA and ULPA Filter 
Media ).LT L 175/504 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.2.1.3.5.4. Filtro laikiklio s ąranka turi b ūti suprojektuota taip, kad srautas b ūtų tolygiai paskirstytas visam filtro 
darbiniam plotui. Filtras turi b ūti apvalus, o jo darbinis plotas turi siekti bent 1 075 mm  2 . 
4.2.2. Sv ėrimo kameros (ar patalpos) ir analizini ų svarstykli ų specifikacijos  
4.2.2.1. S ąlygos sv ėrimo kameroje (ar patalpoje)  
a) Sv ėrimo kameroje (ar patalpoje), kurioje kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtrai kondicionuojami ir sveriami, vis ą 
filtro kondicionavimo ir sv ėrimo laik ą turi b ūti palaikoma 22 ± 2 °C (jei įmanoma, 22 ± 1 °C) 
temperat ūra. 
b) Palaikomas dr ėgnis, kurio rasos taško temperat ūra b ūtų mažesn ė nei 10,5 °C, o santykinis dr ėgnis – 
45 ± 8 proc.  
c) Leidžiami nedideli nuokrypiai nuo sv ėrimo patalpos temperat ūros ir dr ėgnio specifikacij ų, jeigu bet 
kuriuo vieno filtro kondicionavimo metu bendra nuokrypi ų trukm ė neviršija 30 minu čių. 
d) Filtro stabilizavimo metu sv ėrimo kameros (ar patalpos) aplinkoje turi b ūti kuo mažesnis aplinkos 
teršal ų, kurie nus ėstų ant stabilizuojam ų kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtr ų kiekis.  
e) Sv ėrimo metu neleidžiama nukrypti nuo nustatyt ų s ąlyg ų. 
4.2.2.2. Analizini ų svarstykli ų linijinis atsakas  
Filtro svoriui nustatyti naudojamos analizin ės svarstykl ės turi atitikti A5/1 lentel ės linijinio tikrinimo 
kriterijus, taikant linijin ę regresij ą. Tai reiškia, kad tikslumas turi b ūti bent 2 μg, o skyra – bent 1 μg (1 
skaitmuo = 1 μg). Reikia išbandyti bent 4 tolygiai išd ėstytus etaloninius svarmenis. Nulin ė vert ė turi b ūti 
± 1 μg. 
A5/1 lentel ė 
Analizini ų svarstykli ų tikrinimo kriterijai  
Matavimo sistema  Kirtimo vieta a0  Nuolydis a1  Standartin ė įver čio 
paklaida (SEE)  r 2 nustatymo 
koeficientas  
Kiet ųjų daleli ų svarstykl ės ≤ 1 μg 0,99–1,01  daugiausia ≤ 1 
proc.  ≥ 0,998  
4.2.2.3. Statinio elektros kr ūvio poveikio panaikinimas  
Turi b ūti panaikintas statinio elektros kr ūvio poveikis. Tai galima užtikrinti įžeminant svarstykles – prieš 
sv ėrim ą jos padedamos ant antistatinio kilim ėlio ir, naudojant polonio neutralizatori ų arba panašaus 
poveikio įtais ą, neutralizuojami kiet ųjų daleli ų filtrai. Statinis poveikis gali b ūti panaikintas ir suvienodi ­
nant statin į kr ūvį. 
4.2.2.4. Pl ūdrumo koregavimas  
Ėminio ir etaloninio filtro svorio vert ės patikslinamos atsižvelgiant į jų pl ūdrum ą ore. Pl ūdrumo kore ­
gavimas yra ėmini ų ėmimo filtro tankio, oro tankio ir svarstykli ų kalibravimo svarmens tankio funkcija, 
bet nes ąlygoja pa čių kiet ųjų daleli ų pl ūdrumo.  
Jei filtro medžiagos tankis nežinomas, taikomi šie tankiai:  
a) PTFE dengtas stiklo pluošto filtras: 2 300 kg/m  3 ; 
b) PTFE membranos filtras: 2 144 kg/m  3 ; 
c) PTFE membranos filtras su atraminiu polimetilpenteno žiedu: 920 kg/m  3 .LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/505
 
Ner ūdijan čiojo plieno kalibravimo svarmenims taikomas 8 000 kg/m  3 tankis. Jei kalibravimo svarmens 
medžiaga yra ne tokia, reikia žinoti ir naudoti jos tank į. D ėl kalibravimo svarmen ų reikia laikytis 
Tarptautin ės teisin ės metrologijos organizacijos tarptautini ų rekomendacij ų OIML R 111-1 2004(E) 
leidinio (arba lygiaver čio leidinio).  
Apskai čiuojama taikant ši ą lygt į: 
m f ¼ m  uncorr Ü A 
1 Ä ρ a 
ρ w 
1 Ä ρ a 
ρ f ! 
čia: 
Pe f yra pataisyta kiet ųjų daleli ų ėminio mas ė, mg;  
Pe uncorr  yra nepataisyta kiet ųjų daleli ų ėminio mas ė, mg;  
ρ a yra oro tankis, kg/m  3 ; 
ρ w yra svarstykli ų kalibravimo svarmens tankis, kg/m  3 ; 
ρ f yra kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo filtro tankis, kg/m  3 . 
Oro tankis ρ a apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
ρ a ¼ p b Ü M mix 
R Ü T a 
p b yra bendras atmosferos sl ėgis, kPa;  
T a yra oro temperat ūra svarstykli ų aplinkoje, kelvinais (K);  
M mix yra oro molin ė mas ė svarstykli ų aplinkoje, 28,836 g mol  –1 ; 
R yra molin ė duj ų konstanta, 8,3144 J mol  –1 K –1 . 
4.3. PN matavimo įranga  
4.3.1. Specifikacija  
4.3.1.1. Sistemos apžvalga  
4.3.1.1.1. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistem ą turi sudaryti zondas arba ėmini ų rinkimo vieta, paimantys ėmin į iš 
skiedimo sistemoje tekan čio vienaly čio mišinio, laki ų kiet ųjų daleli ų šalinimo įtaisas (VPR) prieš kiet ųjų 
daleli ų skaitikl į (PNC) ir tinkami perdavimo vamzdžiai. Žr. A5/14 paveiksl ą. 
4.3.1.1.2. Kiet ųjų daleli ų dydžio pirmin į skirtuv ą (PCF) (pvz., ciklonin į atskyrikl į, ėmikl į ar pan.) rekomenduojama 
įmontuoti prie VPR įleidimo angos. PCF 50 proc. kiet ųjų daleli ų skersmens skiriamoji riba turi b ūti 
2,5–10 μm esant t ūriniam srautui, pasirinktam kiet ųjų daleli ų ėminiams imti. PCF turi pro savo išleidimo 
ang ą praleisti bent 99 proc. į jį patenkan čių 1 μm skersmens kiet ųjų daleli ų mas ės koncentracijos esant 
tūriniam srautui, pasirinktam kiet ųjų daleli ų ėminiams imti.LT L 175/506 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Vietoj PCF leidžiama naudoti kitok į ėmini ų ėmimo zond ą, atliekant į tinkamo daleli ų dydžio nustatymo 
įtaiso, kaip parodyta A5/11 paveiksle, funkcij ą. 
4.3.1.2. Bendrieji reikalavimai  
4.3.1.2.1. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo vieta turi b ūti skiedimo sistemoje. Jei naudojama dvigubo skiedimo 
sistema, kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo vieta turi b ūti pirminio skiedimo sistemoje.  
4.3.1.2.1.1. Kiet ųjų daleli ų tiekimo sistem ą (PTS) sudaro ėmini ų ėmimo zondo viršus (PSP) ir kiet ųjų daleli ų tiekimo 
vamzdis (PTT). PTS ėmin į iš skiedimo tunelio nukreipia prie VPR angos. PTS turi atitikti toliau nurodytas 
sąlygas:  
a) ėmini ų ėmimo zondas bent 10 kart ų už tunelio skersmen į didesniu atstumu įmontuojamas už 
išmetam ųjų duj ų įleidimo angos ir nukreipiamas duj ų srauto tek ėjimui tunelyje priešinga kryptimi, 
o zondo ašis ties galiuku turi b ūti lygiagreti skiedimo tunelio ašiai;  
b) ėmini ų ėmimo zondas turi b ūti prieš bet kok į kondicionavimo įtais ą (pvz., šilumokait į); 
c) ėmini ų ėmimo zondas įmontuojamas skiedimo tunelyje taip, kad b ūtų galima paimti ėmin į iš homo ­
geninio skiediklio ar išmetam ųjų duj ų mišinio.  
4.3.1.2.1.2. Iš PTS paimtas duj ų ėminys turi atitikti toliau pateiktas s ąlygas:  
a) jei naudojama viso išmetam ųjų duj ų srauto skiedimo sistema, srauto Reinoldso skai čius Re turi b ūti 
mažesnis nei 1 700;  
b) jei naudojama dvigubo skiedimo sistema, srauto Reinoldso skai čius Re PTT viduje, t. y., už ėmini ų 
ėmimo zondo arba taško, turi b ūti mažesnis nei 1 700;  
c) buvimo sistemoje laikas turi b ūti ≤ 3 sekund ės. 
4.3.1.2.1.3. Galima bet kokia kita PTS ėmini ų ėmimo konfig ūracija, jeigu galima įrodyti, kad kiet ųjų daleli ų skverbtis 
irgi yra lygi 30 nm.  
4.3.1.2.1.4. Išleidimo vamzdžio (OT), kuriuo praskiestas ėminys teka iš VPR į PNC įleidimo ang ą, savyb ės turi b ūti 
tokios:  
a) vidinis skersmuo ≥ 4 mm;  
b) duj ų ėmini ų srauto buvimo trukm ė ≤ 0,8 s.  
4.3.1.2.1.5. Galima bet kokia kita ėmini ų ėmimui skirto OT konfig ūracija, įrodžius lygiavert ę 30 nm kiet ųjų daleli ų 
skverbt į. 
4.3.1.2.2. Laki ų kiet ųjų daleli ų šalinimo įtaise turi b ūti ėmini ų skiedimo įtaisas ir laki ų kiet ųjų daleli ų šalinimo 
įtaisas.  
4.3.1.2.3. Vis ų skiedimo sistemos ir ėmini ų ėmimo sistemos dali ų nuo išmetimo vamzdžio iki PNC, kurios lie čiasi 
su nepraskiestomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis, konstrukcija turi b ūti tokia, kad kiet ųjų 
daleli ų nusodinimas b ūtų kuo mažesnis. Visos dalys turi b ūti pagamintos iš elektrai laidži ų medžiag ų, 
kurios nereaguot ų su išmetam ųjų duj ų komponentais, ir b ūtų įžemintos, kad b ūtų išvengta elektrosta ­
tini ų reiškini ų. 
4.3.1.2.4. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistema naudojama laikantis geros aerozoli ų ėmini ų ėmimo praktikos – 
vengiama staigi ų išlinki ų ir poky čių skerspj ūvyje, naudojami glotn ūs vidiniai paviršiai ir kuo labiau 
sumažinamas ėmini ų ėmimo linijos ilgis. Skerspj ūvyje leidžiami laipsniški poky čiai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/507
 
4.3.1.3. Specialieji reikalavimai  
4.3.1.3.1. Prieš tek ėdamas pro siurbl į kiet ųjų daleli ų ėminys turi pratek ėti pro PNC.  
4.3.1.3.2. Rekomenduojama naudoti pirmin į ėmini ų skirtuv ą. 
4.3.1.3.3. Ėmini ų išankstinio parengimo įrenginys turi:  
a) leisti praskiesti ėmin į per vien ą ar daugiau etap ų, kad kiet ųjų daleli ų kiekio koncentracija b ūtų 
mažesn ė už viršutin ę ribin ę vert ę, nustatyt ą PNC atskirt ų kiet ųjų daleli ų skai čiavimui, o duj ų tempera ­
tūra ties PNC įleidimo anga b ūtų mažesn ė nei 35 °C;  
b) tur ėti pradin į skiedimo kaitinant etap ą, kuriame ėminys išskiriamas esant ≥ 150 °C ir ≤ 350 ± 10 °C 
temperat ūrai ir skiedžiamas bent 10 kart ų; 
c) valdyti šildymo fazes, palaikant pastovi ą nominali ą darbin ę temperat ūrą tokiame intervale: ≥ 150 °C ir 
≤ 400 ± 10 °C;  
d) parodyti, ar teisinga šildymo etap ų darbin ė temperat ūra; 
e) b ūti taip suprojektuotas, kad užtikrint ų bent 70 proc. kiet ųjų daleli ų skverbt į, kalbant apie 100 nm 
elektrinio mobilumo skersmens daleles;  
f) visame VPR pasiekti kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficient ą f r (d i ), kuris kiet ųjų daleli ų, 
kuri ų elektrinio mobilumo skersmuo yra 30 nm ir 50 nm, atveju b ūtų atitinkamai ne daugiau kaip 
30 proc. ir 20 proc. didesnis, ir ne daugiau kaip 5 proc. mažesnis už sumažinimo koeficient ą kiet ųjų 
daleli ų, kuri ų elektrinio mobilumo skersmuo yra 100 nm, atveju.  
Kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas kiekvienam daleli ų dydžiui f  r (d i ) skai čiuojamas 
pagal ši ą lygt į: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
čia: 
N in (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų daleli ų koncentracija prieš įtaisus;  
N out (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų daleli ų koncentracija už įtais ų; 
d i yra kiet ųjų daleli ų elektrinio mobilumo skersmuo (30, 50 arba 100 nm).  
N in (d i ) ir N  out (d i ) koreguojami pagal tas pa čias s ąlygas.  
Vidutinis aritmetinis kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas pagal pateikt ą skiedimo 
nustatym ą f r skai čiuojamas naudojant ši ą lygt į: 
f r ¼ f r ð30 nmÞ þ f r ð50 nmÞ þ f r ð100 nmÞ 
3 
Rekomenduojama VPR kalibruoti ir tikrinti kaip sukomplektuot ą blok ą;LT L 175/508 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
g) b ūti suprojektuotas pagal geros inžinerijos praktik ą, užtikrinant kiet ųjų daleli ų koncentracijos suma ­ 
žinimo koeficient ų stabilum ą viso bandymo metu;  
h) tai pat pasiekti > 99,0 proc. 30 nm dydžio kiet ųjų tetrakontano (CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) daleli ų garavimo 
lyg į esant ≥10 000 cm  3 koncentracijai ties įleidimo anga, kaitinant tetrakontan ą ir mažinant jo dalin į 
slėgį. 
4.3.1.3.4. Kiet ųjų daleli ų skaitiklis:  
a) veikia viso srauto tek ėjimo s ąlygomis;  
b) jo skai čiavimo tikslumas yra ± 10 proc. 1 cm  3 intervale iki viršutin ės ribos, nustatytos PNC atskirt ų 
kiet ųjų daleli ų skai čiavimui, pagal atitinkam ą atsekamumo standart ą. Jeigu koncentracija yra mažesn ė 
nei 100 cm  3 , gali b ūti reikalaujama, kad per ilgesn į ėmini ų ėmimo laik ą nustatytos vidutin ės mata ­
vim ų vert ės įrodyt ų PNC rodmen ų tikslum ą esant aukštam statistinio pasikliovimo laipsniui;  
c) turi bent 0,1 cm  3 kiet ųjų daleli ų skyr ą, kai koncentracija mažesn ė nei 100 cm  3 ; 
d) turi linijin į atsak ą į kiet ųjų daleli ų kiekio koncentracij ą per vis ą matavimo interval ą, taikant atskir ų 
kiet ųjų daleli ų skai čiavimo režim ą; 
e) pateikia duomenis 0,5 Hz arba didesniu dažniu;  
f) turi trumpesn ę nei 5 sekundži ų atsako trukm ę t 90 visame išmatuotos koncentracijos ver čių diapa ­
zone;  
g) turi funkcij ą, leidžian čią atsižvelgiant į atsitiktinumo veiksn į atlikti ne didesn į kaip 10 proc. patiks ­
linim ą, ir geb ėti taikyti vidinio kalibravimo koeficient ą, kaip apibr ėžta šio papildomo priedo 5.7.1.3 
punkte, bet nenaudoti joki ų kit ų algoritm ų skai čiavimo efektyvumui patikslinti arba apibr ėžti; 
h) leidžia atlikti veiksming ą skirting ų dydži ų kiet ųjų daleli ų skai čiavim ą, kaip nurodyta A5/2 lentel ėje. 
A5/2 lentel ė 
PNC skai čiavimo veiksmingumas  
Kiet ųjų daleli ų elektrinio mobilumo skersmuo (mm)  PNC skai čiavimo veiksmingumas (proc.)  
23 ± 1  50 ± 12  
41 ± 1  > 90  
4.3.1.3.5. Jeigu PNC naudojamas darbinis skystis, jis kei čiamas tokiais intervalais, kaip nurod ė prietaiso gamintojas.  
4.3.1.3.6. Jeigu toje vietoje, kur kontroliuojamas PNC srautas, neužtikrinamas žinomas pastovus sl ėgis ir (arba) 
temperat ūra, jie matuojami ties PNC įleidimo anga, kad b ūtų galima koreguoti kiet ųjų daleli ų kiekio 
koncentracijos matavimus, atsižvelgiant į pamatines s ąlygas.  
4.3.1.3.7. Buvimo PTS, VPR ir OT trukm ė kartu su PNC atsako trukme t  90 turi neviršyti 20 sekundži ų. 
4.3.1.4. Rekomenduojamas sistemos aprašas  
Kitoje dalyje pateikiama rekomenduojama PN matavimo tvarka. Ta čiau tinka ir sistemos, atitinkan čios šio 
papildomo priedo 4.3.1.2 ir 4.3.1.3 punktuose pateiktas darbines specifikacijas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/509
 
A5/14 pav.  
Rekomenduojama kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistema
  
4.3.1.4.1. Ėmini ų ėmimo sistemos aprašas  
4.3.1.4.1.1. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistem ą turi sudaryti ėmini ų ėmimo zondo antgalis arba ėmimo punktas 
skiedimo sistemoje, PTT, PCF ir VPR prieš PNC įtais ą. 
4.3.1.4.1.2. VPR įtaise turi b ūti ėmini ų skiedimo (kiet ųjų daleli ų kiekio skiedikliai: PND  1 ir PND  2 ) ir kiet ųjų daleli ų 
garinimo įtaisai (garinimo vamzdis ET).  
4.3.1.4.1.3. Bandymo duj ų srauto ėmini ų ėmimo zondas įrengiamas arba ėmimo vieta skiedimo tunelyje parenkama 
taip, kad iš homogeninio skiediklio / išmetam ųjų duj ų mišinio b ūtų paimtas tipinis duj ų srauto ėminys.  
5. Kalibravimo dažnis ir proced ūros 
5.1. Kalibravimo dažnis  
A5/3 lentel ė 
Prietaiso kalibravimo dažnis  
Priemon ės tikrinimas  Intervalas  Kriterijus  
Duj ų analizatoriaus linearizacija 
(kalibravimas)  Kas 6 m ėnesius  ± 2 proc. rodmens  
Intervalo vidurys  Kas 6 m ėnesius  ± 2 proc.  
CO NDIR:CO  2 /H 2 O poveikis  Kas m ėnes į nuo –1 iki 3 ppm  
NO  x keitiklio patikra  Kas m ėnes į > 95 proc.  
CH  4 atskyriklio patikra  Kasmet  ±98 proc. etano  
FID CH  4 atsakas  Kasmet  Žr. šio papildomo priedo 5.4.3 
punkt ą 
FID oro / degal ų srautas  Esmin ės technin ės prieži ūros 
metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Lazeriniai infraraudon ųjų spin ­
duli ų spektrometrai (moduliuoti 
didel ės skyros siaurajuos čiai anali ­
zatoriai): poveikio patikra  Kasmet arba esmin ės technin ės 
prieži ūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ąLT L 175/510 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Priemon ės tikrinimas  Intervalas  Kriterijus  
QCL  Kasmet arba esmin ės technin ės 
prieži ūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
GC metodas  Žr. šio papildomo priedo 7.2 
punkt ą Žr. šio papildomo priedo 7.2 
punkt ą 
LC metodai  Kasmet arba esmin ės technin ės 
prieži ūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Fotoakustika  Kasmet arba esmin ės technin ės 
prieži ūros metu  Pagal prietaiso gamintoj ą 
Mikrogramini ų svarstykli ų tiesiš ­
kumas  Kasmet arba esmin ės technin ės 
prieži ūros metu  Žr. šio papildomo priedo 4.2.2.2 
punkt ą 
PNC (kiet ųjų daleli ų skaitiklis)  Žr. šio papildomo priedo 
5.7.1.1 punkt ą Žr. šio papildomo priedo 5.7.1.3 
punkt ą 
VPR (laki ų kiet ųjų daleli ų šali ­
nimo įtaisas)  Žr. šio papildomo priedo 
5.7.2.1 punkt ą Žr. šio papildomo priedo 5.7.2 
punkt ą 
A5/4 lentel ė 
Pastovaus t ūrio ėmini ų ėmiklio (CVS) kalibravimo dažnis  
CVS  Intervalas  Kriterijus  
CVS srautas  Po kapitalinio remonto  ± 2 proc.  
Skiedimo srautas  Kasmet  ± 2 proc.  
Temperat ūros jutiklis  Kasmet  ± 1 °C  
Slėgio jutikliai  Kasmet  ± 0,4 kPa  
Įleidimo patikra  Kas savait ę ± 2 proc.  
A5/5 lentel ė 
Aplinkos duomen ų kalibravimo dažnis  
Klimatas  Intervalas  Kriterijus  
Temperat ūra Kasmet  ± 1 °C  
Rasos taškas  Kasmet  ± 5 proc. RH  
Atmosferos sl ėgis Kasmet  ± 0,4 kPa  
Aušinimo ventiliatorius  Po kapitalinio remonto  Pagal šio papildomo priedo 1.1.1 
punkt ą 
5.2. Analizatoriaus kalibravimo proced ūros 
5.2.1. Kiekvienas analizatorius kalibruojamas pagal prietaiso gamintojo nurodymus arba bent ne re čiau nei 
nurodyta A5/3 lentel ėje. 
5.2.2. Kiekvienas įprastai naudojamas darbinis intervalas linearizuojamas pagal toliau nurodyt ą proced ūrą. 
5.2.2.1. Analizatoriaus linearizacijos kreiv ė br ėžiama naudojant bent penkis kuo tolygiau išd ėstytus kalibravimo 
taškus. Didžiausios koncentracijos kalibravimo duj ų vardin ė koncentracija turi b ūti ne mažesn ė kaip 80 
proc. visos skal ės vert ės.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/511
 
5.2.2.2. Reikiama kalibravimo duj ų koncentracija gali b ūti gaunama naudojant duj ų dozatori ų, skiedžiant išgry ­
nintu N  2 arba išgrynintu dirbtiniu oru.  
5.2.2.3. Linearizacijos kreiv ė apskai čiuojama mažiausi ųjų kvadrat ų metodu. Jei gautas polinomo laipsnis yra 
didesnis kaip 3, kalibravimo tašk ų skai čius turi b ūti mažiausiai lygus šiam polinomo laipsniui plius 2.  
5.2.2.4. Linearizacijos kreiv ė nuo kiekvien ų kalibravimo duj ų vardin ės vert ės neturi skirtis daugiau kaip ± 2 proc.  
5.2.2.5. Pagal linearizacijos kreiv ės trajektorij ą ir linearizacijos taškus galima patikrinti, ar kalibravimas buvo 
atliktas teisingai. Turi b ūti nurodyti skirtingi b ūdingieji analizatoriaus parametrai, vis ų pirma:  
a) analizatoriaus ir duj ų komponentas;  
b) intervalas;  
c) linearizacijos data.  
5.2.2.6. Jei patvirtinimo institucija pripaž įsta, kad kitos technologijos (pvz., kompiuteris, elektroniniu b ūdu 
valdomas diapazono perjungiklis ir pan.) užtikrina lygiavert į tikslum ą, šiuos alternatyvius variantus 
galima naudoti.  
5.3. Analizatoriaus nulin ės pad ėties ir kalibravimo patikros proced ūra 
5.3.1. Kiekvienas įprastai taikomas veikimo intervalas tikrinamas prieš kiekvien ą analiz ę pagal šio papildomo 
priedo 5.3.1.1 ir 5.3.1.2 punktus.  
5.3.1.1. Kalibravimas tikrinamas naudojant nulin ės vert ės nustatymo dujas ir kalibravimo dujas pagal 6 papil ­
domo priedo 1.2.14.2.3 punkt ą. 
5.3.1.2. Po bandymo nulin ės vert ės nustatymo dujos ir tos pa čios kalibravimo dujos naudojamos pakartotinei 
patikrai pagal 6 papildomo priedo 1.2.14.2.4 punkt ą. 
5.4. FID angliavandenili ų atsako patikros proced ūra 
5.4.1. Detektoriaus atsako optimizavimas  
FID sureguliuojamas pagal prietaiso gamintojo nurodymus. Propanas su oru naudojamas dažniausiai 
taikomame veikimo intervale.  
5.4.2. HC analizatoriaus kalibravimas  
5.4.2.1. Analizatorius turi b ūti kalibruojamas naudojant propan ą su oru ir išvalyt ą dirbtin į or ą. 
5.4.2.2. Br ėžiama kalibravimo kreiv ė, kaip aprašyta šio papildomo priedo 5.2.2 punkte.  
5.4.3. Skirting ų angliavandenili ų atsako koeficientai ir rekomenduojamos ribin ės vert ės 
5.4.3.1. Konkretaus angliavandenili ų junginio atsako koeficientas R  f yra FID C  1 rodmens ir koncentracijos duj ų 
balione, išreikštos kaip ppm C  1 , santykis.  
Bandymo duj ų koncentracija turi b ūti tokio lygio, kad veikimo intervale atsakas sudaryt ų maždaug 80 
proc. nuokrypio per vis ą skal ę. Koncentracija turi b ūti žinoma 2 proc. tikslumu, atsižvelgiant į t ūrio 
vienetais išreikšt ą gravimetrin į standart ą. Be to, 24 valandas atliekamas duj ų baliono kondicionavimas 
prieš bandym ą 20–30 °C temperat ūroje.  
5.4.3.2. Atsako koeficientai turi b ūti nustatyti analizatori ų pradedant naudoti ir po ilgesni ų naudojimo laikotar ­
pi ų. Naudotinos bandymo dujos ir rekomenduojami atsako koeficientai:LT L 175/512 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
propilenas ir išvalytas oras:  0,90 < R f< 1,10  
toluenas ir išvalytas oras:  0,90 < R f< 1,10  
Šie koeficientai atitinka 1,00 lyg ų atsako koeficient ą R f naudojant propan ą ir išvalyt ą or ą. 
5.5. NO  x keitiklio našumo bandymo proced ūra 
5.5.1. Naudojant bandymo įrang ą, kaip parodyta A5/15 paveiksle, ir toliau aprašyt ą proced ūrą, NO  2 keitimo į 
NO keitikli ų efektyvumas išbandomas su ozonatoriumi toliau nurodytu b ūdu. 
5.5.1.1. Analizatorius kalibruojamas labiausiai įprastame veikimo intervale pagal gamintojo specifikacijas, naudo ­
jant nulin ės vert ės nustatymo ir kalibravimo dujas (kuriose NO kiekis turi b ūti maždaug 80 proc. 
veikimo srities, o NO  2 koncentracija duj ų mišinyje – mažesn ė kaip 5 proc. NO koncentracijos). NO  x 
analizatorius nustatomas matuoti NO režimu, kad kalibravimo dujos netek ėtų per keitikl į. Nurodyta 
koncentracija įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų dokumentus.  
5.5.1.2. Per trišak ę jungt į į kalibravimo duj ų sraut ą nuolat leidžiamas deguonis arba dirbtinis oras, kol rodoma 
koncentracija tampa maždaug 10 proc. mažesn ė už šio papildomo priedo 5.5.1.1 punkte nurodyt ą 
kalibravimo koncentracij ą. Nurodyta koncentracija c įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų doku ­
mentus Per š į proces ą ozonatorius laikomas išjungtas.  
5.5.1.3. Dabar įjungiamas ozonatorius, kad sukurt ų pakankamai ozono NO koncentracijai sumažinti iki 20 proc. 
(mažiausiai iki 10 proc.) šio papildomo priedo 5.5.1.1 punkte nurodytos kalibravimo koncentracijos. 
Nurodyta koncentracija d įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų dokumentus.  
5.5.1.4. V ėliau NO  x analizatorius įjungiamas matuoti NO  x režimu, taigi duj ų mišinys (sudarytas iš NO, NO  2 , O  2 
ir N  2 ) dabar teka per keitikl į. Nurodyta koncentracija a įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų doku ­
mentus.  
5.5.1.5. Ozonatorius tuomet išjungiamas. Šio papildomo priedo 5.5.1.2 punkte aprašytas duj ų mišinys per 
keitikl į turi tek ėti į detektori ų. Nurodyta koncentracija b įtraukiama į visus atitinkamus bandym ų doku ­
mentus.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/513
 
A5/15 pav.  
NO  x keitiklio efektyvumo bandymo konfig ūracija
  
5.5.1.6. Kai ozonatorius išjungtas, sustabdomas deguonies arba dirbtinio oro srautas. Analizatoriaus NO  2 rodmuo 
tada šio papildomo priedo 5.5.1.1 punkte pateikto skai čiaus neturi viršyti daugiau nei 5 proc.  
5.5.1.7. Procentinis NO  x keitiklio efektyvumas skai čiuojamas, naudojant šio papildomo priedo 5.5.1.2–5.5.1.5 
punktuose pateiktas koncentracijas a, b, c ir d, pagal ši ą formul ę: 
Efektyvumas ¼ Í 
1 þ a Ä b 
c Ä d Î 
Ü 100  
5.5.1.7.1. Keitiklio efektyvumas turi b ūti ne mažesnis kaip 95 proc. Keitiklio efektyvumas bandomas A5/3 nuro ­
dytu dažniu.  
5.6. Mikrogramini ų svarstykli ų kalibravimas  
5.6.1. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo filtro sv ėrimui naudojam ų mikrogramini ų svarstykli ų kalibravimas turi b ūti 
nustatytas nacionaliniame arba tarptautiniame standarte. Svarstykl ės turi atitikti šio papildomo priedo 
4.2.2.2 punkte pateiktus tiesiškumo reikalavimus. Tiesiškumo patikra atliekama bent kas 12 m ėnesi ų 
arba tada, kai sistema buvo taisyta arba kei čiama, jei tai gali tur ėti įtakos kalibravimui.  
5.7. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistemos kalibravimas ir patikra  
Pavyzdiniai kalibravimo ir patikros metodai pateikiami adresu:  
http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.  
5.7.1. PNC kalibravimas  
5.7.1.1. Patvirtinimo institucija užtikrina, kad PNC kalibravimo sertifikatas, įrodantis atitikt į atsekamumo stan ­
dartui, bus parengtas per 13 m ėnesi ų iki išmetam ųjų teršal ų bandymo. Tarp kalibravimo proced ūrų turi 
būti stebimas PNC skai čiavimo efektyvumas d ėl nusid ėvėjimo arba reguliariai kas 6 m ėnesius kei čiamas 
PNC dagtis. Žr. A5/16 ir A5/17 pav. PNC skai čiavimo efektyvum ą galima steb ėti lyginant su etaloniniu 
PNC arba bent dviem kitais matavimo PNC. Jei PNC rodo kiet ųjų daleli ų koncentracij ą, siekian čią ± 10 
proc. etaloninio PNC arba dviej ų ar daugiau PNC grup ės kiet ųjų daleli ų koncentracijos ver čių aritmetinio 
vidurkio, laikoma, kad PNC yra stabilus, kitu atveju reikalingos PNC technin ės prieži ūros priemon ės. Jei 
PNC stebimas lyginant su dviem ar daugiau kit ų matavimo PNC, leidžiama naudoti etalonin ę transporto 
priemon ę, nuosekliai išbandom ą skirtingose bandym ų kamerose, kuri ų kiekviena turi savo PNC.LT L 175/514 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A5/16 pav.  
Nominali PNC metin ė seka
  
A5/17 pav.  
Išpl ėsta PNC metin ė seka (jei v ėluoja visapusiška PNC kalibravimo proced ūra)
 
5.7.1.2. Atlikus bet kokius esminius technin ės prieži ūros darbus, PNC taip pat perkalibruojamas ir išduodamas 
naujas kalibravimo sertifikatas.  
5.7.1.3. Turi b ūti įmanoma nustatyti, pagal kok į nacionalin į ar tarptautin į standartin į metod ą kalibruojama, 
kalibruojamo PNC atsak ą lyginant su:  
a) sukalibruoto aerozoli ų elektrinio skaitiklio atsaku ir imant elektrostatiškai suklasifikuot ų kalibravimo 
kiet ųjų daleli ų ėminius arba  
b) antro PNC, kuris buvo tiesiogiai sukalibruotas taikant pirmiau min ėtą metod ą, atsaku.  
5.7.1.3.1. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto a papunkt į kalibruojama naudojant bent šešias standartines 
koncentracijos vertes, kuo tolygiau paskirstytas PNC matavim ų intervale.  
5.7.1.3.2. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto b papunkt į kalibruojama naudojant bent šešias standartines 
koncentracijos vertes PNC matavim ų intervale. Bent trys taškai turi b ūti ten, kur koncentracija mažesn ė 
nei 1 000 m  3 , likusios koncentracijos vert ės turi pasiskirstyti tiesiškai nuo 1 000 m  3 iki maksimalios 
PNC intervalo vert ės, skaitikliui veikiant atskir ų kiet ųjų daleli ų skai čiavimo režimu.  
5.7.1.3.3. Pagal šio papildomo priedo 5.7.1.3 punkto a ir b papunk čius vienas iš pasirinkt ų tašk ų turi b ūti vardin ės 
nulin ės koncentracijos taškas, gautas prie kiekvieno prietaiso įleidimo angos pritvirtinus bent H13 klas ės 
pagal standart ą EN 1822:2008 arba lygiaver čio veikimo HEPA filtrus. Kalibruojamam PNC netaikant 
jokio kalibravimo koeficiento, kiekvienos koncentracijos vert ės atveju išmatuotosios koncentracijos vert ės 
turi atitikti standartin ę koncentracij ą ± 10 proc. tikslumu, išskyrus nulin ės vert ės tašk ą – priešingu atveju 
kalibruojamas PNC atmetamas. Apskai čiuojamas ir užregistruojamas dviej ų duomen ų rinkini ų linijin ės 
mažiausi ųjų kvadrat ų regresijos gradientas. Kalibruojamam PNC taikomas kalibravimo koeficientas, kuris 
yra lygiavertis atvirkštinei gradiento vertei. Atsako tiesiškumas apskai čiuojamas kaip dviej ų duomen ų 
rinkini ų Pirsono koreliacijos koeficiento kvadratas (r), ir jis turi b ūti ne mažesnis kaip 0,97. Apskai čiuo ­
jant gradient ą ir r  2 , linijin ė regresija nukreipiama per pradin į tašk ą (nulin ė koncentracija abiejuose 
prietaisuose).  
5.7.1.4. Kalibruojant taip pat patikrinamas PNC aptikimo efektyvumas pagal šio papildomo priedo 4.3.1.3.4 
punkto h papunk čio reikalavimus, kai kiet ųjų daleli ų elektrinio mobilumo skersmens dydis yra 23 
nm. Kai kiet ųjų daleli ų dydis yra 41 nm, nereikalaujama tikrinti skai čiavimo efektyvumo.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/515
 
5.7.2. VPR kalibravimas / patvirtinimas  
5.7.2.1. Jeigu įtaisas yra naujas ir buvo atlikti esminiai technin ės prieži ūros darbai, VPR kiet ųjų daleli ų koncent ­
racijos sumažinimo koeficientus reikalaujama kalibruoti pagal visus skiedimo parametrus, esant nustatytai 
pastoviai vardinei prietaiso veikimo temperat ūrai. Reikalavimas periodiškai tvirtinti VPR kiet ųjų daleli ų 
koncentracijos sumažinimo koeficiento tinkamum ą apsiriboja patikra pagal vien ą parametr ą, atitinkant į 
parametr ą, taikom ą atliekant transporto priemoni ų su kiet ųjų daleli ų filtrais matavimus. Patvirtinimo 
institucija užtikrina, kad VPR kalibravimo arba tinkamumo patvirtinimo sertifikatas bus gautas per 6 
m ėnesius iki išmetam ųjų teršal ų bandymo. Jeigu VPR įtaise įmontuota temperat ūros steb ėsenos signali ­
zacija, leidžiamas 13 m ėnesi ų patvirtinimo tarpsnis.  
Laki ų kiet ųjų daleli ų šalinimo įtais ą (VPR) rekomenduojama kalibruoti ir jo tinkamum ą tvirtinti kaip 
baigt ą komplektuoti įtais ą. 
VPR apib ūdinamas pagal kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficient ą, nustatyt ą 30, 50 ir 100 
nm elektrinio mobilumo skersmens kiet ųjų daleli ų atveju. Kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo 
koeficientai f  r (d) turi b ūti atitinkamai ne daugiau kaip 30 ir 20 proc. didesni kiet ųjų daleli ų, kuri ų 
elektrinio mobilumo skersmuo 30 ir 50 nm, atveju, ir ne daugiau kaip 5 proc. mažesni kiet ųjų daleli ų, 
kuri ų elektrinio mobilumo skersmuo 100 nm, atveju. Tinkamumo tvirtinimo tikslais vidutinis aritmetinis 
kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas per pradinio VPR kalibravimo etap ą nustatyt ą 
vidutin į aritmetin į kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficient ą f r turi atitikti ± 10 proc tiks ­
lumu.  
5.7.2.2. Atliekant šiuos matavimus bandymui naudojamas aerozolis, kurio kiet ųjų daleli ų elektrinio mobilumo 
skersmens dydis yra 30, 50 ir 100 nm, o minimali koncentracija ties VPR įleidimo anga yra 5 000 
kiet ųjų daleli ų cm  3 . Tinkamumo tvirtinimui pasirinktinai galima naudoti polidispersin į aerozol į, kurio 
vidutinis elektrinio mobilumo skersmuo yra 50 nm. Bandymo aerozolis turi b ūti termiškai stabilus VPR 
veikimo temperat ūroje. Kiet ųjų daleli ų kiekio koncentracija matuojama prieš komponentus ir už j ų. 
Kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas kiekvienam monodispersini ų daleli ų dydžiui f  r (d i ) 
skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
f r ðd i Þ ¼ N in ðd i Þ 
N out ðd i Þ 
čia: 
N in (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų daleli ų koncentracija prieš įtaisus;  
N out (d i ) yra d  i skersmens kiet ųjų daleli ų koncentracija už įtais ų; 
d i yra kiet ųjų daleli ų elektrinio mobilumo skersmuo (30, 50 arba 100 nm).  
N in (d i ) ir N  out (d i ) koreguojami pagal tas pa čias s ąlygas.  
Vidutinis aritmetinis kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas pagal pateikt ą skiedimo 
parametr ą f r skai čiuojamas naudojant ši ą lygt į: 
f r ¼ f r ð30nmÞ þ f r ð50nmÞ þ f r ð100nmÞ 
3 
Kai tinkamumo tvirtinimui naudojamas polidispersinis 50 nm aerozolis, vidutinis aritmetinis kiet ųjų 
daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas  f v pagal tinkamumui tvirtinti naudojam ą skiedimo para ­
metr ą skai čiuojamas naudojant ši ą lygt į: 
f v ¼ N in 
N outLT L 175/516 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
čia: 
N in yra kiet ųjų daleli ų koncentracija prieš įtaisus;  
N out yra kiet ųjų daleli ų koncentracija už įtais ų. 
5.7.2.3. VPR turi užtikrinti, kad bent 30 nm elektrinio mobilumo skersmens kiet ųjų tetrakontano 
(CH  3 (CH  2 ) 38 CH  3 ) daleli ų pašalinimo lygis bus didesnis nei 99,0 proc., esant ≥10 000 cm  3 koncentracijai 
ties įleidimo anga, kai jis veikia pagal mažiausius skiedimo parametrus ir esant gamintojo rekomenduo ­
jamai darbinei temperat ūrai. 
5.7.3. PN matavimo sistemos patikros proced ūros 
5.7.3.1. Kiekvien ą m ėnes į į PNC tekan čio srauto išmatuota vert ė turi 5 proc. tikslumu atitikti PNC vardin į sraut ą, 
kai patikra atliekama su kalibruotu srautma čiu. 
5.8. Maišymo įtaiso tikslumas  
Jei kalibravimui atlikti naudojamas dujosklaidis, kaip nustatyta šio papildomo priedo 5.2 punkte, 
maišymo įtaiso tikslumas turi b ūti toks, kad praskiest ų kalibravimo duj ų koncentracijos vertes b ūtų 
galima nustatyti ± 2 proc. tikslumu. Kalibravimo kreiv ė tikrinama tarpiniu periodiniu patikrinimu, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 5.3 punkte. Kalibravimo dujos, kuri ų koncentracija mažesn ė nei 
50 proc. analizatoriaus diapazono, sertifikuot ą koncentracij ą turi atitikti 2 proc. tikslumu.  
6. Etalonin ės dujos  
6.1. Duj ų grynumas  
6.1.1. Visos ppm išreikštos vert ės reiškia V-ppm (vpm)  
6.1.2. Kalibravimui ir darbui, jei reikia, turi b ūti paruoštos tokios grynos dujos:  
6.1.2.1. Azotas:  
Grynumas: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm NO, < 0,1 ppm NO  2 , < 0,1 ppm 
N 2 O, < 0,1 ppm NH  3 ; 
6.1.2.2. Dirbtinis oras:  
Grynumas: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO  2 , ≤0,1 ppm NO; deguonies kiekis – 18–21 t ūrio 
proc.;  
6.1.2.3. Deguonis:  
Grynumas: > 99,5 t ūrio proc. O  2 ; 
6.1.2.4. Vandenilis (ir mišinys su heliu arba azotu):  
Grynumas: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2; vandenilio kiekis – 39–41 t ūrio proc.;  
6.1.2.5. Anglies monoksidas:  
Mažiausias grynumas 99,5 proc.  
6.1.2.6. Propanas:  
Mažiausias grynumas 99,5 proc.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/517
 
6.2. Kalibravimo dujos  
6.2.1. Faktin ė kalibravimo duj ų koncentracija neturi skirtis nuo nurodytos vert ės daugiau kaip ± 1 proc. arba 
kaip nurodyta toliau.  
Reikalingi tokios chemin ės sud ėties duj ų mišiniai su didel ės apimties duj ų specifikacijomis pagal šio 
papildomo priedo 6.1.2.1 arba 6.1.2.2 dal į: 
a) C  3 H 8 dirbtiniame ore (žr. šio papildomo priedo 6.1.2.2. punkt ą); 
b) CO azote;  
c) CO  2 azote;  
d) CH  4 dirbtiniame ore;  
e) NO azote (NO  2 kiekis šiose kalibravimo dujose turi neviršyti 5 proc. NO kiekio);LT L 175/518 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
6 papildomas priedas  
I tipo bandymo proced ūros ir s ąlygos  
1. Bandymo proced ūros ir s ąlygos  
1.1 Bandym ų aprašas  
1.1.1. 1 tipo bandymas naudojamas išmetam ųjų dujini ų jungini ų, kiet ųjų daleli ų ir j ų kiekio, išmetamo CO  2 
mas ės, degal ų s ąnaud ų, elektros energijos s ąnaud ų ir elektrin ės ridos ver čių patikrai per taikom ą WLTP 
bandymo cikl ą. 
1.1.1.1. Bandymai atliekami pagal metod ą, aprašyt ą šio papildomo priedo 1.2 punkte arba 8 papildomo priedo 3 
dalyje tik elektra varomoms, hibridin ėms elektrin ėms ir susl ėgto vandenilio kuro elementu varomoms 
transporto priemon ėms. Išmetam ųjų duj ų ir kiet ųjų daleli ų ėminiai imami ir analizuojami pagal nustatytus 
metodus.  
1.1.2. Bandym ų skai čius nustatomas pagal A6/1 pav. pateikt ą strukt ūrin ę schem ą. Ribin ė vert ė yra didžiausia 
atitinkamo teršalo kriterijaus leistina vert ė, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 715/2007 I priede.  
1.1.2.1. A6/1 paveikslo strukt ūrin ė schema taikoma tik visam taikytinam WLTP bandymo ciklui, o ne atskiroms 
faz ėms. 
1.1.2.2. Bandymo rezultatai turi b ūti vert ės po ĮEKS energijos poky čio. Taikomas Ki ir ATCT koregavimas.  
1.1.2.3. Viso ciklo ver čių nustatymas  
1.1.2.3.1. Jei kurio nors bandymo metu viršijama išmetal ų kriterijaus riba, transporto priemon ė pripaž įstama netin ­
kama.  
1.1.2.3.2. Atsižvelgdamas į transporto priemon ės tip ą gamintojas gali deklaruoti išmetamo CO  2 mas ės, elektros 
energijos s ąnaud ų, degal ų sąnaud ų vert ę kaip NOVC-FCHV, PER ir AER transporto priemon ėms taikytin ą 
viso ciklo vert ę pagal A6/1 lentel ę. 
1.1.2.3.3. Deklaruota elektros energijos s ąnaud ų vert ė OVC-HEV transporto priemon ėms, veikian čioms įkrovos 
naudojimo režimu, negali b ūti nustatyta pagal A6/1 pav. Ji turi b ūti naudojama kaip tipo patvirtinimo 
vert ė, jei deklaruota CO  2 vert ė pripaž įstama patvirtinimo verte. Jei to n ėra, kaip tipo patvirtinimo vert ė 
naudojama išmatuotoji elektros energijos s ąnaud ų vert ė. 
1.1.2.3.4. Jie po pirmo bandymo įvykdomi visi taikytinos A6/2 lentel ės 1 eilut ės kriterijai, visos gamintojo dekla ­
ruotos vert ės pripaž įstamos tipo patvirtinimo vert ėmis. Ne įvykdžius bent vieno taikytinos A6/2 lentel ės 1 
eilut ės kriterijaus, su ta pa čia transporto priemone atliekamas antras bandymas.  
1.1.2.3.5. Po antro bandymo apskai čiuojami vidutiniai aritmetiniai dviej ų bandym ų rezultatai. Jei šie vidutiniai 
aritmetiniai rezultatai atitinka visus taikytinos A6/2 lentel ės 2 eilut ėje pateiktus kriterijus, visos gamintojo 
deklaruotos vert ės pripaž įstamos tipo patvirtinimo verte. Ne įvykdžius bent vieno taikytinos A6/2 lentel ės 2 
eilut ės kriterijaus, su ta pa čia transporto priemone atliekamas tre čias bandymas.  
1.1.2.3.6. Po tre čio bandymo apskai čiuojami vidutiniai aritmetiniai trij ų bandym ų rezultatai. Vis ų parametr ų, kurie 
atitinka taikytinos A6/2 lentel ės 3 eilut ės atitinkam ą kriterij ų, deklaruota vert ė laikoma tipo patvirtinimo 
verte. Bet kurio parametro, kuris neatitinka taikytinos A6/2 lentel ės 3 eilut ės atitinkamo kriterijaus, 
vidutinis aritmetinis rezultatas laikomas tipo patvirtinimo verte.  
1.1.2.3.7. Jei po pirmo arba antro bandymo ne įvykdomas n ė vienas taikytinos A6/2 lentel ės kriterijus, gamintojo 
prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, gali b ūti iš naujo deklaruojamos didesn ės išmeta ­
m ųjų teršal ų ar s ąnaud ų vert ės arba mažesn ės elektrin ės ridos vert ės, kad b ūtų sumažintas tipo patvirti ­
nimui reikaling ų bandym ų skai čius.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/519
 
1.1.2.3.8. dCO2  1 , dCO2  2 ir dCO2  3 nustatymas.  
1.1.2.3.8.1. Nedarant poveikio 1.1.2.3.8.2 punkto reikalavimui, šios dCO2  1 , dCO2  2 ir dCO2  3 vert ės naudojamos 
bandym ų skai čiaus kriterijams A6/2 lentel ėje: 
dCO2  1 = 0,990  
dCO2  2 = 0,995  
dCO2  3 = 1,000  
1.1.2.3.8.2. Jei OVC-HEV 1 tipo bandym ą įkrovos naudojimo režimu sudaro du ar daugiau taikytin ų WLTP bandymo 
cikl ų ir dCO2x vert ė mažesn ė už 1,0, dCO2x vert ė pakei čiama į 1,0.  
1.1.2.3.9. Jei bandymo rezultatas arba rezultat ų vidurkis buvo priimtas ir patvirtintas kaip tipo patvirtinimo vert ė, šis 
rezultatas tolesniuose skai čiavimuose vadinamas „deklaruota verte“.  
A6/1 lentel ė 
Gamintojo deklaruotoms vert ėms taikomos taisykl ės (viso ciklo vert ės) ( 1 ) 
Transporto priemon ės tipas  M CO2 ( 2 ) 
(g/km)  FC 
(kg/100km)  Elektros energijos 
sąnaudos (  3 ) 
(Wh/km)  Visa elektrin ė rida / 
tik elektrin ė rida (  3 ) 
(km)  
Pagal 6 papildom ą pried ą 
bandytos transporto prie ­
mon ės (ICE)  M CO2 
7 papildomo 
priedo 3 dalis  — —  —  
NOVC-FCHV  —  FC CS 
8 papildomo 
priedo 4.2.1.2.1 
punktas  — —  
NOVC-HEV  M CO2,CS  
8 papildomo 
priedo 4.1.1 
punktas  — —  —  
OVC-HEV  CD M CO2,CD  
8 papildomo 
priedo 4.1.2 
punktas  — EC AC,CD  
8 papildomo 
priedo 4.3.1 
punktas  AER 8 
papildomo priedo 
4.4.1.1 punktas  
CS M CO2,CS  
8 papildomo 
priedo 4.1.1 
punktas  — —  —  
PEV  —  —  EC WLTC  
8 papildomo 
priedo 4.3.4.2 
punktas  PER  WLTC  
8 papildomo 
priedo 4.4.2 
punktas  
( 1 ) Deklaruota vert ė yra vert ė, kurios atitinkamos pataisos (t. y., Ki korekcija ir kitos regionin ės korekcijos) atliktos. 
( 2 ) Apvalinimas xxx,xx 
( 3 ) Apvalinimas xxx,xLT L 175/520 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A6/1 pav.  
1 tipo bandym ų skai čiaus nustatymo strukt ūrin ė schema
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/521
 
A6/2 lentel ė 
Bandym ų skai čiaus kriterijai  
ICE transporto priemon ėms, NOVC-HEV ir OVC-HEV 1 tipo bandymas įkrovos palaikymo režimu  
Bandymas  Sprendimo parametrai  Išmetam ųjų teršal ų 
kriterijai  M CO2 
1 eilut ė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤reglamentuota riba 
× 0,9  ≤deklaruota vert ė × 
dCO2  1 
2 eilut ė Antrasis 
bandymas  Pirmo ir antro test ų rezultat ų 
aritmetinis vidurkis  ≤reglamentuota riba 
× 1,0 (  1 ) ≤deklaruota vert ė × 
dCO2  2 
3 eilut ė Tre čiasis 
bandymas  Trij ų bandym ų rezultat ų arit ­
metinis vidurkis  ≤reglamentuota riba 
× 1,0 (  1 ) ≤deklaruota vert ė × 
dCO2  3 
( 1 ) Kiekvieno bandymo rezultatas taip pat turi atitikti reglamentuot ą rib ą. 
OVC-HEV 1 tipo bandymas įkrovos naudojimo režimu  
Bandymas  Sprendimo parametrai  Išmetam ųjų teršal ų 
kriterijai  M CO2,CD  AER  
1 eilut ė Pirmasis 
bandy ­
mas  Pirmojo bandymo 
rezultatai  ≤ reglamentuota 
riba × 0,9 (  1 ) ≤deklaruota vert ė 
× dCO2  1 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
2 eilut ė Antrasis 
bandy ­
mas  Pirmo ir antro test ų 
rezultat ų aritmetinis 
vidurkis  ≤ reglamentuota 
riba × 1,0 (  2 ) ≤deklaruota vert ė 
× dCO2  2 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
3 eilut ė Tre čiasis 
bandy ­
mas  Trij ų bandym ų rezul ­
tat ų aritmetinis vidur ­
kis ≤ reglamentuota 
riba × 1,0 (  2 ) ≤deklaruota vert ė 
× dCO2  3 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
( 1 ) OVC-HEV 1 bandymui įkrovos naudojimo režimu vert ė 0,9 kei čiama į 1,0 tik tada, kai bandym ą įkrovos naudojimo 
režimu sudaro du ar daugiau taikytin ų WLTC cikl ų. 
( 2 ) Kiekvieno bandymo rezultatas turi atitikti reglamentuot ą rib ą. 
PEV transporto priemon ėms 
Bandymas  Sprendimo parametrai  Elektros energijos 
sąnaudos  MOL  
1 eilut ė Pirmasis 
bandymas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤deklaruota vert ė × 
1,0 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
2 eilut ė Antrasis 
bandymas  Pirmo ir antro test ų rezultat ų 
aritmetinis vidurkis  ≤deklaruota vert ė × 
1,0 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
3 eilut ė Tre čiasis 
bandymas  Trij ų bandym ų rezultat ų aritme ­
tinis vidurkis  ≤deklaruota vert ė × 
1,0 ≥deklaruota vert ė × 
1,0 
Skirta NOVC-FCHV  
Bandymas  Sprendimo parametrai  FC  CS 
1 eilut ė Pirmasis bandy ­
mas  Pirmojo bandymo rezultatai  ≤ deklaruojama vert ė × 
1,0 
2 eilut ė Antrasis bandy ­
mas  Pirmo ir antro test ų rezultat ų aritmetinis 
vidurkis  ≤ deklaruojama vert ė × 
1,0 
3 eilut ė Tre čiasis bandy ­
mas  Trij ų bandym ų rezultat ų aritmetinis vidurkis  ≤ deklaruojama vert ė × 
1,0LT L 175/522 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.1.2.4. Faz ės savit ųjų ver čių nustatymas  
1.1.2.4.1. Faz ės savitoji CO  2 kiekio vert ė 
1.1.2.4.1.1. Po to, kai bus patvirtinta viso ciklo deklaruota išmetamo CO  2 kiekio vert ė, bandymo rezultat ų fazei 
būding ų ver čių aritmetinis vidurkis, išreikštas g/km, padauginamas iš CO2_AF koregavimo koeficiento 
išlyginant skirtum ą tarp deklaruotos vert ės ir bandymo rezultat ų. Ši koreguota vert ė turi b ūti CO  2 tipo 
patvirtinimo vert ė. 
CO2  A F ¼ Deklaruota vert ė 
Faz ės bendra vert ė 
čia: 
Faz ės bendra vert ė ¼ CO2  ave  L Ü D L þ CO2  ave  M Ü D M þ CO2  ave  H Ü D H þ CO2  ave  exH Ü D exH 
D L þ D M þ D H þ D exH 
čia: 
CO2  ave  L yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 mas ės rezultatas L faz ės bandymo rezultatui (-ams), 
g/km;  
CO2  ave  M yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 mas ės rezultatas M faz ės bandymo rezultatui (-ams), 
g/km;  
CO2  ave  H yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 mas ės rezultatas H faz ės bandymo rezultatui (-ams); 
g/km;  
CO2  ave  exH yra vidutinis aritmetinis išmetamo CO  2 mas ės rezultatas exH faz ės bandymo rezultatui (-ams), 
g/km;  
D L yra teorinis L faz ės atstumas, km;  
D M yra teorinis M faz ės atstumas, km;  
D H yra teorinis H faz ės atstumas, km;  
D exH yra teorinis exH faz ės atstumas, km.  
1.1.2.4.1.2. Jei viso ciklo deklaruota išmetamo CO  2 mas ės vert ė nepriimama, faz ės savitosios išmetamo CO  2 mas ės 
tipo patvirtinimo vert ė apskai čiuojama išvedus aritmetin į vis ų atitinkamos faz ės bandym ų rezultat ų vidurk į. 
1.1.2.4.2. Faz ės savitosios degal ų s ąnaud ų vert ės 
1.1.2.4.2.1. Degal ų s ąnaud ų vert ė apskai čiuojama pagal faz ės savit ąją išmetamo CO  2 mas ę, naudojant šio papildomo 
priedo 1.1.2.4.1 punkto lygtis ir išmetal ų kiekio aritmetin į vidurk į. 
1.1.2.4.3. Faz ės savitosios elektros energijos s ąnaud ų PER ir AER vert ės 
1.1.2.4.3.1. Faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudos ir faz ės savitosios elektrin ės ridos vert ės skai čiuojamos išvedant 
bandym ų rezultato (- ų) faz ės savit ųjų ver čių aritmetin į vidurk į netaikant koregavimo koeficiento.  
1.2. 1 tipo bandymo s ąlygos  
1.2.1. Apžvalga  
1.2.1.1. 1 tipo bandym ą sudaro nurodytos stendo parengimo, degal ų pripylimo, stabilizavimo ir veikimo s ąlyg ų 
sekos.  
1.2.1.2. 1 tipo bandym ą sudaro transporto priemon ės veikimas ant traukos stendo interpoliacijos šeimai taikomo 
WLTC metu. Pastoviojo t ūrio ėmini ų ėmikliu nepertraukiamai imama proporcinga praskiest ų išmetam ųjų 
duj ų dalis, kad v ėliau b ūtų galima atlikti jos analiz ę. 
1.2.1.3. Matuojama vis ų jungini ų, kuri ų praskiestos išmetamos mas ės matavimai atliekami, fonin ė koncentracija 
Atliekant išmetam ųjų teršal ų bandymus, tam imami ir analizuojami skiedimo oro ėminiai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/523
 
1.2.1.3.1. Fonini ų kiet ųjų daleli ų matavimas  
1.2.1.3.1.1. Jei gamintojas reikalauja atimti skiedimo oro arba skiedimo tunelio fonini ų kiet ųjų daleli ų mas ę iš išme ­
tam ųjų teršal ų išmatuot ųjų ver čių, šios fonin ės vert ės nustatomos pagal šio papildomo priedo 1.2.1.3.1.1.1 
– 1.2.1.3.1.1.3 punktuose išvardytas proced ūras. 
1.2.1.3.1.1.1. Didžiausia leistina fonini ų ver čių korekcija yra mas ė filtre, atitinkanti 1 mg/km bandymo srauto.  
1.2.1.3.1.1.2. Jei fonin ė vert ė viršija ši ą rib ą, atimama numatytoji 1 mg/km vert ė. 
1.2.1.3.1.1.3. Jeigu at ėmus fonini ų kiet ųjų daleli ų lygio vert ę gaunamas neigiamas rezultatas, fonin ė vert ė laikoma lygia 
nuliui.  
1.2.1.3.1.2. Skiedimo oro fonini ų kiet ųjų daleli ų mas ės lygis nustatomas leidžiant filtruot ą skiedimo or ą per fonin į 
kiet ųjų daleli ų filtr ą. Jis imamas iš vietos, esan čios iškart už skiedimo oro filtr ų. Foninio lygio vert ės, 
išreikštos μ/m 3 , nustatomos kaip bent 14 matavim ų, per savait ę atliekant bent vien ą matavim ą, slankusis 
aritmetinis vidurkis.  
1.2.1.3.1.3. Skiedimo tunelio fonini ų kiet ųjų daleli ų mas ės lygis nustatomas leidžiant filtruot ą skiedimo or ą per fonin į 
kiet ųjų daleli ų filtr ą. Jis imamas toje pa čioje vietoje, kur imamas kiet ųjų daleli ų ėminys. Jei bandymui 
naudojamas antrinis skiedimas, antrinio skiedimo sistema turi b ūti aktyvi atliekant fonin į matavim ą. Vien ą 
matavim ą galima atlikti bandymo dien ą, prieš bandym ą arba po jo.  
1.2.1.3.2. Fonini ų kiet ųjų daleli ų kiekio nustatymas  
1.2.1.3.2.1. Jei gamintojas reikalauja fonini ų ver čių koregavimo, foninio lygio vert ės nustatomos toliau nurodytu b ūdu. 
1.2.1.3.2.1.1. Fonin ę vert ę galima apskai čiuoti arba išmatuoti. Didžiausias leistinas fonin ės vert ės koregavimas turi sietis 
su didžiausiu leidžiamu nuot ėkio intervalu kiet ųjų daleli ų kiekio matavimo sistemoje (0,5 dalel ės kubi ­
niame centimetre), nustatytu pagal daleli ų koncentracijos mažinimo koeficient ą, PCRF ir CVS sraut ą, 
naudot ą faktiniame bandyme;  
1.2.1.3.2.1.2. Patvirtinimo institucija arba gamintojas gali reikalauti vietoj apskai čiuot ų ver čių naudoti faktinius fonini ų 
matavim ų rezultatus;  
1.2.1.3.2.1.3. Jeigu at ėmus fonini ų kiet ųjų daleli ų lygio vert ę gaunamas neigiamas rezultatas, PN rezultatas laikoma lygiu 
nuliui.  
1.2.1.3.2.2. Skiedimo oro fonini ų kiet ųjų daleli ų kiekio lygis nustatomas imant filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie 
imami iš vietos, esan čios iškart už skiedimo oro filtr ų į PN matavimo sistem ą. Foninio lygio vert ės, 
išreikštos dalel ėmis cm  3 , nustatomos kaip bent 14 matavim ų, per savait ę atliekant bent vien ą matavim ą, 
slankusis aritmetinis vidurkis.  
1.2.1.3.2.3. Skiedimo tunelio fonini ų kiet ųjų daleli ų kiekio lygis nustatomas imant filtruoto skiedimo oro ėminius. Jie 
imami toje pa čioje vietoje, kur imamas PN ėminys. Jei bandymui naudojamas antrinis skiedimas, antrinio 
skiedimo sistema turi b ūti aktyvi atliekant fonin į matavim ą. Vien ą matavim ą galima atlikti bandymo dien ą, 
prieš bandym ą arba po jo, naudojant faktin į PCRF ir bandymo metu naudot ą CVS srauto spart ą.LT L 175/524 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.2. Bendra bandym ų kameros įranga  
1.2.2.1. Matuotini parametrai  
1.2.2.1.1. Toliau nurodyta temperat ūra matuojama ± 1,5 °C tikslumu:  
a) bandymo kameros aplinkos oro;  
b) skiedimo ir ėmini ų ėmimo sistemos, kaip reikalaujama 5 priede nustatytoms išmetam ųjų teršal ų mata ­
vimo sistemoms.  
1.2.2.1.2. Atmosferos sl ėgis turi b ūti išmatuotinas taikant ± 0,1 kPa skyr ą. 
1.2.2.1.3. Specifinis dr ėgnis H turi b ūti išmatuotinas taikant ± 1 g H  2 O/kg sauso oro skyr ą. 
1.2.2.2. Bandym ų kamera ir stabilizavimo zona  
1.2.2.2.1. Bandym ų kamera  
1.2.2.2.1.1. Bandymo kameros temperat ūros nustatymo taškas turi b ūti 23 °C. Faktin ės vert ės leidžiamasis nuokrypis 
turi b ūti ± 5 °C ribose. Oro temperat ūra ir dr ėgnis bandymo kameros aušinimo p ūstuvo išleidimo angoje 
matuojami bent 1 Hz dažniu. D ėl temperat ūros bandymo pradžioje ži ūrėkite 6 papildomo priedo 1.2.8.1 
punkt ą. 
1.2.2.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifinis dr ėgnis H turi b ūti toks:  
5,5 Ï H Ï 12,2 ðg H  2 O=kg sauso oroÞ 
1.2.2.2.1.3. Dr ėgnis matuojamas nepertraukiamai, ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
1.2.2.2.2. Stabilizavimo zona  
Stabilizavimo zonos temperat ūros nustatymo taškas turi b ūti 23 °C, o faktin ės vert ės leidžiamasis 
nuokrypis turi b ūti ± 3 °C ribose per 5 minu čių slank ųjį aritmetin į vidurk į ir negali b ūti sistemingo 
nuokrypio nuo nustatyto taško. Temperat ūra matuojama nepertraukiamai, ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
1.2.3. Bandomoji transporto priemon ė 
1.2.3.1. Bendroji dalis  
Visi bandomosios transporto priemon ės komponentai turi atitikti serijin ę gamyb ą arba, jei transporto 
priemon ė išsiskiria iš serijin ės gamybos, išsamus aprašas įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskai ­
tas. Parinkdami bandom ąją transporto priemon ę, gamintojas ir patvirtinimo institucija turi sutarti, koks 
transporto priemon ės modelis yra tipinis interpoliacijos šeimai.  
Išmetam ųjų teršal ų matavimui taikoma su bandom ąja transporto priemone H nustatyta apkrova kelyje. 
Apkrovos kelyje matricos šeimos atveju išmetam ųjų teršal ų matavimui taikoma transporto priemonei H  M 
pagal 4 papildomo priedo 5.1 punkt ą apskai čiuota apkrova kelyje.  
Jei gamintojo prašymu naudojamas interpoliacijos metodas (žr. 7 papildomo priedo 3.2.3.2 punkt ą), 
atliekamas papildomas išmetam ųjų teršal ų matavimas esant kelio apkrovai, nustatytai su bandom ąja trans ­
porto priemone L. Transporto priemoni ų H ir L bandymai atliekami su ta pa čia bandom ąja transporto 
priemone ir esant interpoliacijos šeimoje mažiausiam galutiniam pavaros perdavimo skai čiui. Apkrovos 
kelyje matricos šeimos atveju papildomas išmetam ųjų teršal ų matavimas atliekamas taikant apkrov ą kelyje, 
apskai čiuot ą transporto priemonei L  M pagal 4 papildomo priedo 5.1 punkt ą. 
1.2.3.2. CO  2 interpoliacijos intervalas  
Interpoliacijos metodas naudojamas tik tada, kai išmetamo CO  2 vert ės skirtumas tarp bandom ųjų trans ­
porto priemoni ų L ir H siekia ne mažiau nei 5 ir ne daugiau nei 30 g/km arba 20 proc. iš transporto 
priemon ės H išmetamo CO  2 , nelygu, kuri vert ė mažesn ė.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/525
 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, interpoliacijos linija gali b ūti ekstrapoliuo ­
jama iki CO  2 kiekio, ne daugiau kaip 3 g/km didesnio už išmetamo iš transporto priemon ės H CO  2 kiek į 
ir (arba) mažesnio už išmetamo iš transporto priemon ės L CO  2 kiek į. Šis pl ėtinys galioja tik absoliu čiose 
pirmiau nustatyto interpoliacijos intervalo ribose.  
Ši dalis netaikoma apkrovos kelyje matricos šeimos transporto priemoni ų H M ir L  M CO  2 ver čių skirtumui.  
1.2.3.3. Įvažin ėjimas  
Transporto priemon ės technin ė b ūklė turi b ūti gera. Ji turi b ūti įvažin ėta ir iki bandymo nuvažiavusi 3 000 
– 15 000 km. Variklis, pavar ų d ėžė ir transporto priemon ė turi b ūti įvažin ėti pagal gamintojo rekomen ­
dacijas.  
1.2.4. Nustatymai  
1.2.4.1. Stendo nustatymai ir patikra atliekami pagal 4 papildom ą pried ą. 
1.2.4.2. Stendo naudojimas  
1.2.4.2.1. Stendo veikimo metu pagalbiniai prietaisai išjungiami arba padaromi neaktyv ūs, jei j ų veikimas nereika ­
lingas.  
1.2.4.2.2. Transporto priemon ės stendo veikimo režimas, jei toks yra, aktyvinamas pagal gamintojo instrukcij ą (pvz., 
tam tikra seka naudojant ant vairo esan čius mygtukus, naudojant gamintojo darbin į bandikl į, išimant 
saugikl į). 
Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia neaktyvi ų prietais ų s ąraš ą ir išjungimo pagrindim ą. Stendo 
veikimo režim ą turi patvirtinti patvirtinimo institucija, o jo naudojimas įtraukiamas į visas atitinkamas 
bandymo ataskaitas.  
1.2.4.2.3. Stendo veikimo režimas negali aktyvinti, moduliuoti, užlaikyti ar išjungti jokios dalies, veikian čios išme ­
tamuosius teršalus ir degal ų s ąnaudas bandymo s ąlygomis. Bet koks įtaisas, veikiantis darb ą ant traukos 
stendo, nustatomas taip, kad užtikrint ų tinkam ą veikim ą. 
1.2.4.2.4. Jei bandomoji transporto priemon ė bandoma dviej ų varom ųjų rat ų režimu (2WD), ji turi b ūti bandoma 
ant vienaašio traukos stendo, atitinkan čio reikalavimus pagal 5 papildomo priedo 2 dal į. Gamintojo 
prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, transporto priemon ę galima bandyti ant dviašio 
traukos stendo.  
1.2.4.2.5. Jei bandomoji transporto priemon ė bandoma režimu, kuris WLTP s ąlygomis per taikom ą cikl ą gali iš dalies 
arba visiškai persijungti į keturi ų varom ųjų rat ų (4WD) režim ą, bandomoji transporto priemon ė turi b ūti 
bandoma ant dviašio stendo, atitinkan čio reikalavimus pagal 5 papildomo priedo 2.3 punkt ą. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, transporto priemon ę galima bandyti ant 
vienaašio traukos stendo, jei įvykdytos šios s ąlygos:  
a) bandomoji transporto priemon ė visuose bandymo režimuose visam laikui perjungta į 2WD;  
b) gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia įrodym ą, kad konvertuotos transporto priemon ės CO  2 , 
degal ų s ąnaudos ir (arba) elektros energijos s ąnaudos yra tokios pa čios arba didesn ės nei nekonver ­
tuotos transporto priemon ės, bandomos ant dviašio traukos stendo.  
1.2.4.3. Transporto priemon ės išmetimo sistemoje neturi b ūti jokio nuot ėkio, galin čio sumažinti surenkam ų duj ų 
kiek į. 
1.2.4.4. Galios pavaros ir transporto priemon ės valdikli ų parametrai turi b ūti tokie, kokius gamintojas nustat ė 
gamyklinei serijai.LT L 175/526 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.4.5. Padangos turi b ūti transporto priemon ės gamintojo nurodyto originalios įrangos tipo. Sl ėgį padangose 
galima padidinti iki sl ėgio, viršijan čio 4 papildomo priedo 4.2.2.3 punkte nustatyt ą sl ėgį ne daugiau nei 50 
proc. Toks pats padang ų sl ėgis naudojamas stendo nustatymui ir visiems tolesniems bandymams. Sl ėgis 
padangose įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
1.2.4.6. Etaloniniai degalai  
1.2.4.6.1. Bandymams naudojami IX priede apibr ėžti atitinkami etaloniniai degalai.  
1.2.4.7. Bandomosios transporto priemon ės parengimas  
1.2.4.7.1. Per bandym ą transporto priemon ė turi b ūti daugmaž horizontalioje pad ėtyje, kad b ūtų išvengta bet kokio 
ne įprasto degal ų pasiskirstymo.  
1.2.4.7.2. Prireikus gamintojas turi par ūpinti papildom ų detali ų ir adapteri ų, reikaling ų degal ų išpylimo įtaisui įrengti 
kuo žemesniame transporto priemon ėje sumontuoto degal ų bako (- ų) taške, ir užtikrinti galimyb ę imti 
išmetam ųjų teršal ų ėminius.  
1.2.4.7.3. Bandymo metu imant kiet ųjų daleli ų ėminius, kai regeneruojamas įtaisas stabilizuojamas apkrovos s ąly­
gomis (t. y., nevyksta transporto priemon ės regeneravimas), rekomenduojama, kad tarp suplanuot ų rege ­
neravimo cikl ų transporto priemon ė b ūtų nuvažiavusi atstum ą, didesn į už 1/3 ridos, arba periodiškai 
regeneruojamas įtaisas b ūtų veikiamas lygiavert ės apkrovos ne transporto priemon ėje. 
1.2.5. Pirminio bandymo ciklai  
1.2.5.1. Gamintojui paprašius gali b ūti atlikti pirminio bandymo ciklai grei čio grafikui įvykdyti nustatytose ribose.  
1.2.6. Bandomosios transporto priemon ės kondicionavimas prieš bandym ą 
1.2.6.1. Į degal ų bak ą (arba bakus) pripilama nurodyt ų bandymo degal ų. Jeigu degal ų bake (arba bakuose) esantys 
degalai neatitinka šio papildomo priedo 1.2.4.6 punkto specifikacij ų, prieš pilant degalus tie degalai 
išpilami. Degal ų garavimo kontrol ės sistema neturi b ūti nei ne įprastu b ūdu prapu čiama oru, nei ne įprastai 
apkraunama.  
1.2.6.2. ĮEKS įkrovimas  
Prieš atliekant kondicionavimo prieš bandym ą cikl ą ĮEKS turi b ūti visiškai įkrautos. Gamintojo prašymu 
įkrovimas prieš tok į kondicionavim ą gali b ūti neatliekamas. Prieš oficial ų bandym ą ĮEKS negalima įkrauti iš 
naujo.  
1.2.6.3. Bandomoji transporto priemon ė perkeliama į bandym ų kamer ą ir atliekamos 1.2.6.3.1–1.2.6.3.9 punk ­
tuose išvardytos operacijos.  
1.2.6.3.1. Bandomoji transporto priemon ė užvažiuoja arba užstumiama ant stendo ir veikia per visus taikomus 
WLTC. Transporto priemon ė neturi b ūti šalta ir gali b ūti naudojama stendo apkrovai nustatyti.  
1.2.6.3.2. Stendo apkrova nustatoma pagal 4 papildomo priedo 7 ir 8 dalis.  
1.2.6.3.3. Kondicionavimo prieš bandym ą metu bandym ų kameros temperat ūra turi b ūti tokia pati, kaip 1 tipo 
bandymui nustatyta temperat ūra (šio papildomo priedo 1.2.2.2.1 punktas).  
1.2.6.3.4. Varom ųjų rat ų padang ų sl ėgis nustatomas pagal šio papildomo priedo 1.2.4.5 punkt ą. 
1.2.6.3.5. Jei transporto priemon ės yra su kibirkštinio uždegimo varikliais ir varomos SND arba GD / biometanu, 
arba įrengtos taip, kad gal ėtų b ūti varomos arba benzinu, arba SND ar GD / biometanu, tarp bandym ų su 
pirmaisiais ir antraisiais etaloniniais dujiniais degalais iš naujo atliekamas kondicionavimas prieš darant 
bandym ą su antraisiais etaloniniais degalais.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/527
 
1.2.6.3.6. Kondicionavimui prieš bandym ą taikomas WLTC. Variklio užvedimas ir važiavimas vyksta pagal šio 
papildomo priedo 1.2.6.4 punkt ą. 
Dinamometras nustatomas pagal 4 papildom ą pried ą. 
1.2.6.3.7. Gamintojo arba patvirtinimo institucijos prašymu gali b ūti atliktas papildomas WLTC, kad transporto 
priemon ė ir jos valdymo sistemos pasiekt ų stabili ą b ūklę. 
1.2.6.3.8. Šio papildomo kondicionavimo prieš bandym ą apimtis įtraukiama į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
1.2.6.3.9. Bandym ų laboratorijoje, kurioje atliekant maž ą kiet ųjų daleli ų kiek į išmetan čios transporto priemon ės 
bandym ą gali b ūti nustatytas taršos atvejis d ėl to, kad prieš tai čia buvo bandoma didel į kiet ųjų daleli ų 
kiek į išmetanti transporto priemon ė, m ėgini ų ėmimo įrangos kondicionavimo prieš bandym ą tikslais 
rekomenduojama, kad maž ą kiet ųjų daleli ų kiek į išmetan čia transporto priemone b ūtų 20 minu čių važiuo ­
jama 120 km/h grei čiu taikant stacionariojo važiavimo cikl ą. Ėmini ų ėmimo prietais ų išankstiniam kondi ­
cionavimui leidžiamas ilgesnis veikimas ir (arba) didesnis greitis, jei reikia. Skiedimo tunelio foniniai 
matavimai atliekami po tunelio kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš visus tolesnius transporto prie ­
mon ės bandymus.  
1.2.6.4. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skirtais įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
Jei nenurodyta kitaip, bandymo metu neleidžiama atlikti transporto priemon ės neinicijuoto veikimo režimo 
keitimo.  
1.2.6.4.1. Jei galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama nes ėkmingai, pvz., variklis neužsiveda kaip numatyta 
arba transporto priemon ė rodo užvedimo klaid ą, bandymas anuliuojamas, reikia kartoti kondicionavimo 
prieš bandym ą bandymus ir važiuoti atliekant nauj ą bandym ą. 
1.2.6.4.2. Ciklas pradedamas nuo galios pavaros įjungimo proced ūros. 
1.2.6.4.3. Jei kaip degalai naudojamos SND arba GD / biometanas, leidžiama užvesti varikl į benzinu ir po iš anksto 
nustatyto tarpsnio, kurio vairuotojas negali keisti, prad ėti automatiškai naudoti SND arba GD / biometan ą. 
1.2.6.4.4. Transporto priemon ės stov ėjimo / veikimo tuš čiąja eiga fazi ų metu stabdžiai spaudžiami atitinkamu 
stiprumu, kad varomieji ratai nesisukt ų. 
1.2.6.4.5. Per bandym ą matuojamas grei čio ir laiko santykis arba duomenys kaupiami duomen ų rinkimo sistema ne 
mažesniu nei 1 Hz dažniu, kad b ūtų įvertintas faktinis važiavimo greitis.  
1.2.6.4.6. Faktinis transporto priemon ės nuvažiuotas atstumas įtraukiamas į visus atitinkamus bandymo dokumentus 
dėl kiekvienos WLTC faz ės. 
1.2.6.5. Pavar ų d ėžės naudojimas  
1.2.6.5.1. Mechanin ė pavar ų d ėžė 
Laikomasi 2 papildomame priede nustatytos pavar ų perjungimo tvarkos. Pagal 8 papildom ą pried ą 
bandomos transporto priemon ės turi važiuoti pagal šio papildomo priedo 1.5 punkt ą. 
Per taikom ą WLTC cikl ą reikalaujam ų pagrei čio ir didžiausio grei čio ver čių nepasiekian čios transporto 
priemon ės turi važiuoti su iki galo nuspaustu akceleratoriaus valdikliu, kol v ėl pasieks reikiam ą grei čio 
grafik ą. D ėl grei čio grafiko pažeidim ų šiomis aplinkyb ėmis bandymas n ėra anuliuojamas. Nukrypimai nuo 
važiavimo ciklo įtraukiami į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
1.2.6.5.1.1. Taikomi šio papildomo priedo 1.2.6.6 punkte nurodyti leidžiamieji nuokrypiai.  
1.2.6.5.1.2. Pavar ų keitimas pradedamas ir užbaigiamas ± 1,0 sekund ės tikslumu nuo nustatyto pavaros perjungimo 
momento.LT L 175/528 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.6.5.1.3. Sankaba nuspaudžiama ± 1,0 sekund ės tikslumu nuo nustatyto sankabos naudojimo momento.  
1.2.6.5.2. Automatin ė pavar ų d ėžė 
1.2.6.5.2.1. Transporto priemon ės su automatine pavar ų d ėže bandomos pagrindiniu režimu. Akceleratoriaus valdiklis 
naudojamas taip, kad b ūtų tiksliai laikomasi grei čio grafiko.  
1.2.6.5.2.2. Transporto priemon ės su automatine pavar ų d ėže ir vairuotojo pasirenkamaisiais režimais turi atitikti 
išmetal ų kriterijaus ribines vertes esant visiems automatinio perjungimo režimams, naudojamais važiuojant 
pirmyn. Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia atitinkamus įrodymus. Remiantis gamintojo pateiktais 
techniniais įrodymais ir pritarus patvirtinimo institucijai, labai specifin ės ribotos paskirties vairuotojo 
pasirenkamieji režimai nenagrin ėjami (pvz., palaikomasis režimas, „šliaužimo“ režimas).  
1.2.6.5.2.3. Gamintojas patvirtinimo institucijai turi pateikti režimo, kuris atitinka šio priedo 3.5.9 punkto reikalavi ­
mus, buvimo įrodymus. Patvirtinimo institucijai pritarus, pagrindinis režimas gali b ūti naudojamas kaip 
vienintelis režimas nustatant išmetal ų kriterijus, išmetamo CO  2 kiek į ir degal ų sąnaudas. Nepaisant esan čio 
pagrindinio režimo, išmetam ųjų teršal ų kriterij ų ribini ų ver čių turi b ūti laikomasi vis ų aptariam ų automa ­
tinio perjungimo režim ų, naudojam ų važiuojant į priek į, atvejais, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
1.2.6.5.2.2 punkte.  
1.2.6.5.2.4. Jei transporto priemon ė neturi pagrindinio režimo arba pageidauto pagrindinio režimo naudojimui nepri ­
tar ė patvirtinimo institucija, transporto priemon ė d ėl išmetam ųjų teršal ų kriterij ų, išmetamo CO  2 ir degal ų 
sąnaud ų bandoma geriausio ir blogiausio atvejo režimu. Geriausio ir blogiausio atvejo režimai nustatomi 
pagal išmetamo CO  2 ir degal ų s ąnaud ų parodomuosius duomenis vis ų režim ų atvejais. Išmetamo CO  2 
kiekis ir degal ų s ąnaudos yra bandym ų abiem režimais rezultat ų aritmetinis vidurkis. Bandym ų abiem 
režimais rezultatai įtraukiami į visas atitinkamas bandym ų ataskaitas. Nepaisant bandymams naudojamo 
geriausio ir blogiausio atvejo režimo, vis ų aptariam ų automatinio perjungimo režim ų, naudojam ų važiuo ­
jant į priek į, atvejais turi b ūti laikomasi išmetal ų kriterij ų ribini ų ver čių, kaip aprašyta šio papildomo priedo 
1.2.6.5.2.2 punkte.  
1.2.6.5.2.5. Taikomi šio papildomo priedo 1.2.6.6 punkte nurodyti leidžiamieji nuokrypiai.  
Po pradinio įjungimo per bandym ą selektoriaus svirtis nenaudojama. Pradinis įjungimas atliekamas 1 
sekund ę prieš pradedant pirm ąjį greit ėjim ą. 
1.2.6.5.2.6. Transporto priemon ės su automatine pavar ų d ėže ir rankiniu režimu bandomos pagal šio papildomo 
priedo 1.2.6.5.2 punkt ą. 
1.2.6.6. Grei čio grafiko leidžiamieji nuokrypiai  
Leidžiami toliau nurodyti faktinio transporto priemon ės grei čio ir nustatyto taikom ų bandymo cikl ų 
grei čio skirtumo nuokrypiai. Leidžiamieji nuokrypiai vairuotojui nerodomi.  
a) viršutin ė riba: 2,0 km/h daugiau už aukš čiausi ą grafiko tašk ą ± 1,0 sekund ės tikslumu pagal duot ą laiko 
moment ą; 
b) apatin ė riba: 2,0 km/h mažiau už mažiausi ą grafiko tašk ą ± 1,0 sekund ės tikslumu pagal duot ą laiko 
moment ą. 
Žr. A6/2 pav.  
Už šiuos nustatytus leidžiamuosius grei čio nuokrypius didesni nuokrypiai yra pripaž įstami su s ąlyga, kad 
leidžiamieji nuokrypiai n ė vienu atveju nebus viršyti daugiau nei 1 sekunde.  
Bandymo metu turi b ūti ne daugiau nei dešimt toki ų nuokrypi ų.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/529
 
A6/2 pav.  
Grei čio grafiko leistinieji nuokrypiai
  
1.2.6.7. Greit ėjimas  
1.2.6.7.1. Transporto priemon ė valdoma atitinkamai judinant akceleratoriaus valdikl į, kad b ūtų tiksliai laikomasi 
grei čio grafiko.  
1.2.6.7.2. Transporto priemon ė turi b ūti valdoma sklandžiai, laikantis tipini ų perjungimo moment ų, grei čio ver čių ir 
proced ūrų. 
1.2.6.7.3. Mechanin ės pavar ų d ėžės atveju akceleratoriaus valdiklis atleidžiamas per kiekvien ą perjungim ą ir perjun ­
gimas atliekamas kiek įmanoma grei čiau. 
1.2.6.7.4. Jei transporto priemon ė negali laikytis grei čio grafiko, ji turi naudoti didžiausi ą turim ą gali ą, kol bus v ėl 
pasiektas atitinkamas tikslinis greitis.  
1.2.6.8. L ėtėjimas  
1.2.6.8.1. Ciklo l ėtėjimo metu vairuotojas išjungia akceleratoriaus valdikl į, bet iki 2 papildomo priedo 4 dalies c 
punkte nurodyto momento neišjungia sankabos rankiniu b ūdu. 
1.2.6.8.1.1. Jei transporto priemone l ėtėja grei čiau, nei nurodyta grei čio grafike, akceleratoriaus valdiklis naudojamas 
tokiu b ūdu, kad transporto priemon ė tiksliai laikyt ųsi grei čio grafiko.  
1.2.6.8.1.2. Jei transporto priemon ė lėtėja per l ėtai, kad atitikt ų numatyt ą lėtėjim ą, stabdžiai naudojami tokiu b ūdu, kad 
būtų galima tiksliai laikytis grei čio grafiko.  
1.2.6.9. Nenumatytas variklio išsijungimas  
1.2.6.9.1. Jei variklis netik ėtai išsijungia, kondicionavimas prieš bandym ą arba 1 tipo bandymas anuliuojamas.  
1.2.6.10. Užbaigus cikl ą, variklis išjungiamas. Transporto priemon ės negalima iš naujo užvesti iki bandymo, kuriam 
transporto priemon ė buvo iš anksto kondicionuojama, pradžios.  
1.2.7. Stabilizavimas  
1.2.7.1. Po kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš bandymo vykdym ą bandomoji transporto priemon ė stabilizuo ­
jama zonoje su tokiomis aplinkos s ąlygomis, kaip nustatyta šio papildomo priedo 1.2.2.2.2 punkte.LT L 175/530 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.7.2. Transporto priemon ė stabilizuojama ne trumpiau nei 6 ir ne ilgiau nei 36 valandas su atidarytu arba 
uždarytu variklio dang čiu. Jei specifin ės nuostatos konkre čiai transporto priemonei to nedraudžia, auši ­
nimas iki nustatytos temperat ūros gali b ūti atliekamas priverstinio aušinimo b ūdu. Jei aušinimas pagreiti ­
namas naudojant ventiliatorius, ventiliatoriai išd ėstomi taip, kad transmisijos, variklio ir išmetam ųjų teršal ų 
papildomo apdorojimo įtais ų stipriausias aušinimas vykt ų tolygiai.  
1.2.8. Išmetam ųjų teršal ų ir degal ų s ąnaud ų bandymas (1 tipo bandymas)  
1.2.8.1. Bandym ų kameros temperat ūra bandymo pradžioje turi siekti 23 ± 3 °C, matuojant ne mažesniu nei 1 Hz 
dažniu. Variklio tepal ų temperat ūra ir aušalo, jei toks yra, temperat ūra turi ± 2 °C tikslumu atitikti nusta ­
tyt ą 23 °C parametr ą. 
1.2.8.2. Bandomoji transporto priemon ė užstumiama ant stendo.  
1.2.8.2.1. Transporto priemon ės varomieji ratai uždedami ant stendo nejungiant variklio.  
1.2.8.2.2. Varom ųjų rat ų padang ų sl ėgis nustatomas pagal šio papildomo priedo 1.2.4.5 punkto nuostatas.  
1.2.8.2.3. Variklio dangtis turi b ūti uždarytas.  
1.2.8.2.4. Jungiamasis vamzdis prie transporto priemon ės išmetimo vamzdžio (-i ų) prijungiamas iškart prieš variklio 
užvedim ą. 
1.2.8.3. Galios pavaros įjungimas ir važiavimas  
1.2.8.3.1. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skirtais įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
1.2.8.3.2. Transporto priemone važiuojama, kaip aprašyta šio papildomo priedo 1.2.6.4 –1.2.6.10 punktuose, per 
taikom ą WLTC, aprašyt ą 1 papildomame priede.  
1.2.8.4. RCB duomenys matuojami kiekvienoje WLTC faz ėje, kaip nustatyta šio papildomo priedo 2 pried ėlyje.  
1.2.8.5. Tikrojo transporto priemon ės grei čio imtys imamos 10 Hz matavimo dažniu, o 7 papildomo priedo 7 
dalyje aprašyti važiavimo trasos indeksai turi b ūti apskai čiuojami ir įforminami dokumentais.  
1.2.9. Duj ų ėmini ų ėmimas  
Duj ų ėminiai renkami į maišus ir junginiai analizuojami bandymo arba bandymo faz ės pabaigoje arba 
junginius galima analizuoti nepertraukiamai ir integruotai viso ciklo metu.  
1.2.9.1. Prieš kiekvien ą bandym ą atliekami tokie veiksmai.  
1.2.9.1.1. Išvalyti, ištuštinti ėmini ų maišai prijungiami prie praskiest ų išmetam ųjų duj ų ir skiedimo oro ėmini ų 
rinkimo sistem ų. 
1.2.9.1.2. Matavimo prietaisai įjungiami pagal prietais ų gamintoj ų instrukcijas.  
1.2.9.1.3. CVS šilumokaitis (jei sumontuotas) iš anksto pašildomas arba atv ėsinamas neviršijant savo darbin ės 
bandymo temperat ūros leidžiamojo nuokrypio, kaip nustatyta 5 papildomo priedo 3.3.5.1 punkte.  
1.2.9.1.4. Tokie komponentai, kaip ėmini ų linijos, filtrai, aušintuvai ir siurbliai, pašildomi arba aušinami pagal 
poreik į, kol pasiekiama stabilizuota darbin ė temperat ūra. 
1.2.9.1.5. CVS srauto sparta nustatoma pagal 5 papildomo priedo 3.3.4 punkt ą ir ėmini ų srautas sureguliuojamas iki 
atitinkamo lygio.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/531
 
1.2.9.1.6. Nustatoma elektroninio integruoto įtaiso nulin ė vert ė ir nulin ė vert ė gali b ūti pakartotinai nustatoma 
kiekvienos ciklo faz ės pradžioje.  
1.2.9.1.7. Visuose nuolatiniuose duj ų analizatoriuose nustatomas atitinkamas intervalas. Bandymo metu juos galima 
išjungti tik tuo atveju, jei išjungiama kei čiant kalibravim ą, per kur į taikoma prietaiso skaitmenin ė skyra. 
Bandymo metu neturi b ūti kei čiamas analizatoriaus analoginio veikimo stiprintuv ų stiprinimo koeficientas.  
1.2.9.1.8. Nustatoma nulin ė vis ų nuolatini ų duj ų analizatori ų vert ė ir jie kalibruojami naudojant dujas pagal 5 
papildomo priedo 6 dalies reikalavimus.  
1.2.10. Ėmini ų ėmimas PM nustatymui  
1.2.10.1. Prieš kiekvien ą bandym ą atliekami šio papildomo priedo 1.2.10.1.1 – 1.2.10.1.2.3 punktuose apib ūdinti 
veiksmai.  
1.2.10.1.1. Filtro pasirinkimas  
1.2.10.1.1.1. Visam WLTC naudojamas vienas kiet ųjų daleli ų filtras be atsarginio filtro. Siekiant prisitaikyti prie regio ­
nini ų ciklo variacij ų, vien ą filtr ą galima naudoti pirmoms trims faz ėms ir atskir ą filtr ą ketvirtai fazei.  
1.2.10.1.2. Filtro paruošimas  
1.2.10.1.2.1. Likus bent 1 valandai iki bandymo pradžios, filtras įdedamas į nuo dulki ų apsaugot ą Petri l ėkštel ę, kurioje 
leidžiama cirkuliuoti orui, o l ėkštel ė įdedama į sv ėrimo kamer ą (ar patalp ą), kad stabilizuot ųsi. 
Stabilizavimo laikotarpio pabaigoje filtras pasveriamas ir jo svoris įtraukiamas į visus atitinkamus bandymo 
dokumentus. Tada filtras laikomas uždarytoje Petri l ėkštel ėje arba sandariame filtro laikiklyje, kol jo prireiks 
bandymui. Filtras turi b ūti panaudotas per 8 valandas po iš ėmimo iš sv ėrimo kameros (arba patalpos).  
Filtras turi b ūti gr ąžintas į stabilizavimo patalp ą per 1 valand ą po bandymo ir kondicionuojamas bent 1 
valand ą iki sv ėrimo.  
1.2.10.1.2.2. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtras r ūpestingai įstatomas į filtro laikikl į. Filtr ą galima imti tik žnypl ėmis arba 
replyt ėmis. Grubus elgesys su filtru arba jo subraižymas gali sukelti svorio nustatymo paklaidas. Filtro 
laikiklio komplektas dedamas į ėmini ų linij ą, per kuri ą neteka srautas.  
1.2.10.1.2.3. Mikrosvarstykles rekomenduojama tikrinti prieš kiekvien ą sv ėrim ą, per 24 valandas nuo ėminio sv ėrimo, 
pasveriant vien ą maždaug 100 mg etalonin į svarel į. Šis svarelis pasveriamas tris kartus ir vidutin ė aritme ­
tin ė vert ė įtraukiama į visus atitinkamus bandymo dokumentus. Jeigu vidutin ė aritmetin ė sv ėrimo vert ė 
nuo ankstesnio sv ėrimo vert ės skiriasi ± 5 μg, sv ėrimas užskaitomas ir svarstykl ės laikomos tinkamomis 
naudoti.  
1.2.11. PN ėmini ų ėmimas  
1.2.11.1. Prieš kiekvien ą bandym ą atliekami šio papildomo priedo 1.2.11.1.1–1.2.11.1.2 punktuose apib ūdinti 
veiksmai.  
1.2.11.1.1. Įjungiama ir ėmini ų ėmimui parengiama kiet ųjų daleli ų specifinio skiedimo sistema ir matavimo įranga.  
1.2.11.1.2. Taikant šio papildomo priedo 1.2.11.1.2.1–1.2.11.1.2.4 punktuose išvardytas proced ūras patvirtinama, kad 
PNC ir VPR kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo sistemos elementai veikia tinkamai.  
1.2.11.1.2.1. Nuot ėkio patikra, naudojant prie visos PN matavimo sistemos, VPR ir PNC įleidimo angos prijungt ą 
atitinkam ų savybi ų filtr ą, turi parodyti mažesn ę nei 0,5/cm  3 kiet ųjų daleli ų išmatuot ąją koncentracijos 
vert ę.LT L 175/532 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.11.1.2.2. Kiekvien ą dien ą PNC nulin ė patikra, naudojant atitinkam ų savybi ų filtr ą PNC įleidimo angoje, turi parodyti 
≤ 0,2/cm  3 kiet ųjų daleli ų koncentracij ą. Pašalinus š į filtr ą, PNC turi rodyti, kad imant aplinkos oro ėminius 
išmatuota koncentracija padid ėjo bent iki 100 kiet ųjų daleli ų/cm  3 , o sugr ąžinus filtr ą, jis v ėl turi rodyti 
≤ 0,2/cm  3 koncentracij ą. 
1.2.11.1.2.3. Patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog garinimo vamzdyje, jeigu jis naudojamas sistemoje, pasiekta 
tinkama darbin ė temperat ūra. 
1.2.11.1.2.4. Patvirtinama, kad matavimo sistema rodo, jog skiedimo įtaise PND  1 pasiekta tinkama darbin ė temperat ūra. 
1.2.12. Ėmini ų ėmimas bandymo metu  
1.2.12.1. Įjungiama skiedimo sistema, ėmini ų siurbliai ir duomen ų rinkimo sistema.  
1.2.12.2. Įjungiamos PM ir PN ėmini ų ėmimo sistemos.  
1.2.12.3. Kiet ųjų daleli ų kiekis matuojamas nepertraukiamai. Vidutin ė aritmetin ė koncentracija nustatoma integruo ­
jant kiekvienos faz ės analizatoriaus signalus.  
1.2. 12.4. Ėmini ų ėmimas pradedamas prieš galios pavaros įjungimo proced ūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant 
cikl ą. 
1.2.12.5. Ėminio sukeitimas  
1.2.12.5.1. Išmetamieji dujiniai teršalai  
1.2.12.5.1.1. Važiuojamo taikytino WLTC kiekvienos faz ės pabaigoje praskiest ų išmetam ųjų duj ų ir skiedimo oro 
ėmini ų ėmimas prireikus iš vienos poros maiš ų nukreipiamas į kit ą maiš ų por ą. 
1.2.12.5.2. Kietosios dalel ės 
1.2.12.5.2.1. Taikomi šio papildomo priedo 1.2.10.1.1.1 punkto reikalavimai.  
1.2.12.6. Stendo atstumas, nustatytas kiekvienai fazei, įtraukiamas į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
1.2.13. Bandymo užbaigimas  
1.2.13.1. Paskutin ės bandymo dalies pabaigoje variklis iš karto išjungiamas.  
1.2.13.2. Išjungiamas pastoviojo t ūrio ėmini ų ėmiklis (CVS) ar kitas siurbimo įtaisas arba nuo transporto priemon ės 
išmetimo vamzdžio arba vamzdži ų atjungiamas išmetam ųjų teršal ų vamzdis.  
1.2.13.3. Transporto priemon ę galima pašalinti nuo stendo.  
1.2.14. Po bandymo atliekamos proced ūros 
1.2.14.1. Duj ų analizatoriaus patikra  
1.2.14.1.1. Patikrinami nepertraukiamam skiedimo matavimui naudot ų analizatori ų nulio nustatymo ir kalibravimo 
duj ų rodmenys. Bandymas laikomas priimtinu, jei rezultat ų prieš bandym ą ir po bandymo skirtumas yra 
mažesnis nei 2 proc. kalibravimo duj ų vert ės. 
1.2.14.2. Maišo analiz ė 
1.2.14.2.1. Maišuose esan čios išmetamosios dujos ir skiedimo oras analizuojami kiek įmanoma grei čiau. Išmetamosios 
dujos bet kuriuo atveju analizuojamos ne v ėliau nei po 30 minu čių po kiekvienos ciklo faz ės pabaigos.  
Reikia atsižvelgti į duj ų jungini ų maišuose reaktyvumo laik ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/533
 
1.2.14.2.2. Kai tik prieš analiz ę atsiranda praktin ė galimyb ė, kiekvienam junginiui naudotinas analizatoriaus intervalas 
nustatomas į nulin ę pad ėtį naudojant atitinkamas nulio nustatymo dujas.  
1.2.14.2.3. Analizatori ų kalibravimo kreiv ės nustatomos naudojant vardin ės koncentracijos, 70–100 proc. intervalo 
kalibravimo dujas.  
1.2.14.2.4. Tada v ėl patikrinamas analizatoriaus nulin ės vert ės nustatymas: jeigu kokie nors rodmenys nuo šio papil ­
domo priedo 1.2.14.2.2 punkte nustatyto intervalo skiriasi daugiau nei 2 proc., proced ūra kartojama.  
1.2.14.2.5. V ėliau analizuojami ėminiai.  
1.2.14.2.6. Po analiz ės, naudojant tas pa čias dujas, v ėl patikrinami nulio ir kalibravimo taškai. Bandymas laikomas 
priimtinu, jei skirtumas yra mažesnis nei 2 proc. kalibravimo duj ų vert ės. 
1.2.14.2.7. Įvairi ų duj ų sraut ų per analizatorius sparta ir sl ėgis turi b ūti tokie patys kaip analizatoriaus kalibravimui 
naudot ų duj ų. 
1.2.14.2.8. Kiekvieno išmatuoto junginio kiekis įtraukiamas į visus atitinkamus bandymo dokumentus po matavimo 
įtaiso stabilizavimo.  
1.2.14.2.9. Vis ų išmetam ųjų teršal ų mas ė ir kiekis, kai taikoma, skai čiuojami pagal 7 papildom ą pried ą. 
1.2.14.2.10. Kalibravimas ir patikrinimai atliekami:  
a) prieš kiekvieno maišo analiz ę ir po jos arba  
b) prieš vis ą bandym ą ir po jo.  
b atveju kalibravimas ir patikrinimai atliekami visiems analizatoriams visais bandymo metu naudotais 
intervalais.  
Abiem atvejais (a ir b) tas pats analizatoriaus intervalas naudojamas atitinkamiems aplinkos oro ir išme ­
tam ųjų duj ų maišams.  
1.2.14.3. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtro sv ėrimas  
1.2.14.3.1. Kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtras į sv ėrimo kamer ą (arba patalp ą) sugr ąžinamas ne v ėliau nei po 1 valandos 
nuo bandymo užbaigimo. Jis bent 1 valand ą kondicionuojamas nuo dulki ų apsaugotoje Petri l ėkštel ėje, 
kurioje leidžiama cirkuliuoti orui, ir pasveriamas. Filtro bruto svoris įtraukiamas į visus atitinkamus 
bandym ų dokumentus.  
1.2.14.3.2. Bent du nenaudoti etaloniniai filtrai pasveriami per 8 valandas po ėmini ų filtr ų sv ėrimo, bet geriau tai 
atlikti tuo pa čiu metu. Etaloniniai filtrai turi b ūti tokio pat dydžio ir pagaminti iš tokios pat medžiagos, 
kaip ir ėmini ų filtras.  
1.2.14.3.3. Jeigu bet kurio etaloninio filtro savitasis svoris tarp ėmini ų filtro sv ėrimo etap ų pakinta daugiau kaip ± 5 
μg, ėmini ų filtras ir etaloniniai filtrai pakartotinai kondicionuojami sv ėrimo kameroje (ar patalpoje) ir v ėl 
sveriami.  
1.2.14.3.4. Atliekant etaloninio filtro sv ėrimo ver čių palyginim ą, lyginamos etaloninio filtro savitosios svorio vert ės ir 
savit ųjų svorio ver čių slankusis aritmetinis vidurkis. Slankusis aritmetinis vidurkis apskai čiuojamas pagal 
savit ąsias svorio vertes, surinktas laikotarpiu, po kurio etaloniniai filtrai buvo sud ėti į sv ėrimo kamer ą (ar 
patalp ą). Vidurkinimo trukm ė – bent viena diena, bet ne ilgiau kaip 15 dien ų.LT L 175/534 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.2.14.3.5. Leidžiama kelis kartus pakartotinai kondicionuoti ir sverti ėmin į ir etaloninius filtrus, kol nepasibaigs 
80 val. laikotarpis po duj ų matavimo per išmetal ų bandym ą. Jeigu nepra ėjus 80 val. laikotarpiui arba 
jam besibaigiant daugiau kaip pus ė etalonini ų filtr ų atitinka ± 5 μg kriterij ų, ėmini ų filtro sv ėrimas 
laikomas galiojan čiu. Jeigu besibaigiant 80 val. laikotarpiui naudojami du etaloniniai filtrai ir vienas iš 
jų neatitinka ± 5 μg kriterijaus, ėmini ų filtro sv ėrimas gali b ūti įskaitomas su ta s ąlyga, kad dviej ų 
etalonini ų filtr ų nustatyt ųjų ir slanki ųjų vidutini ų ver čių absoliu čiųjų skirtum ų suma yra 10 μg arba 
mažesn ė. 
1.2.14.3.6. Jeigu mažiau kaip pus ė etalonini ų filtr ų neatitinka ± 5 μg kriterijaus, ėmini ų filtras atmetamas, o išmeta ­
m ųjų teršal ų bandymas kartojamas. Visi etaloniniai filtrai atmetami ir pakei čiami per 48 val. Visais kitais 
atvejais etaloniniai filtrai kei čiami bent kas 30 dien ų tokiu b ūdu, kad n ė vienas ėmini ų filtras neb ūtų 
pasvertas jo nepalyginus su etaloniniu filtru, kuris sv ėrimo kameroje (ar patalpoje) buvo laikomas bent 
vien ą dien ą. 
1.2.14.3.7. Jei sv ėrimo kamera (arba patalpa) neatitinka stabilumo kriterij ų, apibr ėžtų 5 papildomo priedo 4.2.2.1 
punkte, bet etaloninio filtro sv ėrimas atitinka pirmiau nurodytus kriterijus, variklio gamintojas gali pasi ­
rinkti, ar patvirtinti ėmini ų filtro mas ės vertes, ar anuliuoti bandymus, sutvarkyti sv ėrimo patalpos kont ­
rol ės sistem ą ir v ėl pakartoti bandym ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/535
 
6 papildomo priedo  
1 pried ėlis 
Išmetam ųjų teršal ų bandymo proced ūra, taikoma visoms transporto priemon ėms su periodiškai regeneruojama 
sistema  
1. Bendroji dalis  
1.1. Šiame priede apib ūdinamos transporto priemon ės su periodiškai regeneruojama sistema bandymo konkre čios 
nuostatos, kaip nustatyta šio priedo 3.8.1punkte.  
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, gamintojas gali sukurti alternatyvi ą proced ūrą 
jos lygiavertiškumui įrodyti, įskaitant filtro temperat ūrą, krovimo kiekyb ę ir nuvažiuot ą atstum ą. Tai galima 
atlikti variklio stende arba ant traukos stendo.  
Vietoj šiame priede nustatyt ų bandymo proced ūrų atlikimo CO  2 kiekiui ir degal ų s ąnaudoms nustatyti galima 
naudoti fiksuot ą K i vert ę, lygi ą 1,05.  
1.2. Per ciklus, kuri ų metu vyksta regeneravimas, išmetam ųjų teršal ų standart ų taikyti nereikia. Jei periodinis rege ­
neravimas bent vien ą kart ą įvyksta 1 tipo bandymo metu ir jau bent vien ą kart ą įvyko transporto priemon ės 
ruošimo metu, speciali bandymo proced ūra n ėra reikalinga. Tokiu atveju šis priedas netaikomas.  
1.3. Šio priedo nuostatos taikomos tik PM matavimams, bet netaikomos PN matavimams.  
1.4. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, periodiškai regeneruojamoms sistemoms 
būdinga bandymo proced ūra nebus taikoma regeneravimo įtaisui, jei gamintojas pateiks duomenis, įrodan čius 
kad per ciklus, kai vyksta regeneravimas, išmetal ų kiekis neviršija atitinkamos transporto priemon ės kategorijos 
išmetal ų ribini ų ver čių. 
1.5. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, 2 ir 3 klas ės transporto priemon ėms nustatant 
regeneravimo koeficiento Ki galima ne įtraukti labai didelio grei čio faz ės. 
2. Bandymo metodika  
Bandomoji transporto priemon ė turi geb ėti slopinti arba skatinti regeneravimo proces ą su s ąlyga, kad šis 
veikimas netur ės poveikio pirminiam variklio kalibravimui. Regeneravimo sustabdymas leidžiamas tik regenera ­
vimo sistemos įkrovos metu ir kondicionavimo prieš bandym ą cikl ų metu. Tai draudžiama atliekant išmetam ųjų 
teršal ų matavim ą regeneravimo faz ės metu. Išmetam ųjų teršal ų bandymas turi b ūti atliekamas su nepakeistu, 
originalios įrangos gamintojo (OEM) valdymo įtaisu. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos 
pritarim ą, „inžinerin ės kontrol ės įrenginys“, kuris neturi poveikio pirminiam transporto priemon ės kalibravimui, 
gali b ūti naudojamas nustatant K  i . 
2.1. Išmetam ųjų teršal ų kiekio matavimas tarp dviej ų WLTC su regeneravimo proced ūromis  
2.1.1. Vidutinis aritmetinis išmetal ų kiekis tarp regeneravimo etap ų ir regeneravimo įtaiso įkrovimo nustatomas atlikus 
kelis maždaug vienodai pasiskirs čiusius (jei daugiau nei du) 1 tipo bandymus. Kita galimyb ė – gamintojas gali 
pateikti duomenis, įrodan čius, kad išmetal ų kiekis tarp regeneravimo etap ų išlieka stabilus (± 15 proc.). Šiuo 
atveju galima naudoti išmetal ų vertes, išmatuotas atliekant 1 tipo bandym ą. Visais kitais atvejais atliekami bent 
dviej ų 1 tipo bandymo cikl ų išmetal ų kiekio matavimai: vienas iškart po regeneravimo (prieš nauj ą įkrov ą) ir 
kitas kiek įmanoma ar čiau regeneravimo faz ės. Visi išmetam ųjų teršal ų matavimai atliekami pagal š į papildom ą 
pried ą ir visi skai čiavimai atliekami pagal šio pried ėlio 3 dal į. 
2.1.2. Įkrovos procesas ir K  i nustatymas atliekami per 1 tipo važiavimo cikl ą ant traukos stendo arba variklio bandym ų 
stende, taikant lygiavert į bandymo cikl ą. Šie ciklai gali b ūti atliekami nepertraukiamai (t. y., tarp cikl ų neb ūtina 
išjungti variklio). Užbaigus bet kok į skai čių cikl ų, transporto priemon ė gali b ūti pašalinama nuo traukos stendo 
ir bandymas t ęsiamas v ėliau.LT L 175/536 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.1.3. Į visus atitinkamus bandymo dokumentus įtraukiamas cikl ų skai čius D tarp dviej ų WLTC, kuri ų metu vyko 
regeneravimas, cikl ų, per kuriuos buvo matuojamas išmetal ų kiekis, skai čius n ir kiekvieno išmetamo junginio i 
mas ės matavimas M ′ sij per kiekvien ą cikl ą j. 
2.2. Išmetam ųjų teršal ų kiekio matavimas regeneravimo metu  
2.2.1. Transporto priemon ės parengimas prireikus išmetam ųjų teršal ų bandymui regeneravimo faz ės metu gali b ūti 
atliktas taikant šio papildomo priedo 1.2.6 punkte aprašytus kondicionavimo prieš bandym ą ciklus arba lygia ­
ver čius variklio bandym ų stendo ciklus priklausomai nuo šio papildomo priedo 2.1.2 punkte pasirinktos 
apkrovos metodikos.  
2.2.2. Su šiame priede aprašytu 1 tipo bandymu susijusios bandymo ir transporto priemon ės s ąlygos taikomos prieš 
atliekant pirm ą galiojant į išmetal ų kiekio bandym ą. 
2.2.3. Regeneravimas neturi prasid ėti rengiant transporto priemon ę. Tai gali b ūti pasiekta naudojant vien ą iš toliau 
nurodyt ų metod ų. 
2.2.3.1. Kondicionavimo prieš bandym ą ciklams galima įtaisyti netikr ą regeneravimo sistem ą arba dalin ę sistem ą. 
2.2.3.2. Bet kuriuo kitu gamintojo ir tvirtinan čiosios institucijos suderintu b ūdu. 
2.2.4. Po šaltojo paleidimo išmetam ų teršal ų bandymas, įskaitant regeneravimo proces ą, atliekamas pagal taikytin ą 
WLTC.  
2.2.5. Jei regeneravimo procesui reikia daugiau nei vieno WLTC, kiekvienas WLTC atliekamas iki galo. Leidžiama 
naudoti vien ą kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtr ą keliems ciklams, kurie reikalingi regeneravimui užbaigti.  
2.2.5.1. Jei reikia daugiau nei vieno WLTC, pagal paskesn į (-ius) WLTC važiuojama iš karto, neišjungus variklio, kol 
atliekama visa regeneracija. Jei didesniam cikl ų skai čiui reikalingas dujini ų teršal ų maiš ų kiekis viršija turim ų 
maiš ų kiek į, naujam bandymas pasiruošiama kiek įmanoma grei čiau. Tuo laikotarpiu variklis neišjungiamas.  
2.2.6. Išmetam ųjų teršal ų vert ės per regeneracij ą M  ri kiekvienam junginiui i skai čiuojamos pagal šio pried ėlio 3 dal į. 
Visiškai regeneracijai nustatytas taikomo bandymo cikl ų skai čius įtraukiamas į visus atitinkamus bandymo 
dokumentus.  
3. Skai čiavimas  
3.1. Atskiros regeneravimo sistemos išmetam ųjų teršal ų ir išmetamo CO  2 kiekio bei degal ų sąnaud ų apskai čiavimas 
M si ¼ P  n 
j¼1 M ′ sij 
n kai n ã 1 
M ri ¼ P  d 
j¼1 M ′ rij 
d kai d ã 1 
M pi ¼ M si Ü D þ M ri Ü d 
D þ d 
čia kiekvienam aptartam junginiui i:  
M ′ sij yra išmetamo junginio i mas ė per bandymo cikl ą j be regeneravimo, g/km;  
M ′ rij yra išmetamo junginio i mas ė per bandymo cikl ą j regeneravimo metu, g/km (jei d > 1, pirmasis WLTC 
bandymas atliekamas varikliui esant šaltam, v ėlesni ciklai – esant įšilusiam);LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/537
 
M si yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be regeneravimo, g/km;  
M ri yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regeneravimo metu, g/km;  
M pi yra vidutin ė išmetamo junginio i mas ė, g/km;  
n yra tarp cikl ų, kuri ų metu vyksta regeneravimas, atliekam ų bandymo cikl ų, per kuriuos atliekami 1 tipo 
WLTC išmetal ų kiekio matavimai, skai čius ≥ 1; 
d yra regeneravimui reikaling ų piln ų taikomo bandymo cikl ų skai čius; 
D yra tarp dviej ų cikl ų, kuri ų metu vyksta regeneravimas, atlikt ų taikom ų cikl ų skai čius. 
M pi skai čiavimas grafiškai parodytas A6 paveiksle. App1/1.  
A6.App1/1 pav.  
Per išmetam ųjų teršal ų bandym ų ciklus, kuriais vyksta regeneracija, ir tarp toki ų cikl ų matuojami 
parametrai (pavyzdin ė schema – išmetam ųjų teršal ų kiekis per D gali padid ėti arba sumaž ėti)
 
3.1.1. Regeneravimo koeficiento K  i apskai čiavimas kiekvieno junginio i atveju  
Gamintojas gali nuspr ęsti kiekvienam junginiui savarankiškai nustatyti papildomos poslinkius arba dauginamuo ­
sius koeficientus.  
K i koeficientas:  K i ¼ M pi 
M si 
K i poslinkis:  K i ¼ M  pi Ä M si 
M si , M  pi ir K  i rezultatai ir gamintojo pasirinktas koeficiento tipas turi b ūti užregistruoti. K  i rezultatas įtraukiamas 
į visas atitinkamas bandymo ataskaitas. M  si , M  pi ir K  i rezultatai įtraukiami į visus atitinkamus bandymo doku ­
mentus.  
K i gali b ūti nustatoma po atskir ą regeneravimo sek ą sudaran čių matavim ų prieš regeneravimo proced ūrą, jos 
metu ir po jos, kaip parodyta A6 pav. App1/1.LT L 175/538 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2. Keli ų periodiškai regeneruojam ų sistem ų išmetam ų teršal ų ir išmetamo CO  2 kiekio bei degal ų sąnaud ų apskai ­ 
čiavimas  
Šis skai čiavimas atliekamas a) vienam 1 tipo darbiniam ciklui d ėl išmetal ų kriterij ų ir b) kiekvienai atskirai fazei 
dėl išmetamo CO  2 kiekio ir degal ų s ąnaud ų. 
M sik ¼ P  n k 
j¼1 M ′ sik;j 
n k kai n  j ã 1 
M rik ¼ P  d k 
j¼1 M ′ rik;j 
d k kai d ã 1 
M si ¼ P  x 
k¼1 M sik Ü D k P  x 
k¼1 D k 
M ri ¼ P  x 
k¼1 M rik Ü d k P  x 
k¼1 d k 
M pi ¼ M si Ü P  x 
k¼1 D k þ M ri Ü P  x 
k¼1 d k P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
M pi ¼ P  x 
k¼1 ðM sik Ü D k þ M rik Ü d k Þ P  x 
k¼1 ðD k þ d k Þ 
K i koeficientas:  K i ¼ M pi 
M si 
K i poslinkis:  K i ¼ M  pi Ä M si 
čia: 
M si yra vis ų operacij ų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be regeneravimo, g/km;  
M ri yra vis ų operacij ų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regeneravimo metu, g/km;  
M pi yra vis ų operacij ų k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė, g/km;  
M sik yra operacijos k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė be regeneravimo, g/km;  
M rik yra operacijos k vidutin ė išmetamo junginio i mas ė regeneravimo metu, g/km;  
M ′ sik,j yra operacijos k išmetamo junginio i mas ė (g/km) be regeneravimo, išmatavus taške j, kai 1 ≤ j ≤ n k , 
g/km;  
M ′ rik,j yra atvejo k išmetamo junginio i mas ė per regeneravim ą (jei j > 1, pirmas 1 tipo bandymas atliekamas 
šaltomis, v ėlesni ciklai – šiltomis s ąlygomis), matuojama per bandymo cikl ą j, kai 1 ≤ j ≤ d k , g/km;  
n k yra tarp dviej ų cikl ų, kuri ų met ų vyksta regeneravimo faz ės, atvejo k užbaigt ų bandymo cikl ų, kuri ų 
metu atliekami išmetal ų kiekio matavimai (1 tipo WLTC arba lygiaver čiai ciklai variklio bandymo stende) 
skai čius, ≥2; 
d k yra visiškam regeneravimui reikaling ų užbaigt ų atvejo k bandymo cikl ų skai čius; 
D k yra tarp dviej ų cikl ų, kuri ų metu vyksta regeneravimo faz ės, atvejo k atlikt ų taikomo bandymo cikl ų 
skai čius; 
x yra baigt ų regeneravimo atvej ų skai čius. 
M pi skai čiavimas grafiškai parodytas A6.App1/2 paveiksle.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/539
 
A6.App1/2 pav.  
Per išmetam ųjų teršal ų nustatymo bandym ą matuojami parametrai per ciklus ir tarp cikl ų, kai vyksta 
regeneravimas (pavyzdin ė schema)
  
Daugybini ų periodiškai regeneruojam ų sistem ų atveju K  i įmanoma apskai čiuoti tik po tam tikro kiekvienos sistemos 
regeneravimo operacij ų skai čiaus.  
Užbaigus vis ą proced ūrą (nuo A iki B, žr. A6.App1/2 pav.), v ėl tur ėtų b ūti pasiektos pradin ės A s ąlygos.LT L 175/540 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
6 papildomo priedo  
2 pried ėlis 
Elektros srov ės maitinimo sistemos steb ėsenos bandymo proced ūra 
1. Bendroji dalis  
Jei bandomos NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemon ės, taikomi 8 papildomo priedo 2 ir 3 pried ėliai. 
Šiame pried ėlyje nustatytos konkre čios nuostatos d ėl išmetamo CO  2 mas ės bandymo rezultat ų koregavimo kaip 
energijos balanso ΔE REESS  funkcijos visoms ĮEKS.  
Koreguotos išmetamo CO  2 mas ės vert ės turi atitikti nulin į energijos balans ą ( ΔE REESS  = 0) ir skai čiuojamos 
naudojant toliau nustatyt ą koregavimo koeficient ą. 
2. Matavimo įranga ir prietaisai  
2.1. Dabartinis matavimas  
ĮEKS iškrovimas apibr ėžiamas kaip neigiama srov ė. 
2.1.1. ĮEKS srov ė(s) bandym ų metu matuojama naudojant gnybtinio arba uždarojo tipo srov ės keitikl į. Srov ės matavimo 
sistema turi atitikti A8/1 lentel ėje pateiktus reikalavimus. Srov ės keitiklis (-iai) turi sugeb ėti valdyti didžiausi ą srov ės 
padid ėjim ą variklio užvedimo metu ir temperat ūros s ąlygas matavimo taške.  
2.1.2. Srov ės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEKS, ant vieno iš laid ų, tiesiogiai sujungt ų su ĮEKS ir turi apimti vis ą ĮEKS 
srov ę. 
Ekranuotiems laidams tinkami metodai taikomi pagal patvirtinimo institucijos nurodymus.  
Kad b ūtų lengva pamatuoti ĮEKS srov ę naudojant išorin ę matavimo įrang ą, pageidautina, kad gamintojai transporto 
priemon ėje įrengt ų atitinkamus saugius ir prieinamus prijungimo taškus. Jeigu to ne įmanoma atlikti, gamintojas 
privalo pad ėti patvirtinimo institucijai, pateikdamas priemones, kuriomis srov ės keitiklis prie ĮEKS prijungiamas 
pirmiau apib ūdintu b ūdu. 
2.1.3. Išmatuota srov ė integruojama pagal laik ą ne mažesniu nei 20 Hz dažniu ir gaunama išmatuotoji Q vert ė, išreikšta 
ampervaland ėmis (Ah). Išmatuotoji srov ė integruojama pagal laik ą ir gaunama išmatuotoji Q vert ė, išreikšta 
ampervaland ėmis (Ah). Integravim ą galima atlikti srov ės matavimo sistemoje.  
2.2. Transporto priemon ės duomenys  
2.2.1. ĮEKS srov ę galima kitaip nustatyti naudojant transporto priemon ės duomenis. Norint naudoti š į matavimo metod ą, 
reikalinga galimyb ė iš bandomosios transporto priemon ės gauti toki ą informacij ą: 
a) integruota įkrovos balanso vert ė po paskutinio užvedimo, išreikšta Ah;  
b) integruota transporto priemon ės prietais ų duomen ų krovimo balanso vert ė, apskai čiuota naudojant ne mažesn į 
nei 5 Hz ėmini ų dažn į; 
c) krovimo balanso per OBD jungt į vert ė, kaip aprašyta standarte SAE J1962.  
2.2.2. Gamintojas patvirtinimo institucijai turi įrodyti transporto priemon ės prietais ų rodmen ų apie ĮEKS įkrovim ą ir 
iškrovim ą tikslum ą. 
Gamintojas gali sukurti ĮEKS steb ėsenos transporto priemoni ų šeim ą, kad įrodyt ų transporto priemon ės prietais ų 
rodmen ų apie ĮEKS įkrovim ą ir iškrovim ą teisingum ą. Duomen ų tikslumas įrodomas naudojant tipin ę transporto 
priemon ę.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/541
 
Galioja tokie šeimos kriterijai:  
a) identiški degimo procesai (t. y., kibirkštinis užvedimas, sl ėginis užvedimas, dvitaktis, keturtaktis);  
b) identiška įkrovimo ir (arba) rekuperacijos strategija ( ĮEKS programin ės įrangos duomen ų modulis);  
c) galimyb ė gauti transporto priemon ės prietais ų duomenis;  
d) identiškas įkrovos balansas, išmatuotas ĮEKS duomen ų moduliu;  
e) identiškas įkrovos transporto priemon ėje balanso imitavimas.  
3. ĮEKS energijos poky čiu pagr įsta koregavimo proced ūra 
3.1. ĮEKS srov ė pradedama matuoti prasidedant bandymui, o baigiama iškart po to, kai transporto priemon ė pabaigia 
vis ą važiavimo cikl ą. 
3.2. Elektros tiekimo sistemoje išmatuotas elektros energijos balansas Q naudojamas matuojant ĮEKS energijos kiekio 
skirtum ą ciklo pabaigoje, palyginus su ciklo pradžia. Elektros energijos balansas nustatomas visam taikomos 
transporto priemon ės klas ės WLTC.  
3.3. Atskiros Q  phase  vert ės registruojamos per ciklo fazes, kurias reikia nuvažiuoti pagal taikom ą transporto priemon ės 
klas ę. 
3.4. Per vis ą cikl ą išmetamo CO  2 mas ės koregavimas kaip koregavimo kriterijaus c funkcija  
3.4.1. Koregavimo kriterijaus c apskai čiavimas  
Koregavimo kriterijus c yra elektros energijos poky čio ΔE REESS,j  absoliu čios vert ės ir degal ų energijos santykis, kuris 
apskai čiuojamas pagal šias lygtis: 
c ¼ j ΔE REESS ;j 
E fuel j 
čia: 
c yra koregavimo kriterijus;  
ΔE REESS,j  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per laikotarp į j, nustatytas pagal šio pried ėlio 4.1 punkt ą, Wh;  
j yra (šiame punkte) visas taikytinas WLTP bandymo ciklas;  
E fuel yra degal ų energija pagal ši ą lygt į: 
E fuel ¼ 10 Ü HV Ü FC  nb Ü d 
čia: 
E fuel yra per taikom ą WLTP bandymo cikl ą sunaudot ų degal ų energin ė vert ė, Wh;  
HV yra šildymo vert ė pagal A6.App2/1 lentel ę, kWh/l;  
FC nb yra nesubalansuotos degal ų s ąnaudos 1 tipo bandyme, nekoreguotos pagal energijos balans ą, nustatytos 
pagal 7 papildomo priedo 6 dal į, kg/100 km;  
d yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikom ą WLTP bandymo cikl ą, km;  
10 perskai čiavimo į Wh koeficientas.LT L 175/542 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.4.2. Koregavimas atliekamas, jei ΔE REESS  yra neigiamas (atitinka ĮEKS iškrovim ą) ir pagal šio papildomo priedo 3.4.1 
punkt ą apskai čiuotas koregavimo kriterijus c yra didesnis už taikytin ą leidžiam ąjį nuokryp į pagal A6.App2/2 
lentel ę. 
3.4.3. Koregavimas neatliekamas ir naudojamos nekoreguotos vert ės, jei koregavimo kriterijus c, apskai čiuotas pagal šio 
papildomo priedo 3.4.1 punkt ą, yra mažesnis už taikytin ą leidžiam ąjį nuokryp į pagal A6.App2/2 lentel ę. 
3.4.4. Koregavimo galima netaikyti ir naudoti nekoreguotas vertes, jei:  
a) ΔE REESS  yra teigiamas (atitinka ĮEKS krovim ą) ir pagal šio papildomo priedo 3.4.1 punkt ą apskai čiuotas kore ­
gavimo kriterijus c yra didesnis už taikytin ą leidžiam ąjį nuokryp į pagal A6.App2/2 lentel ę; 
b) gamintojas gali matavimais patvirtinimo institucijai įrodyti, kad n ėra ryšio atitinkamai tarp ΔE REESS  ir išmetamo 
CO  2 mas ės bei tarp ΔE REESS  ir degal ų s ąnaud ų. 
A6.App2/1 lentel ė 
Degal ų energin ė vert ė 
Degalai  Benzinas  Dyzelinas  
Etanolio / biodyzelino kiekis, proc.  E10  E85  B7  
Šilumos vert ė (kWh/l)  8,64  6,41  9,79  
A6.App2/2 lentel ė 
RCB koregavimo kriterijai  
Ciklas  mažas + vidutinis)  mažas + vidutinis + didelis  mažas + vidutinis + didelis + 
labai didelis  
Koregavimo kriterijus c  0,015  0,01  0,005  
4. Koregavimo funkcijos taikymas  
4.1. Norint taikyti koregavimo funkcij ą, vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis ΔE REESS,j  laikotarpiu j skai čiuojamas pagal 
išmatuot ą srov ę ir vardin ę įtamp ą: 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
i¼1 ΔE REESS ;j;i 
čia: 
ΔE REESS,j,i  yra ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą laikotarp į j, Wh;  
taip pat:  
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3 600 Ü U REESS Ü Z t end 
t 0 IðtÞ j;i dt 
čia: 
U REESS  yra vardin ė ĮEKS įtampa, nustatyta pagal standart ą DIN EN 60050-482, V;  
I(t) j,i yra ĮEKS elektros srov ė i per aptariam ą laikotarp į j, nustatyta pagal šio pried ėlio 2 dal į, A; 
t 0 yra laikas aptariamo laikotarpio j pradžioje, s;  
t end yra laikas aptariamo laikotarpio j pabaigoje, s.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/543
 
i yra aptariamos ĮEKS indekso numeris;  
n yra bendras ĮEKS kiekis;  
j yra aptariamo laikotarpio indekso numeris, kai laikotarpis gali b ūti bet kokia taikomo ciklo faz ė, ciklo 
fazi ų junginys ir visas taikomas ciklas;  
1 
3 600  yra Ws perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
4.2. Išmetamo CO  2 mas ės (g/km) koregavimui naudojami degimo proceso savitieji  Willans  koeficientai iš A6.App2/3 
lentel ės. 
4.3. Koregavimas atliekamas ir taikomas visam ciklui ir atskirai kiekvienai ciklo fazei bei įtraukiamas į visas atitinkamas 
bandymo ataskaitas.  
4.4. Šiam specialiam skai čiavimui naudojamas fiksuotas elektros tiekimo sistemos alternatoriaus veiksmingumas:  
η alternator ¼ 0,67 elektros tiekimo sistemos ĮEKS alternatoriams  
4.5. Gaunamas išmetamo CO  2 mas ės skirtumas aptariamu laikotarpiu j d ėl IEKS krovimo alternatoriaus apkrovos 
savybi ų skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
ΔM CO2;j ¼ 0,0036 Ü ΔE REESS ;j Ü 1 
η alternator Ü Willans  factor Ü 1 
d j 
čia: 
ΔM CO2,j  yra gautas išmetamo CO  2 mas ės skirtumas laikotarpiu j, g/km;  
ΔE REESS,j  yra ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą laikotarp į j, apskai čiuotas pagal šio pried ėlio 4.1 
punkt ą, Wh;  
d j yra per aptariam ą laikotarp į j nuvažiuotas atstumas, km;  
j yra aptariamo laikotarpio indekso numeris, kai laikotarpis gali b ūti bet kokia taikomo ciklo faz ė, 
ciklo fazi ų junginys ir visas taikomas ciklas;  
0,0036 yra perskai čiavimo iš Wh į MJ koeficientas;  
η alternator  yra alternatoriaus veiksmingumas pagal šio pried ėlio 4.4. punkt ą; 
Willans  factor  yra degimo proceso savitasis  Willans  koeficientas, kaip nustatyta A6.App2/3 lentel ėje, gCO  2 /MJ;  
4.5.1. Kiekvienos faz ės ir viso ciklo CO  2 vert ės koreguojamos tokiu b ūdu: 
M CO2;p;3 ¼ M  CO2;p;1 Ä ΔM CO2;j 
M CO2;c;3 ¼ M  CO2;c;2 Ä ΔM CO2;j 
čia: 
ΔM CO2,j  yra rezultatas pagal šio papildomo priedo 4.5 punkt ą laikotarpiu j, g/km.LT L 175/544 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.6. Išmetamo CO  2 kiekio (g/km) koregavimui naudojami  Willans  koeficientai iš A6.App2/2 lentel ės. 
A6.App2/3 lentel ė 
Willans  koeficientai  
Be prip ūtimo  Su prip ūtimu  
Kibirkštinio uždegimo  Benzinas (E10)  l/MJ  0,0756  0,0803  
gCO  2 /MJ 174  184  
SslGD (G20)  m  3 /MJ 0,0719  0,0764  
gCO  2 /MJ 129  137  
SND  l/MJ  0,0950  0,101  
gCO  2 /MJ 155  164  
E85  l/MJ  0,102  0,108  
gCO  2 /MJ 169  179  
Slėginio uždegimo  Dyzelinas (B7)  l/MJ  0,0611  0,0611  
gCO  2 /MJ 161  161LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/545
 
6a papildomas priedas  
Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymas išmetamo CO  2 kiekiui nustatyti tipin ėmis regionin ės 
temperat ūros s ąlygomis  
1. Įvadas  
Šiame papildomame priede aprašoma papildoma aplinkos temperat ūros koregavimo bandymo (ATCT) proced ūra 
išmetamo CO  2 kiekiui nustatyti tipin ėmis regionin ėmis temperat ūros s ąlygomis.  
1.1. ICE transporto priemoni ų išmetamo CO  2 kiekis, NOVC-HEV ir OVC-HEV įkrovos palaikymo vert ė koreguojama 
pagal šio papildomo 14 priedo reikalavimus. CO  2 vert ės įkrovos naudojimo bandymui koreguoti nereikia. 
Elektrinei ridai joks koregavimas nereikalingas.  
2. Aplinkos temperat ūros koregavimo bandymo (ATCT) šeima  
2.1. Tai pa čiai ATCT šeimai gali priklausyti tik pagal visas šias savybes identiškos transporto priemon ės: 
a) galios pavaros architekt ūra (t. y., vidaus degimas, hibridas, kuro elementas arba elektra);  
b) degimo procesas (t. y., dviej ų arba keturi ų takt ų); 
c) cilindr ų skai čius ir išd ėstymas;  
d) degimo variklyje b ūdas (t. y., netiesioginis arba tiesioginis įpurškimas);  
e) aušinimo sistemos tipas (t. y., aušinama oru, vandeniu ar alyva);  
f) oro įsiurbimo b ūdas (t. y., be prip ūtimo arba su prip ūtimu);  
g) degalai, kuriems suprojektuotas variklis (t. y., benzinas, dyzelinas, GD, SND ir kt.);  
h) katalizatoriaus tipas (t. y., trij ų pakop ų, mažo NOx kiekio gaudykl ė, SEK, mažo NOx kiekio katalizatorius ar 
kt.); 
i) ar sumontuota kiet ųjų daleli ų gaudykl ė ir 
j) išmetam ųjų duj ų recirkuliacija (taikoma ar netaikoma, aušinama ar neaušinama).  
Be to, transporto priemon ės turi b ūti panašios pagal šias savybes:  
k) transporto priemoni ų variklio cilindr ų t ūris nuo mažiausios galios transporto priemon ės gali skirtis ne 
daugiau nei 30 proc. ir  
l) variklio skyriaus izoliacija turi b ūti panašaus tipo pagal medžiag ą, kiek į ir izoliacijos išd ėstym ą. Gamintojai 
patvirtinimo institucijai pateikia įrodymus (pvz., CAD br ėžinius), kad sumontuotos izoliacijos t ūris ir svoris 
atitinka ATCT išmatuotas tipin ės transporto priemon ės vertes su 10 proc. leidžiamuoju nuokrypiu.  
2.1.1. Jei sumontuoti aktyv ūs šilumos kaupikliai, tik šiuos reikalavimus atitinkan čias transporto priemones galima 
laikyti priklausan čiomis tai pa čiai ATCT šeimai:  
i) šilumin ė talpa, kuri ą apib ūdina sistemos entalpija, bandomosios transporto priemon ės entalpij ą viršija 0–10 
proc. ir  
ii) originalios įrangos gamintojas gali pateikti įrodym ą techninei tarnybai, kad šeimoje šilumos išskyrimo užve ­
dant varikl į laikas yra 0–10 proc. mažesnis nei bandomosios transporto priemon ės šilumos išskyrimo laikas.LT L 175/546 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.1.2. Tik šio papildomo priedo 3.9.4 punkto kriterijus atitinkan čias transporto priemones galima laikyti priklausan ­ 
čiomis tai pa čiai ATCT šeimai.  
3. ATCT proced ūra 
Atliekamas 6 papildomame priede nustatytas 1 tipo bandymas, išskyrus šio ATCT 6a papildomo priedo 3.1–3.9 
punktuose nustatytus reikalavimus.  
3.1. ATCT aplinkos s ąlygos  
3.1.1. Temperat ūra (T  reg ), kurioje transporto priemon ė stabilizuojama ir bandoma pagal ATCT, turi siekti 14 °C.  
3.1.2. Trumpiausia ATCT stabilizavimo trukm ė (t soak_ATCT  ) yra 9 valandos.  
3.2. Bandym ų kamera ir stabilizavimo zona  
3.2.1. Bandym ų kamera  
3.2.1.1. Bandymo kameros temperat ūros nustatymo taškas turi atitikti T  reg . Faktin ė temperat ūra turi b ūti ± 3 °C bandymo 
pradžioje ir ± 5 °C bandymo metu. Oro temperat ūra ir dr ėgnumas matuojami prie aušinimo ventiliatoriaus 
išleidimo angos ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
3.2.1.2. Bandymo kameros oro arba variklio įsiurbiamo oro specifinis dr ėgnis (H) turi b ūti toks:  
3,0 Ï H Ï 8,1 ðg H  2 O=kg sauso oroÞ 
3.2.1.3. Oro temperat ūra ir dr ėgnis matuojami prie transporto priemon ės aušinimo ventiliatoriaus išleidimo angos 1 Hz 
dažniu.  
3.2.2. Stabilizavimo zona  
3.2.2.1. Laikymo zonos temperat ūros nustatymo taškas turi b ūti T  reg , o faktin ė temperat ūros vert ė turi b ūti ± 3 °C ribose 
per 5 minu čių slank ųjį aritmetin į vidurk į ir neturi b ūti sistemingo nuokrypio nuo nustatyto taško. Temperat ūra 
matuojama nepertraukiamai ne mažesniu nei 1 Hz dažniu.  
3.2.2.2. Temperat ūros jutiklio vieta laikymo zonoje turi b ūti reprezentatyvi matuojant aplinkos temperat ūrą aplink 
transporto priemon ę, o patikr ą atlieka technin ė tarnyba.  
Jutiklis turi b ūti bent 10 cm atstumu nuo laikymo zonos sienos ir apsaugotas nuo tiesioginio oro srauto.  
Stabilizavimo zonos oro srauto prie transporto priemon ės s ąlygos turi atitikti pagal patalpos dyd į tipin į nat ū­
ralios konvekcijos sraut ą (nenaudoti priverstin ės konvekcijos).  
3.3. Bandomoji transporto priemon ė 
3.3.1. Bandomoji transporto priemon ė turi atstovauti šeimai, kuriai nustatomi ATCT duomenys (kaip aprašyta šio 
papildomo priedo 2.3 punkte).  
3.3.2. Iš ATCT šeimos parenkama interpoliacijos šeima su mažiausia variklio galia (žr. šio papildomo priedo 2 dal į) ir 
bandomoji transporto priemon ė turi atitikti šios šeimos „transporto priemon ės H“ konfig ūracij ą. 
3.3.3. Kai taikoma, iš ATCT šeimos atrenkama transporto priemon ė su mažiausia aktyvaus šilumos kaupiklio entalpija 
ir l ėčiausiu šilumos atidavimu iš aktyvaus šilumos kaupiklio.  
3.3.4. Bandomoji transporto priemon ė turi atitikti 6 papildomo priedo 1.2.3 punkte išsamiai apib ūdintus reikalavimus.  
3.4. Nustatymai  
3.4.1. Apkrovos kelyje ir stendo nustatymai turi b ūti tokie, kaip nurodyta 4 papildomame priede.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/547
 
Siekiant atsižvelgti į oro tankio prie 14 °C skirtum ą, palyginus su oro tankiu prie 20 °C, traukos stendas 
nustatomas taip, kaip nurodyta 4 papildomo priedo 7 ir 8 dalyse su tokia išimtimi, kad f  2_TReg  iš šios lygties 
naudojamas kaip tikslinis koeficientas C  t 
f 2_TReg ¼ f 2 Ü ðT ref þ 273Þ=ðT reg þ 273Þ 
čia: 
f 2 yra antros eil ės apkrovos kelyje koeficientas pamatin ėmis s ąlygomis, N/(km/h)  2 ; 
T ref yra apkrovos kelyje atskaitin ė temperat ūra, kaip nustatyta šio priedo 3.2.10 punkte, C;  
T reg yra regionin ė temperat ūra, kaip nustatyta šio priedo 3.1.1 punkte, C.  
Jei yra galiojantis 23 °C bandymo traukos stendo parametras, antros eil ės traukos stendo koeficientas C  d pritai ­
komas pagal ši ą lygt į: 
C d_Treg ¼ C d þ ðf 2_TReg Ä f 2 Þ 
3.5. Kondicionavimas prieš bandym ą 
3.5.1. Transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš bandym ą, kaip aprašyta 6 papildomo priedo 1.2.6 
punkte. Gamintojo prašymu kondicionavimas prieš bandym ą gali b ūti atliekamas esant T  reg . 
3.6. Stabilizavimo proced ūra 
3.6.1. Po kondicionavimo prieš bandym ą ir prieš bandymus transporto priemon ės laikomos stabilizavimo zonoje su šio 
papildomo priedo 3.2.2 punkte aprašytomis aplinkos s ąlygomis.  
3.6.2. Perk ėlimas iš kondicionavimo į stabilizavimo zon ą turi vykti kiek įmanoma grei čiau ir ne ilgiau nei 10 minu čių. 
3.6.3. Transporto priemon ė tada stabilizavimo zonoje stabilizuojama tiek, kad laikas nuo kondicionavimo prieš 
bandym ą bandymo pabaigos iki ATCT bandymo pradžios b ūtų lygus t  soak_ATCT  su papildomu 15 minu čių 
leidžiamuoju nuokrypiu. Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą, t soak_ATCT  gali b ūti 
prat ęstas iki 120 minu čių. Tokiu atveju prat ęsimas naudojamas šio papildomo priedo 3.9 punkte nustatytam 
atv ėsinimui.  
3.6.4. Stabilizavimas atliekamas nenaudojant aušinimo ventiliatoriaus ir visos k ėbulo dalys išd ėstytos taip, kaip įprasto 
stov ėjimo metu. Turi b ūti užregistruotas laikas nuo kondicionavimo prieš bandym ą pabaigos iki ATCT bandymo 
pradžios.  
3.6.5. Perk ėlimas iš stabilizavimo zonos į bandym ų kamer ą turi vykti kiek įmanoma grei čiau. Transporto priemon ės 
negalima ilgiau nei 10 minu čių laikyti kitoje nei T  reg temperat ūroje.  
3.6.6. Jei ši bandomoji transporto priemon ė naudojama kaip etalonin ė ATCT šeimos transporto priemon ė, atliekamas 
papildomas stabilizavimas 23 °C temperat ūroje, kaip nustatyta 3.9 punkte.  
3.7. ATCT bandymas  
3.7.1. Bandymo ciklas turi b ūti šiai transporto priemoni ų klasei taikomas WLTC, nustatytas 1 papildomame priede.  
3.7.2. Turi b ūti atliekamos išmetam ųjų teršal ų bandymo proced ūros, kaip nustatyta 6 papildomame priede, su tokia 
išimtimi, kad bandymo kameros aplinkos s ąlygos turi b ūti tokios, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 3.2.1 
punkte.LT L 175/548 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.8. Skai čiavimas ir įforminimas dokumentais  
3.8.1. Šeimos koregavimo koeficientas  FCF  skai čiuojamas tokiu b ūdu: 
FCF ¼ M  CO2;Treg=M CO2,23°  
čia: 
M CO2,23°  yra per vis ą 1 tipo bandymo WLTC cikl ą transporto priemon ės H išmetamo CO  2 mas ė esant 23 °C 
temperat ūrai, po 7 papildomo priedo A7/1 lentel ės 3 etapo ir be jokio tolesnio koregavimo, g/km;  
M CO2,Treg  yra per vis ą 1 tipo bandymo WLTC cikl ą transporto priemon ės H išmetamo CO  2 mas ė esant 
regioninei temperat ūrai, po 7 papildomo priedo A7/1 lentel ės 3 etapo ir be jokio tolesnio kore ­
gavimo, g/km.  
FCF įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
3.8.2. CO  2 vert ės kiekvienai ATCT šeimos transporto priemonei (kaip nustatyta šio papildomo priedo 3 dalyje) 
skai čiuojamos pagal šias lygtis:  
M CO2;c;5 ¼ M  CO2;c;4 Ü FCF  
M CO2;p;5 ¼ M  CO2;p;4 Ü FCF  
čia: 
M CO2,c,4  yra M  CO2,p,4  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo CO  2 mas ė, gauta ankstesniame 
skai čiavimo etape, g/km;  
M CO2,c,5  ir M  CO2,p,5  yra per vis ą WLTC (c) ir ciklo fazes (p) išmetamo CO  2 mas ė, įskaitant ATCT koregavim ą, 
kuri ą reikia naudoti visiems b ūsimiems koregavimams arba skai čiavimams g/km.  
3.9. Ataušinimo nuostatos  
3.9.1. Bandomosios transporto priemon ės, kuri naudojama kaip etalonin ė ATCT šeimos transporto priemon ė, ir vis ų 
ATCT šeimoje esan čių interpoliacijos šeim ų transporto priemoni ų H variklio aušalo galutin ė temperat ūra matuo ­
jama nuvažiavus atitinkam ą 1 tipo bandymo atstum ą 23 °C temperat ūroje ir atlikus t  soak_ATCT  trukm ės stabili ­
zavim ą 23 °C temperat ūroje su papildomu15 minu čių leidžiamuoju nuokrypiu.  
3.9.1.1. Jei atitinkamame ATCT bandyme buvo prat ęsta t  soak_ATCT  , taikoma tokia pat stabilizavimo trukm ė su papildomu 
15 minu čių leidžiamuoju nuokrypiu.  
3.9.2. Ataušinimo proced ūra atliekama kuo grei čiau po 1 tipo bandymo pabaigos su ne ilgesniu nei 10 minu čių 
atid ėjimu. Išmatuota stabilizavimo trukm ė yra laikas tarp galutin ės temperat ūros matavimo ir 1 tipo bandymo 
23 °C temperat ūroje pabaigos ir ji įtraukiama į visus atitinkamus bandymo dokumentus.  
3.9.3. Vidutin ė stabilizavimo zonos 3 paskutini ų laikymo proceso valand ų temperat ūra atimama iš išmatuotos galutin ės 
variklio aušalo temperat ūros 3.9.1 punkte nustatytos laikymo trukm ės pabaigoje. Tai įvardijama kaip Δ T_ATCT  . 
3.9.4. Jei gautas Δ T_ATCT  nepatenka į etalonin ės transporto priemon ės interval ą nuo – 2 iki + 4 °C, ši interpoliacijos 
šeima nelaikoma tos pa čios ATCT šeimos dalimi.  
3.9.5. Visoms ATCT šeimos transporto priemon ėms aušalas matuojamas toje pa čioje aušinimo sistemos vietoje. Vieta 
turi b ūti kuo ar čiau variklio, kad aušalo temperat ūra kuo geriau atitikt ų variklio temperat ūrą. 
3.9.6. Stabilizavimo zon ų temperat ūros matavimas atliekamas taip, kaip nustatyta šio papildomo priedo 3.2.2.2 punkte.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/549
 
7 papildomas priedas  
Skai čiavimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Ypatingai su hibridin ėmis, tik elektra varomomis ir susl ėgto vandenilio kuro elementu varomomis trans ­
porto priemon ėmis susij ę skai čiavimai aprašyti 8 papildomame priede.  
Rezultat ų skai čiavimo etapais tvarka aprašyta 8 papildomo priedo 4 dalyje.  
1.2. Šiame papildomame priede aprašyti skai čiavimai naudojami transporto priemon ėms su vidaus degimo 
varikliu.  
1.3. Bandymo rezultat ų apvalinimas  
1.3.1. Tarpiniai skai čiavim ų rezultatai neapvalinami.  
1.3.2. Galutinis išmetal ų kriterijaus rezultatas suapvalinamas iki taikomame išmetam ųjų teršal ų standarte nuro ­
dyto į dešin ę nuo dešimtainio skai čiaus kablelio esan čių skaitmen ų skai čiaus ir vieno papildomo reikšminio 
skai čiaus.  
1.3.3. NO  x koregavimo koeficientas KH apvalinamas iki dviej ų skai čių po kablelio.  
1.3.4. Skiedimo koeficientas DF apvalinamas iki dviej ų skai čių po kablelio.  
1.3.5. Su standartais nesusijusiai informacijai taikomas gera inžinerija pagr įstas įvertinimas.  
1.3.6. CO  2 ir degal ų s ąnaud ų rezultat ų apvalinimas aprašytas šio papildomo priedo 1.4 punkte.  
1.4. Transporto priemoni ų su vidaus degimo varikliais galutini ų rezultat ų skai čiavimo etapais tvarka  
Rezultatai skai čiuojami A7/1 lentel ėje nurodyta tvarka. Registruojami visi grafos „Išvesties duomenys“ 
taikytini rezultatai. Stulpelis „Procesas“ apib ūdina skai čiavimams taikomas dokumento dalis arba pateikiami 
papildomi skai čiavimai.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
c užbaigtas taikomas ciklas;  
p kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
i visi taikytini išmetam ųjų teršal ų komponent ų kriterijai be CO  2 ; 
CO  2 išmetamas CO  2 . 
A7/1 lentel ė 
Galutini ų bandymo rezultat ų apskai čiavimo proced ūra 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo 
Nr. 
6 priedas  Neapdoroti 
bandymo rezultatai  Išmetam ųjų teršal ų mas ė 
7 papildomo priedo 3–3.2.2 punktai 
imtinai  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  1LT L 175/550 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo 
Nr. 
1 išvesties 
etapas  M i,p,1 , g/km; 
M CO2,p,1  , g/km.  Jungtini ų ciklo ver čių skai čiavimas: 
M i;c;2 ¼ P  
p M i;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;c;2 ¼ P  
p M CO2;p;1 Ü d p P  
p d p 
čia: 
M i/CO2,c,2  yra išmetam ųjų teršal ų 
rezultatai visame cikle; 
d p yra ciklo fazi ų metu nuvažiuoti 
atstumai, p.  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  2 
1 ir 2 išves ­
ties etapai  M CO2,p,1  , g/km; 
M CO2,c,2  , g/km.  RCB koregavimas 
6 papildomo priedo 2 pried ėlis M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  3 
Išvesties 
duomenys 2 
ir 3 etapai  M i,c,2 , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km.  Išmetam ųjų teršal ų bandymo proce ­
dūra, taikoma visoms transporto 
priemon ėms su periodiškai regene ­
ruojama sistema, K  i . 
6 papildomo priedo 1 pried ėlis 
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
arba  
M i;c;4 ¼ K i Ü M i;c;2 
taip pat  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 
arba  
M CO2;c;4 ¼ K CO2 Ü M CO2;c;3 Papil ­
domas poslinkis arba dauginamasis 
koeficientas, naudojamas pagal Ki 
nustatym ą. 
Jei K  i netaikomas:  
M i;c;4 ¼ M  i;c;2 
M CO2;c;4 ¼ M  CO2;c;3 M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  4a 
3 ir 4a išves ­
ties etapai  M CO2,p,3  , g/km; 
M CO2,c,3  , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km.  Jei taikomas K  i , sulyginkite CO  2 faz ės 
vertes su jungtine ciklo verte: 
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 Ü AF  Ki 
kiekvienai ciklo fazei p; 
čia: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Jei K  i netaikomas:  
M CO2;p;4 ¼ M  CO2;p;3 M CO2,p,4  , g/km.  4bLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/551
 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo 
Nr. 
4 išvesties 
etapas  M i,c,4 , g/km; 
M CO2,c,4  , g/km; 
M CO2,p,4  , g/km.  ATCT koregavimas pagal 6a papil ­
domo priedo 3.8.2 punkt ą. 
Pagal VII pried ą apskai čiuoti ir išme ­
tal ų kriterij ų vert ėms taikomi nusid ė­
vėjimo koeficientai  M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  5 
„atskir ­
o 
bandy ­
mo 
rezul ­
tatas“  
5 išvesties 
etapas  Kiekvienam bandy ­
mui: 
M i,c,5 , g/km; 
M CO2,c,5  , g/km; 
M CO2,p,5  , g/km.  Bandym ų ir deklaruotos vert ės vidur ­
kinimas 
6 papildomo priedo 1.1.2 – 1.1.2.3 
punktai imtinai  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  6 
6 išvesties 
etapas  M CO2,c,6  , g/km; 
M CO2,p,6  , g/km. 
M CO2,c,declared  , g/km.  Faz ės ver čių išlyginimas. 
6 papildomo priedo 1.1.2.4 punktas 
taip pat:  
M CO2;c;7 ¼ M  CO2;c;declared  M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  7 
6 ir 7 išves ­
ties etapai  M i,c,6 , g/km; 
M CO2,c,7  , g/km; 
M CO2,p,7  , g/km.  Degal ų s ąnaud ų skai čiavimas 
7 papildomo priedo 6 dalis 
Degal ų s ąnaudos atskirai skai čiuo ­
jamos taikomam ciklui ir jo faz ėms. 
Šiuo tikslu: 
a) naudojamos taikomos faz ės arba 
ciklo CO  2 vert ės; 
b) naudojami viso ciklo išmetal ų 
kriterijai. 
taip pat:  
M i;c;8 ¼ M  i;c;6 
M CO2;c;8 ¼ M  CO2;c;7 
M CO2;p;8 ¼ M  CO2;p;7 FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km; 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km.  8 
„ban ­
domo ­
sios 
trans ­
porto 
prie ­
mon ės 
1 tipo 
bandy ­
mo 
rezul ­
tatas“  
8 etapas  Kiekvienai iš bando ­
m ųjų transporto 
priemoni ų H ir L: 
M i,c,8 , g/km; 
M CO2,c,8  , g/km; 
M CO2,p,8  , g/km; 
FC c,8 , l/100 km; 
FC p,8 , l/100 km.  Jei greta bandomosios transporto 
priemon ės H buvo papildomai 
bandoma bandomoji transporto prie ­
mon ė L, gauta išmetal ų kriterijaus 
vert ė turi b ūti didesnioji iš dviej ų 
ver čių ir vadinama M  i,c . 
Bendro išmetam ųjų teršal ų 
THC+NOx kiekio atveju naudojama 
didžiausia sumos vert ė, susijusi su 
VH arba VL. 
Kitu atveju, jei jokia transporto prie ­
mon ė L nebuvo bandy ­
ta,M i;c ¼ M  i;c;8 
Dėl CO  2 ir FC naudojamos 8 etape 
gautos vert ės ir CO  2 vert ės apvali ­
namos iki dviej ų skai čių po kablelio, 
o FC vert ės apvalinamos iki trij ų 
skai čių po kablelio.  M i,c , g/km; 
M CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
mon ė L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  9 
„inter ­
polia ­
cijos 
šeimos 
rezul ­
tatas“ 
Galu ­
tinis 
išme ­
tal ų 
krite ­
rij ų 
rezul ­
tatasLT L 175/552 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo 
Nr. 
9 etapas  M  CO2,c,H  , g/km; 
M CO2,p,H  , g/km; 
FC c,H , l/100 km; 
FC p,H , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
mon ė L: 
M CO2,c,L  , g/km; 
M CO2,p,L  , g/km; 
FC c,L , l/100 km; 
FC p,L , l/100 km.  Degal ų s ąnaud ų ir CO  2 skai čiavimas 
atskiroms CO  2 interpoliacijos šeimos 
transporto priemon ėms. 
7 papildomo priedo 3.2.3 punktas 
Išmetamo CO  2 kiekis išreiškiamas 
gramais kilometrui (g/km) ir apvali ­
namas iki artimiausio sveikojo skai ­ 
čiaus; 
FC vert ės apvalinamos iki vieno skai ­ 
čiaus po kablelio ir išreiškiamos 
l/100 km.  M CO2,c,ind  g/km; 
M CO2,p,ind  , g/km; 
FC c,ind l/100 km; 
FC c,ind l/100 km;  10 
„atskir ­
os 
trans ­
porto 
prie ­
mon ės 
rezul ­
tatas“ 
Galu ­
tinis 
CO  2 ir 
FC 
rezul ­
tatas  
2. Praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūrio nustatymas  
2.1. T ūrio skai čiavimas kintamo skiedimo įtaisui, galin čiam veikti su pastoviu arba kintan čiu srautu  
2.1.1. T ūrinis srautas matuojamas nepertraukiamai. Bendras t ūris matuojamas viso bandymo metu.  
2.2. T ūrio skai čiavimas kintamo skiedimo įtaisui su t ūriniu siurbliu  
2.2.1. T ūris skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
V ¼ V 0 Ü N 
čia: 
V yra praskiest ų duj ų tūris litrais per bandym ą (iki koregavimo);  
V 0 yra t ūrinio siurblio tiekiam ų duj ų tūris bandymo s ąlygomis litrais per vien ą siurblio s ūkį; 
N yra s ūkių skai čius per bandym ą. 
2.2.1.1. T ūrio koregavimas pagal standartines s ąlygas  
Praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūris V koreguojamas pagal pamatines s ąlygas naudojant ši ą lygt į: 
V mix ¼ V Ü K 1 Ü Í P B Ä P 1 
T p Î 
čia: 
K 1 ¼ 273,15ðKÞ 
101,325ðkPaÞ ¼ 2,6961  
P B yra bandymo patalpos barometrinis sl ėgis, kPa;  
P 1 yra vakuumas t ūrinio siurblio įleidimo angoje aplinkos barometrinio sl ėgio atžvilgiu, kPa;  
T p yra į t ūrin į siurbl į bandymo metu atkeliaujan čių praskiest ų išmetam ųjų duj ų vidutin ė aritmetin ė 
temperat ūra, kelvinais (K).LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/553
 
3. Išmetam ųjų teršal ų mas ė 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
3.1.1. Nenumatant sp ūdos poveikio, visas variklio įsiurbimo, degimo ir išmetimo procese dalyvaujan čias dujas 
galima laikyti idealiomis pagal Avogardo hipotez ę. 
3.1.2. Dujini ų jungini ų, kuriuos transporto priemon ė išskiria bandymo metu, mas ė M nustatoma pagal aptariam ų 
duj ų tūrin ės koncentracijos ir praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūrio rezultat ą, tinkamai žvelgiant į šias tankio 
vertes pamatin ėmis s ąlygomis 273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa:  
anglies monoksidas (CO)  ρ ¼ 1,25g =l 
anglies dioksidas (CO  2 ) ρ ¼ 1,964g =l 
Angliavandeniliai:  
benzinui (E10) (C  1 H 1.93 O 0.033  ) ρ ¼ 0,646g =l 
dyzelinui (B7) (C  1 H 1.86 O 0.007  ) ρ ¼ 0,625g =l 
SND (C  1 H 2.525  ) ρ ¼ 0,649g =l 
GD / biometanui (CH  4 ) ρ ¼ 0,716g =l 
etanoliui (E85) (C  1 H 2.74 O 0.385  ) ρ ¼ 0,934g =l 
azoto oksidai (NO  x ) ρ ¼ 2,05g =l 
NMHC mas ės skai čiavimui naudojamas tankis turi atitikti bendro angliavandenili ų kiekio tank į 273,15 K 
(0 °C) ir 101,325 kPa s ąlygomis bei priklauso nuo degal ų tipo. Propano mas ės skai čiavimui naudojamas 
tankis (žr. 5 papildomo priedo 3.5 punkt ą) yra 1,967 g/l pamatin ėmis s ąlygomis.  
Jei degal ų tipas nepamin ėtas šioje dalyje, ši ų degal ų tankis apskai čiuojamas pagal šio papildomo priedo 
3.1.3 punkte pateikt ą formul ę. 
3.1.3. Viso angliavandenili ų tankio kiekvienai etalonini ų degal ų rūšiai su vidutine C  X H Y O Z sud ėtimi skai čiavimo 
bendra lygtis tokia:  
ρ THC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
V M 
čia: 
ρ THC yra vis ų angliavandenili ų ir metano neturin čių angliavandenili ų tankis, g/l;  
MW  C yra anglies molin ė mas ė (12,011 g/mol);  
MW  H yra vandenilio molin ė mas ė (1,008 g/mol);  
MW  O yra deguonies molin ė mas ė (15,999 g/mol);  
V M yra ideali ų duj ų molinis t ūris prie 273,15 K (0° C) ir 101,325 kPa (22,413 l/mol);  
H/C yra vandenilio ir anglies santykis specifiniams degalams C  X H Y O Z ; 
H/C yra deguonies ir anglies santykis specifiniams degalams C  X H Y O Z .LT L 175/554 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2. Išmetam ųjų teršal ų mas ės skai čiavimas  
3.2.1. Išmetam ųjų dujini ų jungini ų mas ė ciklo faz ėje skai čiuojama pagal šias lygtis: 
M i;phase ¼ V mix;phase Ü ρ i Ü KH  phase Ü C i;phase Ü 10 Ä6 
d phase  
čia: 
M i yra išmetamo junginio i mas ė per bandym ą arba faz ę, g/km;  
V mix yra praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūris per bandym ą arba faz ę, išreikštas litrais per bandym ą / faz ę ir 
koreguotas pagal pamatines s ąlygas (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
ρ i yra junginio i tankis gramais litrui esant atskaitinei temperat ūrai ir sl ėgiui (273,15 K (0 °C) ir 
101,325 kPa);  
KH yra dr ėgnio koregavimo koeficientas, taikomas tik išmetam ųjų azoto oksid ų NO  2 ir NO  x masei per 
bandym ą arba faz ę; 
C i yra junginio i koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose per bandym ą arba faz ę, išreikšta 
ppm ir koreguota atsižvelgiant į skiedimo ore esant į junginio i kiek į; 
d yra per taikytin ą WLTC nuvažiuotas atstumas, km;  
n taikytino WLTC fazi ų skai čius. 
3.2.1.1. Dujini ų jungini ų praskiestose išmetamosiose dujose koncentracija koreguojama pagal dujini ų jungini ų kiek į 
skiedimo ore, naudojant ši ą lygt į: 
C i ¼ C e Ä C d Ü Í 
1 Ä 1 
DF Î 
čia: 
C i yra dujinio junginio i koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, koreguota atsižvelgiant į 
skiedimo ore esant į dujinio junginio i kiek į, ppm;  
C e yra išmatuota dujinio junginio i koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm;  
C d yra dujinio junginio i koncentracija skiedimo ore, ppm;  
DF yra skiedimo koeficientas.  
3.2.1.1.1. Skiedimo koeficientas DF skai čiuojamas aptariamiems degalams naudojant toki ą lygt į: 
DF ¼ 13:4 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 benzinui (E10)  
DF ¼ 13:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 dyzelinui (B7)  
DF ¼ 11:9 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 SND  
DF ¼ 9:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 GD/biometanui  
DF ¼ 12:5 
C CO2 þðC HC þC CO ÞÜ10 Ä4 etanoliui (E85)  
DF ¼ 35:03 
C H2O ÄC H2OÄDA þC H2 Ü10 Ä4 vandeniliuiLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/555
 
Vandenilio formul ės atveju:  
C H2O yra H  2 O koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, esan čiose ėmini ų maiše, išreikšta 
tūrio procentais;  
C H2O-DA  yra H  2 O koncentracija skiedimo ore, išreikšta t ūrio procentais;  
C H2 yra H  2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, esan čiose ėmini ų maiše, ppm.  
Jei degal ų tipas nepamin ėtas šioje dalyje, ši ų degal ų DF apskai čiuojamas pagal šio papildomo priedo 
3.2.1.1.2 punkte pateiktas lygtis.  
Jei gamintojas naudoja kelias fazes apimant į DF, jis DF apskai čiuoja naudodamas atitinkam ų fazi ų vidutin ę 
dujini ų jungini ų koncentracij ą. 
Dujinio junginio vidutin ė koncentracija skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
C i ¼ P  n 
phase¼1 ðC i;phase Ü V mix;phase Þ P  n 
phase¼1 V mix;phase  
čia: 
C i yra dujinio junginio vidutin ė koncentracija;  
C i,phase  yra kiekvienos faz ės koncentracija;  
V mix,phase  yra atitinkamos faz ės V  mix ; 
3.2.1.1.2. Skiedimo koeficiento DF kiekvienai etalonini ų degal ų rūšiai su vidutine aritmetine C  x H y O z sud ėtimi skai ­ 
čiavimo bendra lygtis tokia: 
DF ¼ X 
C CO2 þ ðC HC þ C CO Þ Ü 10 Ä4 
čia: 
X ¼ 100 Ü x 
x þ y 
2 þ 3,76ðx þ y 
4 Ä z 
2 Þ 
C CO2 yra CO  2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, esan čiose ėmini ų maiše, išreikšta t ūrio 
procentais;  
C HC yra HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, esan čiose ėmini ų maiše, išreikšta anglies 
ekvivalento ppm;  
C CO yra CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, esan čiose ėmini ų maiše, ppm.  
3.2.1.1.3. Metano matavimas  
3.2.1.1.3.1. Metano matavimui su GC-FID, NMHC apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
C NMHC ¼ C THC Ä ðRf CH4 Ü C CH4 Þ 
čia: 
C NMHC  koreguota NMHC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, išreikšta anglies ekvivalento 
ppm;LT L 175/556 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
C THC yra THC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose (anglies ekvivalento ppm), koreguota 
atsižvelgiant į skiedimo ore esant į THC kiek į; 
C CH4 yra C  CH4 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose (anglies ekvivalento ppm), koreguota 
atsižvelgiant į skiedimo ore esant į CH  4 kiek į; 
Rf CH4 yra FID atsako į metan ą koeficientas, kaip apibr ėžta 5 papildomo priedo 5.4.3.2 punkte.  
3.2.1.1.3.2. Matuojant metano kiek į su NMC-FID, NMHC apskai čiavimas priklauso nuo kalibravimo duj ų / metodo 
nulio nustatymo / kalibravimo reguliavimo.  
THC matavimui naudojamas FID (be NMC) kalibruojamas įprastu b ūdu, naudojant propan ą / or ą. 
Kalibruojant FID, kuriuose yra NMC, leidžiama naudoti šiuos metodus:  
a) iš propano / oro sudarytos kalibravimo dujos neteka per NMC;  
b) iš metano / oro sudarytos kalibravimo dujos teka per NMC.  
Primygtinai rekomenduojama metano FID kalibruoti naudojant metan ą / or ą, kuris teka per NMC.  
a atveju CH  4 ir NMHC koncentracija skai čiuojama pagal šias lygtis: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ 
E E Ä E M 
Jei r  h < 1,05, jo galima nenaudoti pirmiau pateiktoje lygtyje d ėl C  CH4 . 
b atveju CH  4 ir NMHC koncentracija skai čiuojama pagal šias lygtis: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E E Þ 
r h Ü ðE E Ä E M Þ 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ü ð1 Ä E M Þ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h Ü ð1 Ä E M Þ 
E E Ä E M 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai duj ų ėmini ų srautas teka per NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai duj ų ėmini ų srautas teka ne per NMC, ppm C;  
r h yra metano atsako koeficientas, kaip nustatyta 5 papildomo priedo 5.4.3.2 punkte;  
E M yra veiksmingumas pagal metan ą, kaip nustatyta šio papildomo priedo 3.2.1.1.3.3.1 
punkte;  
E E yra veiksmingumas pagal etan ą, kaip nustatyta šio papildomo priedo 3.2.1.1.3.3.2 punkte.  
Jei r  h < 1,05, jo galima nenaudoti b atvejo lygtyse d ėl C  CH4 ir C  NMHC  .LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/557
 
3.2.1.1.3.3. Angliavandenili ų be metano skyriklio (NMC) konversijos veiksmingumas  
NMC naudojamas angliavandeniliams be metano išskirti iš duj ų ėmini ų, oksiduojant visus angliavandenilius, 
išskyrus metan ą. Geriausia, kai metano konversija lygi 0 proc., o vis ų kit ų angliavandenili ų, kuriems 
atstovauja etanas – 100 proc. Norint tiksliai išmatuoti NMHC, nustatomos dvi veiksmingumo vert ės, kurios 
taikomos skai čiuojant išmetam ą NMHC teršal ų kiek į. 
3.2.1.1.3.3.1. Metano konversijos veiksmingumas, E  M 
Metano / oro kalibravimo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir aplenkiant NMC ir registruojamos dvi 
koncentracijos vert ės. Veiksmingumas nustatomas pagal ši ą lygt į: 
E M ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 leidžiamas per NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai CH  4 leidžiamas ne per NMC, ppm C.  
3.2.1.1.3.3.2. Etano konversijos veiksmingumas, E  E 
Etano / oro kalibravimo dujos nukreipiamos į FID per NMC ir aplenkiant NMC ir registruojamos dvi 
koncentracijos vert ės. Veiksmingumas nustatomas pagal ši ą lygt į: 
E E ¼ 1 Ä C HCðw=NMCÞ 
C HCðw=oNMCÞ 
čia: 
C HC(w/NMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 leidžiamas per NMC, ppm C;  
C HC(w/oNMC)  yra HC koncentracija, kai C  2 H 6 leidžiamas ne per NMC, ppm C.  
Jei NMC etano konversijos veiksmingumas yra 0,98 ar daugiau, E  E prilyginimas vienetui visiems tolesniems 
skai čiavimams.  
3.2.1.1.3.4. Jei metano FID kalibruotas per atskyrikl į, E M lygus 0.  
C H4 skai čiavimo lygtis šio papildomo priedo 3.2.1.1.3.2 punkte (b atvejis) atrodo taip: 
C CH4 ¼ C HCðw=NMCÞ 
C NMHC  skai čiavimo lygtis šio papildomo priedo 3.2.1.1.3.2 punkte (b atvejis) atrodo taip: 
C NMHC ¼ C HCðw=oNMCÞ Ä C HCðw=NMCÞ Ü r h 
NMHC mas ės skai čiavimui naudojamas tankis turi atitikti bendro angliavandenili ų kiekio tank į 273,15 K 
(0 °C) ir 101,325 kPa s ąlygomis bei priklauso nuo degal ų tipo.  
3.2.1.1.4. Pagal sraut ą pakoreguotos vidutin ės aritmetin ės koncentracijos skai čiavimas  
Šis skai čiavimo metodas taikomas tik CVS sistemoms be šilumokai čio arba CVS sistemoms su šilumokai čiu, 
kuris neatitinka 5 papildomo priedo 3.3.5.1 punkto nuostat ų.LT L 175/558 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Jei CVS srauto sparta qvcvs bandymo metu kinta daugiau nei ±3 proc., palyginti su vidutine aritmetine 
srauto sparta, visiems pastovaus skiedimo matavimams, įskaitant PN, taikomas pagal sraut ą pakoreguotas 
aritmetinis vidurkis: 
C e ¼ P  n 
i¼1 qvcvsðiÞ Ü Δt Ü CðiÞ 
V 
čia: 
C e yra pagal sraut ą pakoreguota vidutin ė aritmetin ė koncentracija;  
qvcvs(i) yra CVS srauto sparta laiko momentu  t ¼ i Ü Δt, m  3 /min;  
C(i) yra koncentracija laiko momentu  t ¼ i Ü Δt, ppm;  
Δt ėmini ų ėmimo intervalas, s;  
V visas CVS t ūris, m  3 
3.2.1.2. NO  x dr ėgnio korekcijos veiksnio apskai čiavimas  
Siekiant koreguoti dr ėgnio poveik į azoto oksid ų rezultatams, atliekami šie skai čiavimai: 
KH ¼ 1 
1 Ä 0,0329 Ü ðH Ä 10,71Þ 
čia: 
H ¼ 6,211 Ü R a Ü P d 
P B Ä P d Ü R a Ü 10 Ä2 
taip pat:  
H yra specifinis dr ėgnis, vandens gar ų gramai sauso oro kilogramui;  
R a yra aplinkos oro santykinis dr ėgnis, procentais;  
P d yra so čiųjų gar ų sl ėgis aplinkos temperat ūroje, kPa;  
P B yra atmosferos sl ėgis patalpoje, kPa.  
KH veiksnys skai čiuojamas kiekvienai bandymo ciklo fazei.  
Aplinkos temperat ūra ir santykinis dr ėgnis apibr ėžiami kaip kiekvienos faz ės metu nepertraukiamai 
matuot ų ver čių vidurkis.  
3.2.2. Išmetam ų HC mas ės apskai čiavimas sl ėginio uždegimo varikli ų atveju  
3.2.2.1. Norint apskai čiuoti sl ėginio uždegimo varikli ų išmetam ų HC mas ę, vidutin ė aritmetin ė HC koncentracija 
apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
C e ¼ R t 2 
t 1 C HC dt 
t 2 Ä t 1LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/559
 
čia: 
R t 2 
t 1 C HC dt šildomo FID registravimo per bandym ą (t 1 – t  2 ) integralas;  
C e HC koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, išreikšta C  i ppm, visose susi ­
jusiose lygtyse pakei čiama C  HC . 
3.2.2.1.1. HC koncentracija skiedimo ore nustatoma iš skiedimo oro maiš ų. Koregavimas atliekamas pagal šio 
papildomo priedo 3.2.1.1 punkt ą. 
3.2.3. Degal ų s ąnaud ų ir CO  2 skai čiavimas atskiroms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms 
3.2.3.1. Degal ų s ąnaudos ir išmetamo CO  2 mas ė nenaudojant interpoliacijos metodo  
CO  2 vert ė, kaip apskai čiuota šio papildomo priedo 3.2.1 punkte, ir degal ų sąnaudos, kaip apskai čiuota šio 
papildomo priedo 6 dalyje, priskiriamos visoms atskiroms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms ir 
interpoliacijos metodas netaikomas.  
3.2.3.2. Degal ų s ąnaudos ir išmetamo CO  2 mas ė naudojant interpoliacijos metod ą 
Išmetamo CO  2 mas ę ir degal ų s ąnaudas kiekvienai atskirai interpoliacijos šeimos transporto priemonei 
galima apskai čiuoti pagal šio papildomo priedo 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 punktuose apibr ėžtą interpoliacijos 
metod ą. 
3.2.3.2.1. Bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H degal ų s ąnaudos ir išmetamo CO  2 kiekis  
Tolimesniems skai čiavimams naudojamos bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H išmetamo CO  2 mas ė 
M CO  2 ÄL , ir M  CO  2 ÄH ir jo faz ės p M  CO  2 ÄL;p ir M  CO2ÄH;p paimamos iš A7/1 lentel ės 9 etapo.  
Degal ų s ąnaud ų vert ės taip pat paimtos iš A7/1 lentel ės 9 etapo ir vadinamos FC  L,p ir FC  H,p . 
3.2.3.2.2. Apkrovos kelyje apskai čiavimas atskirai transporto priemonei  
3.2.3.2.2.1. Atskiros transporto priemon ės mas ė 
Transporto priemoni ų H ir L bandymo mas ė naudojama interpoliacijos metodo įvesties duomenims.  
TM  ind (kg) yra transporto priemon ės atskira bandymo mas ė pagal šio priedo 3.2.25 punkt ą. 
Jei tokia pati bandymo mas ė naudojama bandomosioms transporto priemon ėms L ir H, interpoliacijos 
metode TM  ind vert ė prilyginama bandomosios transporto priemon ės H masei.  
3.2.3.2.2.2. Atskiros transporto priemon ės ried ėjimo varža  
Padang ų, parinkt ų bandomajai transporto priemonei L (RR  L ) ir bandomajai transporto priemonei H, (RR  H ) 
faktin ės ried ėjimo varžos vert ės naudojamos interpoliacijos metodo įvesties duomenims. Žr. 4 papildomo 
priedo 4.2.2.1 punkt ą. 
Jei transporto priemon ės L arba H padangos ant priekin ės ir galin ės aši ų turi skirtingas ried ėjimo varžos 
vertes, svertinis ried ėjimo varžos vidurkis skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA Þ 
čia: 
RR  x,FA priekin ės ašies padang ų ried ėjimo varža, kg tonai;  
RR  x,RA galin ės ašies padang ų ried ėjimo varža, kg tonai;  
mp  x,FA transporto priemon ės H mas ės ant priekin ės ašies proporcin ė dalis;  
x atstovauja transporto priemonei L, H arba atskirai transporto priemonei.LT L 175/560 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Atskiros transporto priemon ės padang ų atveju parenkama naudojamos padang ų ried ėjimo varžos klas ės 
vertei lygi ried ėjimo varžos vert ė RR  ind pagal 4 papildomo priedo A4/1 lentel ę. 
Jei priekin ės ir galin ės aši ų padangos turi skirtingas ried ėjimo varžos vertes, naudojamas pagal šioje dalyje 
pateikt ą lygt į apskai čiuotas svertinis vidurkis.  
Jei bandomosioms transporto priemon ės L ir H užd ėtos tos pa čios padangos, interpoliacijos metodui 
nustatoma RR  ind lygi vert ė RR  H . 
3.2.3.2.2.3. Atskiros transporto priemon ės aerodinamin ė varža  
Kiekvieno varžai poveik į turin čio pasirenkamos įrangos elemento ir k ėbulo formos aerodinamin ė varža 
matuojama v ėjo tunelyje, atitinkan čiame patvirtinimo institucijos patvirtintus 4 papildomo priedo 3.2 
punkto reikalavimus.  
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, Δ(C D ×A  f ) nustatymui galima naudoti 
alternatyv ų metod ą (pvz., imitacij ą, 4 papildomo priedo kriterij ų neatitinkant į v ėjo tunel į), jei įvykdyti šie 
kriterijai:  
a) alternatyvaus nustatymo metodo Δ(C D ×A  f ) tikslumas turi b ūti ± 0,015 m  2 ribose ir, jei naudojamas 
imitavimas, skys čio dinamikos modeliavimo programa turi b ūti patvirtinta išsami, kad tikrieji oro sraut ų 
aplink korpus ą modeliai, įskaitant srauto grei čio, j ėgų ar sl ėgio dyd į, atitikt ų patvirtinimo bandymo 
rezultatus;  
b) alternatyvus metodas naudojamas tik toms aerodinamin į poveik į turin čioms dalims (pvz., ratams, 
korpuso formoms, aušinimo sistemai), d ėl kuri ų įrodytas jo lygiavertiškumas;  
c) lygiavertiškumo įrodymai iš anksto pateikiami patvirtinimo institucijai d ėl kiekvienos apkrovos kelyje 
šeimos, jei naudojamas matematinis metodas, ir kas ketverius metus, jei naudojamas matavim ų metodas, 
ir visais atvejais grindžiami šio priedo kriterijus atitinkan čiais matavimais v ėjo tunelyje;  
d) jei pasirinkimo Δ(C D × A  f ) yra daugiau nei dvigubai didesnis nei varianto, d ėl kurio pateikiamas 
įrodymas, aerodinamin ė varža alternatyviu metodu nenustatin ėjama ir  
e) pakeitus imitavimo model į, gali tekti atlikti nauj ą patvirtinim ą. Δ(C D ×A  f ) LH yra aerodinamin ės varžos 
koeficiento rezultato priekin ėje bandomosios transporto priemon ės H dalyje skirtumas, palyginti su 
bandom ąja transporto priemone L, ir yra įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas, m  2 . 
Δ(C D ×A  f ) ind yra atskiros transporto priemon ės ir bandomosios transporto priemon ės L aerodinamin ės 
varžos koeficiento rezultato priekin ėje dalyje skirtumas, atsirad ęs d ėl transporto priemon ės pasirenkam ų 
element ų ir korpuso form ų, kurie skiriasi nuo bandomosios transporto priemon ės L, m  2 ; 
Šie aerodinamin ės varžos Δ(C D ×A  f ) skirtumai nustatomi 0,015 m  2 tikslumu.  
Δ(C D ×A  f ) ind pagal toliau pateikt ą lygt į gali b ūti skai čiuojamas ir pasirenkamos įrangos element ų bei k ėbulo 
form ų sumai, išlaikant 0,015 m  2 tikslum ą: 
ΔðC D Ü A f Þ ind ¼ X  n 
i¼1 ΔðC D Ü A f Þ i 
čia: 
C D yra aerodinamin ės varžos koeficientas;  
A f yra transporto priemon ės priekin ė dalis, m  2 ;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/561
 
n yra transporto priemon ės pasirenkamos įrangos element ų, kurie atskiros transporto prie ­
mon ės ir bandomosios transporto priemon ės L yra skirtingi, skai čius. 
ΔðC D Ü A f Þ i yra aerodinamin ės varžos koeficiento rezultato priekin ėje dalyje skirtumas d ėl transporto 
priemon ės atskiros savyb ės i. Jis yra teigiamas, jei tai pasirenkamosios įrangos elementas, 
kuris padidina aerodinamin ę varž ą bandomosios transporto priemon ės L atžvilgiu ir atvirkš ­ 
čiai, išreikštas m  2 . 
Bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H vis ų ΔðC D Ü A f Þ i skirtum ų suma turi atitikti bandom ųjų trans ­
porto priemoni ų L ir H bendr ą skirtum ą ir įvardijama kaip Δ(C D ×A  f ) LH . 
Aerodinamin ės varžos koeficiento rezultato priekin ėje dalyje padid ėjimas arba sumaž ėjimas, išreikštas kaip 
Δ(C D ×A  f ), d ėl vis ų interpoliacijos šeimos transporto priemoni ų pasirenkamos įrangos element ų ir k ėbulo 
form ų, kurie  
a) turi poveik į transporto priemon ės aerodinaminei varžai ir  
b) turi b ūti įtraukti į interpoliacij ą, 
įtraukiamas į visas atitinkamas bandymo ataskaitas.  
Transporto priemon ės H aerodinamin ė varža taikoma visai interpoliacijos šeimai ir Δ(C D ×A  f ) LH prilygi ­
namas nuliui, jei:  
a) v ėjo tunelio įranga negali tiksliai nustatyti Δ(C D ×A  f ) arba  
b) bandomosios transporto priemon ės H ir L neturi pasirenkamos įrangos element ų, daran čių poveik į 
aerodinaminei varžai, kuriuos reik ėtų įtraukti į interpoliacijos metod ą. 
3.2.3.2.2.4. Apkrovos kelyje apskai čiavimas atskiroms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms 
Apkrovos kelyje koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 (kaip nustatyta 4 papildomame priede) bandomosioms transporto 
priemon ėms H ir L atitinkamai įvardijami kaip f  0,H , f 1,H , f 2,H ir f  0,L , f 1,H , f 2,H . Bandomosios transporto 
priemon ės L pritaikyta apkrovos kelyje kreiv ė nustatoma taip: 
F L ðvÞ ¼ f ä 
0;L þ f 1;L Ü v þ f ä 
2;L Ü v 2 
Taikant mažiausi ų kvadrat ų regresijos metod ą standartinio grei čio tašk ų intervale, pritaikyti apkrovos kelyje 
koeficientai  f ä 
0;L ir f ä 
2;L nustatomi  F L ðvÞ su linijiniu koeficientu  f ä 
1;L , kuris prilygintas f  1,H . Apkrovos kelyje 
koeficientai f  0,ind  , f 1,ind  ir f  2,ind  atskirai interpoliacijos šeimos transporto priemonei apskai čiuojami pagal šias 
lygtis: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 Ü ðTM  H Ü RR  H Ä TM  ind Ü RR  ind Þ 
ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ 
arba jei ðTM  H Ü RR  H Ä TM  L Ü RR  L Þ ¼ 0, d ėl f 0;ind taikoma toliau pateikta lygtis: 
f 0;ind ¼ f 0;H Ä Δf 0 
f 1;ind ¼ f 1;H 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 ðΔ½C d Ü A f â LH Ä Δ½C d Ü A f â ind Þ 
ðΔ½C d Ü A f â LH ÞLT L 175/562 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
arba jei  ΔðC d Ü A f ÞLH ¼ 0, d ėl F 2;ind taikoma toliau pateikta lygtis: 
f 2;ind ¼ f 2;H Ä Δf 2 
čia: 
Δf 0 ¼ f 0;H Ä f ä 
0;L 
Δf 2 ¼ f 2;H Ä f ä 
2;L 
Apkrovos kelyje matricos šeimos atveju apkrovos kelyje koeficientai f  0 , f 1 ir f  2 atskirai transporto prie ­
monei skai čiuojami pagal 4 papildomo priedo 5.1.1 punkto lygtis.  
3.2.3.2.3. Ciklo energijos poreikio apskai čiavimas  
Taikomo WLTC ciklo energijos poreikis E  k ir vis ų taikom ų ciklo fazi ų energijos poreikis E  k,p pagal šio 
papildomo priedo 5 dalies proced ūrą skai čiuojamas šiems apkrovos kelyje koeficient ų ir mas ės ver čių 
rinkiniams k:  
k=1:  f  0 ¼ f ä 
0;L; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f ä 
2;L; m ¼ TM  L 
(bandomoji transporto priemon ė L) 
k=2:  f  0 ¼ f 0;H; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;H; m ¼ TM  H 
(bandomoji transporto priemon ė H) 
k=3:  f  0 ¼ f 0;ind; f 1 ¼ f 1;H; f 2 ¼ f 2;ind; m ¼ TM  ind 
(atskira transporto priemon ė interpoliacijos šeimoje)  
3.2.3.2.4. CO  2 vert ės skai čiavimas atskirai interpoliacijos šeimos transporto priemonei naudojant interpoliacijos 
metod ą 
Kiekvienoje taikomo ciklo faz ėje p išmetamo CO  2 mas ė (g/km) atskirai transporto priemonei skai čiuojama 
pagal ši ą lygt į: 
M CO  2 Äind;p ¼ M  CO  2 ÄL;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðM CO  2 ÄH;p Ä M CO  2 ÄL;p Þ 
Visame cikle išmetamo CO  2 mas ė (g/km) atskirai transporto priemonei skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
M CO  2 Äind ¼ M  CO  2 ÄL þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðM CO  2 ÄH Ä M CO  2 ÄL Þ 
Terminai E  1,p , E 2,p , E 3,p , E 1 , E 2 ir E  3 atitinkamai apib ūdinti šio papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkte.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/563
 
3.2.3.2.5. Degal ų s ąnaud ų FC vert ės skai čiavimas atskirai interpoliacijos šeimos transporto priemonei naudojant 
interpoliacijos metod ą 
Kiekvienai taikomo ciklo fazei p degal ų s ąnaudos (l/100 km) atskirai transporto priemonei skai čiuojamos 
pagal ši ą lygt į: 
FC ind;p ¼ FC  L;p þ Í E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p Î 
Ü ðFC H;p Ä FC  L;p Þ 
Viso ciklo degal ų s ąnaudos (l/100 km) atskirai transporto priemonei skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
FC ind ¼ FC  L þ Í E 3 Ä E 1 
E 2 Ä E 1 Î 
Ü ðFC H Ä FC  L Þ 
Terminai E  1,p , E 2,p , E 3,p , E 1 , E 2 ir E  3 atitinkamai apib ūdinti šio papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkte.  
3.2.4. Degal ų sąnaud ų ir CO  2 kiekio skai čiavimas atskiroms apkrovos kelyje matricos šeimos transporto priemo ­
nėms 
Išmetamo CO  2 kiekis ir degal ų s ąnaudos kiekvienai atskirai apkrovos kelyje matricos šeimos transporto 
priemonei skai čiuojami pagal šio papildomo priedo 3.2.3.2.3 – 3.2.3.2.5 punktuose apibr ėžtą interpolia ­
cijos metod ą. Prireikus nuorodos į transporto priemon ę L ir (arba) H atitinkamai pakei čiamos nuorodomis į 
transporto priemon ę L M ir (arba) H  M . 
3.2.4.1. Transporto priemoni ų L M ir H  M degal ų s ąnaud ų ir išmetamo CO  2 kiekio nustatymas  
Transporto priemoni ų L M ir H  M išmetamo CO  2 mas ė M  CO2 apskai čiuojama pagal šio papildomo priedo 
3.2.1 punkt ą taikomo WLTC atskiroms ciklo faz ėms p ir atitinkamai įvardijama kaip  M  CO  2 –LM;p ir 
M CO  2 –HM ;p . Degal ų s ąnaudos atskiroms taikomo WLTC ciklo faz ėms nustatomos pagal šio papildomo 
priedo 6 dal į ir atitinkamai įvardijamos kaip FC  LM,p ir FC  HM,p  . 
3.2.4.1.1. Apkrovos kelyje apskai čiavimas atskirai transporto priemonei  
Apkrovos kelyje j ėga apskai čiuojama pagal 4 papildomo priedo 5.1 punkte aprašyt ą proced ūrą. 
3.2.4.1.1.1. Atskiros transporto priemon ės mas ė 
Transporto priemoni ų H M ir L  M bandymo mas ė parenkama pagal 4 papildomo priedo 4.2.1.4 punkt ą ir 
naudojama įvesties duomenims.  
TM  ind (kg) yra atskiros transporto priemon ės bandymo mas ė pagal bandymo mas ės apib ūdinim ą šio priedo 
3.2.25 punkte.  
Jei tokia pati bandymo mas ė naudojama transporto priemon ėms L  M ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos 
metode TM  ind vert ė prilyginama transporto priemon ės H  M masei.  
3.2.4.1.1.2. Atskiros transporto priemon ės ried ėjimo varža  
Ried ėjimo varžos vert ės transporto priemonei L  M RR  LM ir transporto priemonei H  M RR  HM parenkamos 
pagal 4 papildomo priedo 4.2.1.4 punkt ą ir naudojama įvesties duomenims.  
Jei transporto priemon ės L  M arba H  M priekin ės ir galin ės aši ų padangos turi skirtingas ried ėjimo varžos 
vertes, ried ėjimo varžos svertinis vidurkis apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
RR  x ¼ RR  x;FA Ü mp  x;FA þ RR  x;RA Ü ð1 Ä mp  x;FA ÞLT L 175/564 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
čia: 
RR  x,FA priekin ės ašies padang ų ried ėjimo varža, kg tonai;  
RR  x,RA galin ės ašies padang ų ried ėjimo varža, kg tonai;  
mp  x,FA transporto priemon ės mas ės ant priekin ės ašies proporcin ė dalis;  
x atstovauja transporto priemonei L, H arba atskirai transporto priemonei.  
Atskiros transporto priemon ės padang ų atveju parenkama naudojamos padang ų ried ėjimo varžos klas ės 
vertei lygi ried ėjimo varžos vert ė RR  ind pagal 4 papildomo priedo A4/1 lentel ę. 
Jei priekin ės ir galin ės aši ų padangos turi skirting ų ried ėjimo varžos klasi ų vertes, naudojamas pagal šioje 
dalyje pateikt ą lygt į apskai čiuotas svertinis vidurkis.  
Jei tokia pati ried ėjimo varža naudojama transporto priemon ėms L  M ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos 
metode RR  ind vert ė prilyginama RR  HM . 
3.2.4.1.1.3. Atskiros transporto priemon ės priekin ė dalis  
Priekin ė dalis transporto priemonei L  M A fLM ir transporto priemonei H  M A fHM parenkamos pagal 4 
papildomo priedo 4.2.1.4 punkt ą ir naudojama įvesties duomenims.  
A f,ind (m 2 ) yra atskiros transporto priemon ės priekin ė dalis.  
Jei tokia pati priekin ė dalis naudojama transporto priemon ėms L  M ir H  M , apkrovos kelyje matricos šeimos 
metode A  f,ind vert ė prilyginama transporto priemon ės H  M priekinei daliai.  
3.3. PM  
3.3.1. Apskai čiavimas  
PM apskai čiuojama pagal šias dvi lygtis: 
PM ¼ ðV mix þ V ep Þ Ü P e 
V ep Ü d 
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;  
taip pat: 
PM ¼ V mix Ü P e 
V ep Ü d 
jei išmetamosios dujos gr ąžinamos į tunel į; 
čia: 
V mix yra praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūris (žr. šio papildomo priedo 2 dal į) pamatin ėmis s ąlygomis;  
V ep yra praskiest ų išmetam ųjų duj ų, tekan čių prie kiet ųjų daleli ų ėmini ų ėmimo filtr ą, t ūris pamatin ėmis 
sąlygomis;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/565
 
P e yra vienu ar keliais ėmini ų filtrais surinkt ų kiet ųjų daleli ų mas ė, mg;  
d yra bandymo cikl ą atitinkantis nuvažiuotas atstumas, km.  
3.3.1.1. Jei koreguojama fonini ų kiet ųjų daleli ų iš skiedimo sistemos mas ė, tai atliekama pagal šio 6 papildomo 
priedo 1.2.1.3.1 punkt ą. Šiuo atveju kiet ųjų daleli ų mas ė (mg/km) skai čiuojama pagal šias lygtis:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Ê 
1 Ä 1 
DF Ì B ) 
Ü ðV mix þ V ep Þ 
d 
jei išmetamosios dujos yra išleidžiamos iš tunelio;  
taip pat:  
PM ¼ ( 
P e 
V ep Ä Ï P a 
V ap Ü Í 
1 Ä 1 
DF ÎB ) 
Ü ðV mix Þ 
d 
jei išmetamosios dujos gr ąžinamos į tunel į; 
čia: 
V ap yra pamatin ėmis s ąlygomis per fonini ų kiet ųjų daleli ų filtr ą pratekan čio tunelio oro t ūris; 
P a yra kiet ųjų daleli ų iš skiedimo oro arba skiedimo tunelio foninio oro mas ė, kaip nustatyta vienu iš 6 
papildomo priedo 1.2.1.3.1 punkte aprašyt ų metod ų; 
DF yra šio papildomo priedo 3.2.1.1.1 punkte nustatytas skiedimo koeficientas.  
Jei koreguojant fonin ę vert ę, gaunamas neigiamas rezultatas, laikoma, kad jis lygus nuliui mg/k.  
3.3.2. PM apskai čiavimas dvigubo skiedimo metodu 
V ep ¼ V set Ä V ssd 
čia: 
V ep yra pamatin ėmis s ąlygomis per kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtr ą pratekan čių praskiest ų išmetam ųjų duj ų 
tūris; 
V set yra pamatin ėmis s ąlygomis per kiet ųjų daleli ų ėmini ų filtr ą pratekan čių dvigubai praskiest ų išmeta ­
m ųjų duj ų tūris; 
V ssd yra antrinio skiedimo oro t ūris pamatin ėmis s ąlygomis.LT L 175/566 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Jei antrinio skiedimo duj ų ėminiai PM matavimui negr ąžinami į tunel į, CVS t ūris skai čiuojamas kaip 
viengubo skiedimo atveju, t. y.: 
V mix ¼ V mix indicated þ V ep 
čia: 
V mix indicated  yra išmatuotas praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūris skiedimo sistemoje po kiet ųjų daleli ų ėminio 
pa ėmimo pamatin ėmis s ąlygomis.  
4. PN nustatymas  
4.1. PN apskai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
PN ¼ V Ü k Ü ðC s Ü f r Ä C b Ü f rb Þ Ü 10  3 
d 
čia: 
PN yra išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekis, dalel ės kilometrui;  
V yra praskiest ų išmetam ųjų duj ų tūris litrais per bandym ą (po pirminio skiedimo tik tada, jei taikomas 
dvigubas skiedimas), koreguotas pagal pamatines s ąlygas (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
k yra kalibravimo koeficientas PNC matavimams koreguoti pagal etaloninio prietaiso lyg į, jei to nebuvo 
atlikta pa čiame PNC. Jei kalibravimo koeficientas taikoma pa čiame PNC, kalibravimo koeficientas 
prilyginamas 1;  
C s yra koreguota praskiest ų išmetam ųjų duj ų kiet ųjų daleli ų koncentracija, išreikšta kaip vidutinis arit ­
metinis kiet ųjų daleli ų kiekis kubiniame centimetre, atliekant išmetal ų bandym ą, įskaitant vis ą 
važiavimo ciklo trukm ę. Jei t ūrin ės vidutin ės koncentracijos rezultatas  C iš PNC nebuvo matuojamas 
pamatin ėmis s ąlygomis (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa), koncentracijos vert ės koreguojamos pagal 
šias s ąlygas  C s ; 
C b yra arba skiedimo oro, arba skiedimo tunelio fonini ų kiet ųjų daleli ų kiekio koncentracija, nelygu, kaip 
leidžia patvirtinimo institucija, išreikšta dalel ėmis kubiniame centimetre, koreguota pagal atsitiktinumo 
veiksn į ir pamatines s ąlygas (273,15 K (0 °C) ir 101,325 kPa);  
f r yra VPR vidutin ės kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas pagal bandymui naudot ą 
skiedimo parametr ą; 
f rb yra VPR vidutin ės kiet ųjų daleli ų koncentracijos sumažinimo koeficientas pagal foniniam matavimui 
naudot ą parametr ą; 
d yra per taikom ą bandymo cikl ą atitinkantis nuvažiuotas atstumas, km.  
C apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
C ¼ P  n 
i¼1 C i 
n 
čia: 
C i yra atskirai išmatuota kiet ųjų daleli ų koncentracija iš PNC ištek ėjusiose praskiestose dujose, išreikšta 
kiet ųjų daleli ų kiekiu cm  3 ir koreguota pagal atsitiktinumo veiksn į;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/567
 
n yra bendras per taikom ą bandymo cikl ą atlikt ų atskir ų kiet ųjų daleli ų koncentracijos matavim ų skai ­ 
čius, kuris skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
n ¼ t Ü f 
čia: 
t yra taikomo bandymo ciklo trukm ė, s; 
f yra kiet ųjų daleli ų skaitiklio duomen ų registravimo dažnis, Hz.  
5. Ciklo energijos poreikio apskai čiavimas  
Jei nenurodyta kitaip, skai čiavimai grindžiami tiksliniu grei čio grafiku, pateiktu atskirais laiko im čių taškais.  
Skai čiavimuose kiekvienas laiko imties taškas interpretuojamas kaip laikotarpis. Jei nenurodyta kitaip, ši ų 
laikotarpi ų trukm ė Δt yra 1 sekund ė. 
Bendras viso ciklo arba konkre čios ciklo faz ės energijos poreikis E skai čiuojamas susumuojant E  i per 
atitinkam ą ciklo laikotarp į tarp t  start ir t  end , naudojant ši ą lygt į: 
E ¼ X  t end 
t start E i 
čia: 
E i ¼ F i Ü d i jei F  i> 0 
E i ¼ 0 jei F  i Ï 0 
taip pat:  
t start yra laikas, kada prasideda taikomo bandymo ciklas arba faz ė, s; 
t end yra laikas, kada baigiasi taikomo bandymo ciklas arba faz ė, s; 
E i yra energijos poreikis periodu nuo (i-1) iki (i), Ws;  
F i yra varomoji j ėga periodu nuo (i-1) iki (i), N;  
d i yra atstumas, nuvažiuotas periodu nuo (i-1) iki (i), m; 
F i ¼ f 0 þ f 1 Ü Í v i þ v iÄ1 
2 Î 
þ f 2 Ü ðv i þ v iÄ1 Þ 2 
4 þ ð1:03 Ü TMÞ Ü a i 
čia: 
F i yra varomoji j ėga periodu nuo (i-1) iki (i), N;  
v i yra tikslinis greitis t  i laiku, km/h;LT L 175/568 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
TM yra bandymo mas ė, kg  
a i yra pagreitis laikotarpiu nuo (i-1) to (i), m/s  2 ; 
f 0 , f 1 , f 2 yra apkrovos kelyje koeficientai aptariamai bandomajai transporto priemonei (TM  L , TM  H arba 
TM  ind ), atitinkamai išreikšti N, N/km/h ir N/(km/h)  2 . 
d i ¼ ðv i þ v iÄ1 Þ 
2 Ü 3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
čia: 
d i yra atstumas, nuvažiuotas periodu nuo (i-1) to (i), m;  
v i yra tikslinis greitis t  i laiku, km/h;  
t i yra laikas, s. 
a i ¼ v i Ä v iÄ1 
3,6 Ü ðt i Ä t iÄ1 Þ 
čia: 
a i yra pagreitis laikotarpiu nuo (i-1) iki (i), m/s  2 ; 
v i yra tikslinis greitis t  i laiku, km/h;  
t i yra laikas, s.  
6. Degal ų s ąnaud ų skai čiavimas  
6.1. Degal ų s ąnaud ų vert ėms apskai čiuoti reikalingos degal ų savyb ės pateiktos IX priede.  
6.2. Degal ų s ąnaud ų vert ės skai čiuojamas pagal išmetamuosius angliavandenilius, anglies monoksid ą ir anglies 
dioksid ą, naudojant A7/1 lentel ės 6 etapo išmetal ų kriterij ų rezultatus ir 7 etapo CO  2 vertes.  
6.2.1. Degal ų s ąnaud ų skai čiavimui naudojama bendra 6.12 punkte pateikta lygtis, taikant H/C ir O/C santyk į. 
6.2.2. Visoms šio papildomo priedo 6 dalies lygtims:  
FC yra specifini ų degal ų s ąnaudos, l/100 km (m  3 per 100 km gamtini ų duj ų atveju arba kg/100 km 
vandenilio atveju);  
H/C yra specifini ų degal ų vandenilio ir anglies santykis C  X H Y O Z ; 
O/C yra specifini ų degal ų deguonies ir anglies santykis C  X H Y O Z ; 
MW  C yra anglies molin ė mas ė (12,011 g/mol);  
MW  H yra vandenilio molin ė mas ė (1,008 g/mol);  
MW  O yra deguonies molin ė mas ė (15,999 g/mol);LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/569
 
ρ fuel yra bandymo degal ų tankis, kg/l. Dujini ų degal ų atveju degal ų tankis esant 15 °C;  
HC yra išmetam ų angliavandenili ų kiekis, g/km;  
CO yra išmetamo anglies monoksido kiekis, g/km;  
CO  2 yra išmetamo anglies dioksido kiekis, g/km;  
H 2 O yra išmetamo vandens kiekis, g/km;  
H 2 yra išmetamo vandenilio kiekis, g/km;  
p 1 yra duj ų sl ėgis degal ų bake prieš taikom ą bandymo cikl ą, Pa;  
p 2 yra duj ų sl ėgis degal ų bake po taikomo bandymo ciklo, Pa;  
T 1 yra duj ų temperat ūra degal ų bake prieš taikom ą bandymo cikl ą, K; 
T 2 yra duj ų temperat ūra degal ų bake po taikomo bandymo ciklo, K;  
Z 1 yra dujini ų degal ų sp ūdos faktorius esant p  1 ir T  1 ; 
Z 2 yra dujini ų degal ų sp ūdos faktorius esant p  2 ir T  2 ; 
V yra dujini ų degal ų bako vidaus talpa, m  3 ; 
d yra teorinis taikomos faz ės arba ciklo ilgis, km.  
6.3. Rezervuota  
6.4. Rezervuota  
6.5. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan čios benzin ą (E10) 
FC ¼ Í 0,1206 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,829 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan čios SND 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.6.1. Jei bandymams naudojam ų degal ų sud ėtis skiriasi nuo normalizuotam sunaudojamam kiekiui apskai čiuoti 
taikytos sud ėties, gamintojo prašymu gali b ūti taikomas koregavimo koeficientas cf pagal ši ą lygt į: 
FC norm ¼ Í 0,1212 
0,538 Î 
Ü cf Ü ½ð0,825 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 ÞâLT L 175/570 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Koregavimo koeficientas cf, kur į galima taikyti, nustatomas pagal ši ą lygt į: 
cf ¼ 0,825 þ 0,0693 Ü n actual  
čia: 
n actual  yra tikrasis naudojam ų degal ų H/C santykis.  
6.7. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan čios GD / biometan ą 
FC norm ¼ Í 0,1336 
0,654 Î 
Ü ½ð0,749 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.8. Rezervuota  
6.9. Rezervuota  
6.10. Transporto priemon ės su sl ėginio uždegimo varikliu, naudojan čios dyzelin ą (B7) 
FC ¼ Í 0,1165 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,858 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.11. Transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu, naudojan čios etanol į (E85) 
FC ¼ Í 0,1743 
ρ fuel Î 
Ü ½ð0,574 Ü HCÞ þ ð0,429 Ü COÞ þ ð0,273 Ü CO  2 Þâ 
6.12. Vis ų bandymo degal ų s ąnaudas galima apskai čiuoti pagal ši ą lygt į: 
FC ¼ MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O 
MW  C Ü ρ fuel Ü 10 Ü 
A 
MW  C 
MW  C þ H 
C Ü MW  H þ O 
C Ü MW  O Ü HC þ MW  C 
MW  CO Ü CO þ MW  C 
MW  CO2 Ü CO  2 ! 
6.13. Vandenil į naudojan čios transporto priemon ės su kibirkštinio uždegimo varikliu degal ų s ąnaudos: 
FC ¼ 0,024 Ü V 
d Ü Í 1 
Z 1 Ü p 1 
T 1 Ä 1 
Z 2 Ü p 2 
T 2 Î 
Gav ęs patvirtinimo institucijos pritarim ą ir, jei transporto priemon ėms naudojamas dujinis arba skystas 
vandenilis, gamintojas gali nuspr ęsti degal ų s ąnaudas skai čiuoti pagal toliau pateikt ą FC lygt į arba pagal 
standartinio protokolo, tokio kaip SAE J2572, metod ą. 
FC ¼ 0,1 Ü ð0,1119 Ü H 2 O þ H 2 Þ 
Sp ūdos koeficientas Z pateiktas šioje lentel ėje: 
A7/2 lentel ė 
Sp ūdos koeficientas Z  
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
p (bar)  33  0,859  1,051  1,885  2,648  3,365  4,051  4,712  5,352  5,973  6,576  
53 0,965  0,922  1,416  1,891  2,338  2,765  3,174  3,57  3,954  4,329  
73 0,989  0,991  1,278  1,604  1,923  2,229  2,525  2,810  3,088  3,358  
93 0,997  1,042  1,233  1,470  1,711  1,947  2,177  2,400  2,617  2,829LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/571
 
T (K)  
5 100  200  300  400  500  600  700  800  900  
113  1,000  1,066  1,213  1,395  1,586  1,776  1,963  2,146  2,324  2,498  
133  1,002  1,076  1,199  1,347  1,504  1,662  1,819  1,973  2,124  2,271  
153  1,003  1,079  1,187  1,312  1,445  1,580  1,715  1,848  1,979  2,107  
173  1,003  1,079  1,176  1,285  1,401  1,518  1,636  1,753  1,868  1,981  
193  1,003  1,077  1,165  1,263  1,365  1,469  1,574  1,678  1,781  1,882  
213  1,003  1,071  1,147  1,228  1,311  1,396  1,482  1,567  1,652  1,735  
233  1,004  1,071  1,148  1,228  1,312  1,397  1,482  1,568  1,652  1,736  
248  1,003  1,069  1,141  1,217  1,296  1,375  1,455  1,535  1,614  1,693  
263  1,003  1,066  1,136  1,207  1,281  1,356  1,431  1,506  1,581  1,655  
278  1,003  1,064  1,130  1,198  1,268  1,339  1,409  1,480  1,551  1,621  
293  1,003  1,062  1,125  1,190  1,256  1,323  1,390  1,457  1,524  1,590  
308  1,003  1,060  1,120  1,182  1,245  1,308  1,372  1,436  1,499  1,562  
323  1,003  1,057  1,116  1,175  1,235  1,295  1,356  1,417  1,477  1,537  
338  1,003  1,055  1,111  1,168  1,225  1,283  1,341  1,399  1,457  1,514  
353  1,003  1,054  1,107  1,162  1,217  1,272  1,327  1,383  1,438  1,493  
Jeigu reikiamos p ir T įvesties vert ės nepateiktos lentel ėje, sp ūdos faktorius apskai čiuojamas taikant lentel ėje 
nurodyt ų sp ūdos faktori ų linijin ę interpoliacij ą, pasirenkant vertes, kurios yra ar čiausiai pageidaujamos 
vert ės. 
7. Važiavimo trasos indeks ų apskai čiavimas  
7.1. Bendrasis reikalavimas  
A1/1–A1/12 lentel ėse nurodytas greitis tarp laiko tašk ų nustatomas linijin ės interpoliacijos metodu ir 
10 Hz dažniu.  
Jei akceleratoriaus valdiklis nuspaudžiamas iki galo, tokiais veikimo laikotarpiais važiavimo trasos indekso 
skai čiavimui vietoj faktinio transporto priemon ės grei čio naudojamas nustatytas greitis.  
7.2. Važiavimo trasos indeks ų apskai čiavimas  
Šie indeksai apskai čiuojami pagal standart ą SAE J2951 (perži ūrėtą 2014 m. sausio m ėn.): 
a) ER: energijos santykinis efektyvumas;  
b) DR: atstumo santykinis pokytis;  
c) EER: energijos ekonomijos santykinis efektyvumas;  
d) ASCR: absoliutaus grei čio poky čio santykinis įvertis;  
e) IWR: inertinio veikimo santykinis efektyvumas;  
f) RMSSE: vidutin ė kvadratin ė grei čio paklaida.LT L 175/572 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8 papildomas priedas  
Tik elektra varomos, hibridin ės elektrin ės ir susl ėgto vandenilio kuro elementu varomos hibridin ės transporto 
priemon ės 
1. Bendrieji reikalavimai  
Atliekant bandymus su NOVC-HEV, OVC-HEV ir NOVC-FCHV, vietoj 6 papildomo priedo 2 pried ėlio 
taikomi šio papildomo priedo 2 ir 3 pried ėliai. 
Jei nenurodyta kitaip, visi šio papildomo priedo reikalavimai taikomi transporto priemon ėms su vairuotojo 
pasirenkamaisiais režimais ir be j ų. Jei šiame papildomame priede aiškiai nenurodyta kitaip, visi 6 papildo ­
mame priede nustatyti reikalavimai ir proced ūros toliau taikomos NOVC-HEV, OVC-HEV, NOVC-FCHV ir 
PEV.  
1.1. Elektrini ų parametr ų vienetai, tikslumas ir skyra  
Matavimo parametrai, vienetai ir tikslumas turi b ūti tokie, kaip parodyta A8/1 lentel ėje: 
A8/1 lentel ė 
Matavimo parametrai, vienetai ir tikslumas  
Parametras  Vienetai  Tikslumas  Skyra  
Elektros energija (  1 ) Wh  ± 1 proc.  0,001 kWh (  2 ) 
Elektros srov ė A  ± 0,3 proc. FSD arba 
± 1 proc. rodmens (  3 ) ( 4 ) 0,1 A  
Elektros įtampa  V  ± 0,3 proc. FSD arba 
± 1 proc. rodmens (  3 ) 0,1 V  
( 1 ) Įranga: statinis aktyviosios energijos skaitiklis. 
( 2 ) Kintamosios srov ės vatvalandži ų skaitiklis, 1 klas ė pagal IEC 62053-21 arba lygiavertis variantas. 
( 3 ) Nelygu, kuri vert ė yra didesn ė. 
( 4 ) Srov ės integravimo dažnis: 20 Hz arba didesnis.  
1.2. Išmetam ųjų teršal ų ir degal ų s ąnaud ų bandymai  
Matavimo parametrai, vienetai ir tikslumas turi b ūti tokie, koki ų reikalaujama transporto priemon ėms su 
tradiciniais vidaus degimo varikliais.  
1.3. Galutini ų bandymo rezultat ų vienetai ir tikslumas  
Vienetai ir j ų tikslumas, reikalingas galutiniams bandymo rezultatams perteikti, turi atitikti A8/2 lentel ėje 
pateiktus nurodymus. Atliekant šio papildomo priedo 4 dalies skai čiavimus, naudojamos nesuapvalintos 
vert ės. 
A8/2 lentel ė 
Galutini ų bandymo rezultat ų vienetai ir tikslumas  
Parametras  Vienetai  Galutini ų bandymo rezultat ų 
pranešimas  
PER  (p) ( 2 ), PER  city , AER  (p) ( 2 ), AER  city , EAER  (p) ( 2 ), E 
AER  city , R  CDA ( 1 ), R  CDC km Apvalinami iki artimiausio sveikojo 
skai čiaus  
FC CS(,p)  ( 2 ), FC  CD , FC  weighted  , skirti HEV  l/100 km  Apvalinami iki pirmo skai čiaus po 
kablelio  
FC CS(,p)  ( 2 ), skirta FCHV  kg/100 km  Apvalinami iki antro skai čiaus po 
kablelioLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/573
 
Parametras  Vienetai  Galutini ų bandymo rezultat ų 
pranešimas  
M CO2,CS(,p)  ( 2 ), M  CO2,CD  , M  CO2 , svertin ės vert ės g/km  Apvalinami iki artimiausio sveikojo 
skai čiaus  
EC (p) ( 2 ), EC  city , EC  AC,CD  , EC  AC,weighted  Wh/km  Apvalinami iki artimiausio sveikojo 
skai čiaus  
E AC kWh  Apvalinami iki pirmo skai čiaus po 
kablelio  
( 1 ) N ėra transporto priemon ės atskiro parametro. 
( 2 ) (p) reiškia aptariam ą laikotarp į, kuris gali b ūti faz ė, fazi ų junginys arba visas ciklas.  
1.4. Transporto priemon ės klasifikacija  
Visi OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV priskiriami prie 3 klas ės transporto priemoni ų. 1 tipo 
bandymo proced ūrai taikytinas ciklas nustatomas pagal šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą, remiantis 
atitinkamu pamatiniu bandymo ciklu, kaip aprašyta šio papildomo priedo 1.4.1 punkte.  
1.4.1. Pamatinis bandymo ciklas  
1.4.1.1. Pamatinis bandymo ciklas 3 klas ės transporto priemon ės pateiktas 1 papildomo priedo 3.3 punkte.  
1.4.1.2. Transporto priemon ėms PEV mažinimo proced ūrą pagal 1 papildomo priedo 8.2.3 ir 8.3 punktus galima 
taikyti bandymo ciklams pagal šio papildomo priedo 3.3 punkt ą, vardin ę gali ą pakei čiant didžiausi ąja galia. 
Toki ų atveju sumažintas ciklas bus pamatinis bandymo ciklas.  
1.4.2. Taikytinas bandymo ciklas  
1.4.2.1. Taikytinas WLTP bandymo ciklas  
Pamatinis bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.1 punkt ą yra 1 tipo bandymo proced ūrai taiky ­
tinas WLTP bandymo ciklas (WLTC).  
Jei 1 papildomo priedo 9 dalis taikoma remiantis pamatiniu bandymo ciklu, kaip aprašyta šio papildomo 
priedo 1.4.1 punkte, šis modifikuotas bandymo ciklas turi b ūti 1 tipo bandymo proced ūrai taikytinas WLTP 
bandymo ciklas (WLTC).  
1.4.2.2. Taikytinas WLTP miesto bandymo ciklas  
WLTP miesto bandymo ciklas (WLTC  city ) 3 klas ės transporto priemon ės pateiktas 1 papildomo priedo 3.5 
punkte.  
1.5. OVC-HEV, NOVC-HEV ir PEV su mechanine pavar ų d ėže 
Transporto priemon ės vairuojamos pagal gamintojo instrukcijas, įtrauktas į gamyklini ų transporto priemoni ų 
gamintojo vadov ą, ir pagal technin į pavar ų perjungimo įtais ą. 
2. ĮEKS ir kuro elemento sistemos paruošimas  
2.1. Tai taikoma visoms OVC-HEV, NOVC-HEV, NOVC-FCHV ir PEV:  
a) nedarant poveikio 6 papildomo priedo 1.2.3.3 punkto reikalavimams, pagal š į papildom ą pried ą 
bandomos transporto priemon ės turi b ūti įvažin ėtos ir nuvažiavusios bent 300 km su įdiegta ĮEKS;  
b) jeigu ĮEKS naudojamos už įprast ą darbin ę temperat ūrą aukštesn ėje temperat ūroje, transporto priemon ę 
valdantis asmuo laikosi transporto priemon ės gamintojo rekomenduojamos proced ūros įprastiniam ĮEKS 
veikimo temperat ūros intervalui užtikrinti. Gamintojas turi pateikti įrodym ą, kad ĮEKS šiluminio valdymo 
sistema n ėra išjungta ar sumažintos galios.  
2.2. NOVC-FCHV atveju, nedarant poveikio 6 papildomo priedo 1.2.3.3 punkto reikalavimams, pagal š į papil ­
dom ą pried ą bandomos transporto priemon ės turi b ūti įvažin ėtos ir nuvažiavusios bent 300 km su įdiegta j ų 
kuro elemento sistema.LT L 175/574 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3. Bandym ų proced ūra 
3.1. Bendrieji reikalavimai  
3.1.1. Tai taikoma visoms OVC-HEV, NOVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV, kai naudojama:  
3.1.1.1. Transporto priemon ės bandomos pagal taikytinus bandymo ciklus, aprašytus šio papildomo priedo 1.4.2 
punkte.  
3.1.1.2. Jei su transporto priemone negali b ūti atliktas taikomas bandymo ciklas su leidžiamaisiais grei čio grafiko 
nuokrypiais pagal 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkt ą, akceleratoriaus valdiklis, jei nenurodyta kitaip, 
nuspaudžiamas iki galo, kol v ėl pasiekiamas reikalaujamas grei čio grafikas.  
3.1.1.3. Galios pavaros įjungimo proced ūra pradedama šiam tikslui skirtais įtaisais pagal gamintojo instrukcijas.  
3.1.1.4. OVC-HEV, NOVC-HEV ir PEV atveju išmetam ųjų teršal ų ėmini ų ėmimas ir elektros energijos s ąnaud ų 
matavimas kiekviename taikomame bandymo cikle pradedamas prieš transporto priemon ės užvedimo proce ­
dūrą arba jos metu ir baigiamas užbaigiant kiekvien ą taikom ą bandymo cikl ą. 
3.1.1.5. OVC-HEV ir NOVC-HEV atveju dujini ų teršal ų junginiai analizuojami kiekvienoje atskiroje bandymo faz ėje. 
Faz ės analiz ės leidžiama neatlikti toms faz ėms, kuri ų metu nenaudojamas vidaus degimo variklis.  
3.1.1.6. Kiet ųjų daleli ų kiekis analizuojamas kiekvienoje atskiroje faz ėje, o išmetamos kietosios dalel ės analizuojamos 
per kiekvien ą taikom ą bandymo cikl ą. 
3.1.2. Priverstinis aušinimas, kaip aprašyta 6 papildomo priedo 1.2.7.2 punkte, taikomas tik OVC-HEV įkrovos 
palaikymo 1 tipo bandymui pagal šio papildomo priedo 3.2 punkt ą ir bandymams su NOVC-HEV pagal šio 
papildomo priedo 3.3 punkt ą. 
3.2. OVC-HEV  
3.2.1. Transporto priemon ės turi b ūti bandomos įkrovos naudojimo režimu (CD b ūsena) ir įkrovos palaikymo 
režimu (CS b ūsena).  
3.2.2. Transporto priemones galima bandyti naudojant keturias galimas bandym ų sekas:  
3.2.2.1. 1 variantas: įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo.  
3.2.2.2. 2 variantas: įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo.  
3.2.2.3. 3 variantas: įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymu.  
3.2.2.4. 4 variantas: įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos naudojimo 1 tipo bandymu.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/575
 
A8/1 pav.  
Galimos bandym ų sekos OVC-HEV bandymo atveju
  
3.2.3. Vairuotojo pasirenkamas režimas nustatomas taip, kaip aprašyta šiose bandym ų sekose (nuo 1 iki 4 varian ­
to). 
3.2.4. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo (1 variantas)  
Bandym ų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.4.1 – 3.2.4.7 punktuose aprašyt ą 1 variant ą ir atitinkama 
ĮEKS įkrovos b ūsena pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/1 pav.  
3.2.4.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis kondicionavimas)  
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2 punkto proced ūras. 
3.2.4.2. Bandymo s ąlygos  
3.2.4.2.1. Bandymas atliekamas su visiškai įkrauta ĮEKS pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.2.3 punkte aprašytus 
įkrovimo reikalavimus ir transporto priemonei veikiant įkrovos naudojimo režimu, kaip nustatyta šio priedo 
3.3.5 punkte.  
3.2.4.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo režimas 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 2 dal į. 
3.2.4.3. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūra 
3.2.4.3.1. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo proced ūrą sudaro tam tikras nuosekli ų cikl ų skai čius su ne ilgesniu nei 
30 minu čių stabilizavimo laikotarpiu po kiekvieno iš j ų, kol pasiekiama darbin ė įkrovos palaikymo b ūsena.LT L 175/576 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.4.3.2. Tarp atskir ų taikomo bandymo cikl ų atliekamo stabilizavimo metu galios pavara turi b ūti išjungta, o ĮEKS 
nebekraunama iš išorini ų elektros energijos šaltini ų. Vis ų ĮEKS elektros srov ės matavimo ir vis ų ĮEKS elektros 
įtampos nustatymo prietaisai pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį tarp bandymo ciklo fazi ų n ėra išjun ­
giami. Atliekant matavimus ampervalandži ų matuokliu, integravimas turi vykti vis ą bandym ą iki pat jo 
užbaigimo.  
Po stabilizavimo pakartotinai užvedama transporto priemon ė valdoma vairuotojo pasirenkamuoju režimu 
pagal šio papildomo priedo 3.2.4.2.2 punkt ą. 
3.2.4.3.3. Nukrypstant nuo 5 papildomo priedo 5.3.1 punkto ir nedarant poveikio 5 papildomo priedo 5.3.1.2 
punktui, analizatorius galima kalibruoti ir nulin ę pad ėti patikrinti prieš įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą 
ir po jo.  
3.2.4.4. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pabaiga  
Laikoma, kad įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas baigiasi tada, kai pirm ą kart ą įvykdomas nutraukimo 
kriterijus pagal šio papildomo priedo 3.2.4.5 punkt ą. Taikomo WLTP bandymo cikl ų skai čius iki to ciklo, 
kuriame pirm ą kart ą įvykdomas nutraukimo kriterijus, ir j į įskaitant, nustatomas kaip n+1.  
Taikomas WLTP bandymo ciklas n apibr ėžiamas kaip pereinamasis ciklas.  
Taikomas WLTP bandymo ciklas n+1 apibr ėžiamas kaip patvirtinamasis ciklas.  
Transporto priemon ėms be įkrovos palaikymo paj ėgumo viso taikomo WLTP bandymo ciklo metu įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo pabaiga pasiekiama, kai standartinio prietais ų skydelio rodmuo prašo stabdyti 
transporto priemon ę arba transporto priemon ė 4 ar daugiau sekundži ų iš eil ės nukrypsta nuo nustatyto 
leidžiamojo važiavimo nuokrypio. Akceleratoriaus valdiklis išjungiamas ir transporto priemon ė visiškai 
sustabdoma per 60 sekundži ų. 
3.2.4.5. Nutraukimo kriterijus  
3.2.4.5.1. Reikia įvertinti, ar buvo įvykdytas nutraukimo kriterijus per kiekvien ą nuvažiuot ą taikom ą WLTP bandymo 
cikl ą. 
3.2.4.5.2. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai santykinis elektros energijos 
pokytis REEC  i , apskai čiuotas pagal toliau pateikt ą lygt į, yra mažesnis nei 0,04.  
REEC  i ¼ jΔE REESS ;i j 
E cycle Ü 1 
3 600  
čia: 
REEC  i yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo aptariamo taikomo bandymo ciklo i santykinis elektros 
energijos pokytis;  
ΔE REESS,i  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo per aptariam ą cikl ą i, 
apskai čiuotas pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh;  
E cycle yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo energijos poreikis, apskai čiuotas pagal 7 papildomo 
priedo 5 dal į, Ws;  
i yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso numeris;  
1 
3 600  yra ciklo energijos poreikio keitimo į Wh koeficientas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/577
 
3.2.4.6. ĮKES krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.2.4.6.1. Transporto priemon ė prie maitinimo šaltinio prijungiama per 120 minu čių po taikomo WLTP bandymo 
ciklo n+1, kuriame pirm ą kart ą įvykdytas įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo nutraukimo kriterijus.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo 
priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 punkte.  
3.2.4.6.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis elektros energijos matavimo prietaisas 
matuoja iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkraut ą elektros energij ą E AC ir trukm ę. Elektros energijos mata ­
vim ą galima nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 
pried ėlio 2.2.3.2 punkte.  
3.2.4.7. Kiekvienas atskiras taikomo WLTP bandymo ciklas atliekant įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą turi atitikti 
taikomas išmetam ųjų teršal ų kriterij ų ribines vertes pagal 6 papildomo priedo 1.1.2 punkt ą. 
3.2.5. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo (2 variantas)  
Bandym ų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3.3 punktuose aprašyt ą 2 variant ą ir atitinkama 
ĮEKS įkrovos b ūsena pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/2 pav.  
3.2.5.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1 punkto proced ūras. 
3.2.5.2. Bandymo s ąlygos  
3.2.5.2.1. Bandymai atliekami su įkrovos palaikymo režimu veikian čia transporto priemone, kaip nustatyta šio priedo 
3.3.6 punkte.  
3.2.5.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo režimas 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dal į. 
3.2.5.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.2.5.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede nurodytas 1 tipo bandymo proced ūras. 
3.2.5.3.2. Jei reikia, išmetamo CO  2 mas ė koreguojama pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
3.2.5.3.3. Bandymas pagal šio papildomo priedo 3.2.5.3.1 punkt ą turi atitikti taikomas išmetam ųjų teršal ų kriterij ų 
ribines vertes pagal 6 papildomo priedo 1.1.2 punkt ą. 
3.2.6. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymu (3 variantas)  
Bandym ų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.6.1 – 3.2.6.3 punktuose aprašyt ą 3 variant ą ir atitinkama 
ĮEKS įkrovos b ūsena pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/3 paveiksle.  
3.2.6.1. Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papildomo priedo 3.2.4.1 – 3.2.4.5 punktuose ir 
3.2.4.7 punkte aprašyt ą proced ūrą. 
3.2.6.2. V ėliau įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papildomo priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3 punk ­
tuose aprašyt ą proced ūrą. Šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1.1–2.1.2 punkt ų taikyti nereikia.LT L 175/578 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2.6.3. ĮEKS krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.2.6.3.1. Pabaigus įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, transporto priemon ė per 120 minu čių turi b ūti prijungta prie 
maitinimo šaltinio.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo 
priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 punkte.  
3.2.6.3.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis energijos matavimo prietaisas matuoja iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkraut ą elektros energij ą E AC ir trukm ę. Elektros energijos matavim ą galima 
nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 
2.2.3.2 punkte.  
3.2.7. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos naudojimo 1 tipo bandymu (4 variantas)  
Bandym ų seka pagal šio papildomo priedo 3.2.7.1 – 3.2.7.2 punktuose aprašyt ą 4 variant ą ir atitinkama 
ĮEKS įkrovos b ūsena pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/4 paveiksle.  
3.2.7.1. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papildomo priedo 3.2.5.1 – 3.2.5.3 punktuose ir 
šio papildomo priedo 3.2.6.3.1 punkte aprašyt ą proced ūrą. 
3.2.7.2. V ėliau įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas atliekamas pagal šio papildomo priedo 3.2.4.2 – 3.2.4.7 
punktuose aprašyt ą proced ūrą. 
3.3. NOVC-HEV  
Šio papildomo priedo 3.3.1 – 3.3.3 punktuose aprašyta bandym ų seka ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena 
pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/5 paveiksle.  
3.3.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
3.3.1.1. Atliekamas transporto priemoni ų kondicionavimas prieš bandym ą pagal 6 papildomo priedo 1.2.6 punkt ą. 
Greta 1.2.6 punkto reikalavim ų traukos ĮEKS įkrovos b ūsenos lygis įkrovos palaikymo bandymui pagal 
gamintojo rekomendacij ą gali b ūti nustatomas prieš kondicionavim ą, kad bandym ą b ūtų galima atlikti 
darbiniu įkrovos palaikymo režimu.  
3.3.1.2. Transporto priemon ės stabilizuojamos pagal 6 papildomo priedo 1.2.7 punkt ą. 
3.3.2. Bandymo s ąlygos  
3.3.2.1. Transporto priemon ės bandomos įkrovos palaikymo režimu, kaip nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  
3.3.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo režimas 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dal į. 
3.3.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.3.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.3.3.2. Jei reikia, išmetamo CO  2 mas ė koreguojama pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/579
 
3.3.3.3. Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas turi atitikti taikomas išmetam ųjų teršal ų ribines vertes pagal 6 papil ­
domo priedo 1.1.2 punkt ą. 
3.4. PEV  
3.4.1. Bendrieji reikalavimai  
Bandymo proced ūra grynajai elektrinei ridai ir elektros energijos s ąnaudoms nustatyti pasirenkama iš A8/3 
lentel ės pagal bandomosios transporto priemon ės apskai čiuot ąją gryn ąją elektrin ę rid ą (PER). Jei naudojamas 
interpoliacijos metodas, taikytina bandymo proced ūra parenkama pagal transporto priemon ės H PER speci ­
fin ėje interpoliacijos šeimoje.  
A8/3 lentel ė 
Proced ūros grynajai elektrinei ridai ir elektros energijos s ąnaudoms nustatyti  
Taikytinas bandymo ciklas  Apskai čiuotoji PER yra…  Taikytina bandym ų proced ūra 
Bandymo ciklas pagal 
1.4.2.1 punkt ą, įskaitant 
labai didelio grei čio faz ę … mažesn ė nei 3 taikom ų WLTP 
bandymo cikl ų ilgis.  Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
proced ūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.1 punkt ą) 
… tokia pati arba didesn ė nei 3 
taikom ų WLTP bandymo cikl ų ilgis.  Sutrumpinta 1 tipo bandymo proce ­
dūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.2 punkt ą) 
Bandymo ciklas pagal 
1.4.2.1 punkt ą be labai 
didelio grei čio faz ės … mažesn ė nei 4 taikom ų WLTP 
bandymo cikl ų ilgis.  Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
proced ūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.1 punkt ą) 
… tokia pati arba didesn ė nei 4 
taikom ų WLTP bandymo cikl ų ilgis.  Sutrumpinta 1 tipo bandymo proce ­
dūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.2 punkt ą) 
Važiavimo mieste ciklas 
pagal 1.4.2.2 punkt ą … nenaudojama per taikom ą WLTP 
bandymo cikl ą. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo 
proced ūra (pagal šio papildomo priedo 
3.4.4.1 punkt ą) 
Gamintojas patvirtinimo institucijai prieš bandym ą pateikia įvertintos grynosios elektrin ės ridos (PER) įrody ­
mus. Jei naudojamas interpoliacijos metodas, taikytina bandymo proced ūra nustatoma pagal interpoliacijos 
šeimos transporto priemon ės H įvertint ąją PER. Pagal taikyt ą bandymo proced ūrą nustatyta PER turi patvir ­
tinti, kad buvo taikyta teisinga bandymo proced ūra. 
Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros bandym ų seka, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.2, 
3.4.3 ir 3.4.4.1 punktuose, ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena pateiktos šio papildomo priedo 1 pried ėlio 
A8.App1/6 paveiksle.  
3.4.2, 3.4.3 ir 3.4.4.2 punktuose aprašyta sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros bandym ų seka ir 
atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena pateiktos šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/7 pav.  
3.4.2. Kondicionavimas prieš bandym ą 
Transporto priemon ė paruošiama pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 3 dalies proced ūras. 
3.4.3. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu bandymo režimas parenkamas pagal šio papil ­
domo priedo 6 pried ėlio 3 dal į.LT L 175/580 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.4.4. PEV 1 tipo bandymo proced ūros 
3.4.4.1. Nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūra 
3.4.4.1.1. Grei čio grafikas ir pertraukos  
Bandymas atliekamas važiuojant nuoseklius taikomo bandymo ciklus, kol įvykdomas nutraukimo kriterijus 
pagal šio papildomo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą. 
Pertraukas vairuotojui ir (arba) operatoriui leidžiama daryti tik tarp bandymo cikl ų ir neviršijant A8/4 
lentel ėje nustatytos visos pertraukos trukm ės. Pertraukos metu galios pavara turi b ūti išjungta.  
3.4.4.1.2. ĮEKS srov ės ir įtampos matavimas  
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo vis ų ĮEKS elektros srov ė matuojama pagal šio 
papildomo priedo 3 pried ėlį ir elektros įtampa nustatoma pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį. 
3.4.4.1.3. Nutraukimo kriterijus  
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transporto priemon ė 4 ar daugiau sekundži ų iš eil ės viršija 
nustatyto grei čio grafiko leidžiam ąjį nuokryp į, kaip nurodyta 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkte. Akcele ­
ratoriaus valdiklis turi b ūti neaktyvus. Transporto priemon ė visiškai sustabdoma per 60 sekundži ų. 
3.4.4.2. Sutrumpinta 1 tipo bandym ų proced ūra 
3.4.4.2.1. Grei čio grafikas  
Sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą sudaro du dinaminiai segmentai (DS  1 ir DS  2 ), suderinti su dviem 
pastovaus grei čio segmentais (CSS  M ir CSS  E ), kaip parodyta A8/2 pav.  
A8/2 pav.  
Sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros grei čio grafikas
  
Dinaminiai segmentai DS  1 ir DS  2 naudojami taikomo WLTP bandymo ciklo energijos s ąnaudoms nustatyti.  
Pastovaus grei čio segmentai CSS  M ir CSS  E numatyti tam, kad sumažint ų bandymo trukm ę grei čiau iškrau ­
nant ĮEKS nei nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros atveju.  
3.4.4.2.1.1. Dinaminiai segmentai  
Kiekvien ą dinamin į segment ą DS  1 ir DS  2 sudaro taikomas WLTP bandymo ciklas pagal 1.4.2.1 punkt ą, po 
kurio eina taikomas WLTP miesto bandymo ciklas pagal 1.4.2.2 punkt ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/581
 
3.4.4.2.1.2. Pastovaus grei čio segmentas  
Pastovaus grei čio vert ės CSS  M ir CSS  E segment ų metu turi b ūti identiškos. Jei naudojamas interpoliacijos 
metodas, interpoliacijos šeimoje taikomas toks pats pastovus greitis.  
a) Grei čio specifikacija  
Mažiausias pastovaus grei čio segment ų greitis turi siekti 100 km/h. Gamintojo prašymu ir gavus patvir ­
tinimo institucijos pritarim ą, pastovaus grei čio segmentams galima nustatyti didesn į pastov ų greit į. 
Greit ėjimas iki pastovaus grei čio lygio turi vykti tolygiai ir trukti 1 minut ę po dinaminio segmento 
pabaigos ir, jei daroma pertrauka pagal A8/4 lentel ę, po galios pavaros jungimo proced ūros pradžios.  
Jei transporto priemon ės didžiausias greitis yra mažesnis už pastovaus grei čio segmentams pagal šios 
dokumento dalies grei čio specifikacijas nustatyt ą mažiausi ą greit į, reikalaujamas pastovaus grei čio 
segment ų greitis turi b ūti lygus transporto priemon ės didžiausiam grei čiui. 
b) CSS  E ir CSS  M atstumo nustatymas  
Pastovaus grei čio segmento ilgis CSS  E nustatomas remiantis panaudotinos ĮEKS energijos procentine 
dalimi UBE  STP pagal šio papildomo priedo 4.4.2.1 punkt ą. Po dinaminio grei čio segmento DS  2 traukos 
ĮEKS likusi energija turi b ūti lygi arba mažesn ė nei 10 proc. UBE  STP . Gamintojas patvirtinimo institucijai 
po bandymo pateikia įrodymus, kad šis reikalavimas įvykdytas.  
Pastovaus grei čio segmento CSS  M ilg į galima apskai čiuoti pagal ši ą lygt į: 
d CSSM ¼ PER  est Ä d DS1 Ä d DS2 Ä d CSSE 
čia: 
PER  est yra aptariamos PEV apskai čiuotoji grynoji elektrin ė rida, km;  
d DS1 yra 1 dinaminio grei čio segmento ilgis, km;  
d DS2 yra 2 dinaminio grei čio segmento ilgis, km;  
d CSSE  yra CSS  E pastovaus grei čio segmento ilgis, km.  
3.4.4.2.1.3. Pertraukos  
Pertraukas vairuotojui ir (arba) operatoriui leidžiama daryti tik pastovaus grei čio segmentuose, kaip nurodyta 
A8/4 lentel ėje. 
A8/4 lentel ė 
Pertraukos vairuotojui ir (arba) bandymo operatoriui  
Nuvažiuotas atstumas (km)  Ilgiausia pertrauka iš viso (min)  
iki 100  10  
iki 150  20  
iki 200  30LT L 175/582 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Nuvažiuotas atstumas (km)  Ilgiausia pertrauka iš viso (min)  
iki 300  60  
daugiau kaip 300  Remtis gamintojo rekomendacija  
Pastaba.  Pertraukos metu galios pavara turi b ūti išjungta.  
3.4.4.2.2. ĮEKS srov ės ir įtampos matavimas  
Nuo bandymo pradžios iki nutraukimo kriterijaus įvykdymo vis ų ĮEKS elektros srov ė ir vis ų ĮEKS elektros 
įtampa nustatomos pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį. 
3.4.4.2.3. Nutraukimo kriterijus  
Nutraukimo kriterijus įvykdomas tada, kai transporto priemon ė antrame pastovaus grei čio segmente CSS  E 4 
ar daugiau sekundži ų iš eil ės viršija nustatyto važiavimo leidžiam ąjį nuokryp į, kaip nurodyta 6 papildomo 
priedo 1.2.6.6 punkte. Akceleratoriaus valdiklis turi b ūti neaktyvus. Transporto priemon ė visiškai sustab ­
doma per 60 sekundži ų. 
3.4.4.3. ĮKES krovimas ir pakartotinai įkrautos elektros energijos matavimas  
3.4.4.3.1. Po sustojimo pagal šio papildomo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros 
atveju ir pagal šio papildomo priedo 3.4.4.2.3 punkt ą sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros atveju 
transporto priemon ę per 120 minu čių reikia prijungti prie maitinimo šaltinio.  
ĮEKS laikoma visiškai įkrauta, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo 
priedo 4 pried ėlio 2.2.3.2 punkte.  
3.4.4.3.2. Tarp transporto priemon ės kroviklio ir maitinimo šaltinio esantis energijos matavimo prietaisas matuoja iš 
maitinimo šaltinio pakartotinai įkraut ą elektros energij ą E AC ir trukm ę. Elektros energijos matavim ą galima 
nutraukti, kai įvykdomas įkrovimo pabaigos kriterijus, kaip apib ūdinta šio papildomo priedo 4 pried ėlio 
2.2.3.2 punkte.  
3.5. NOVC-FCHV  
Šio papildomo priedo 3.5.1–3.5.3 punktuose aprašyta bandymo seka ir atitinkama ĮEKS įkrovos b ūsena 
pateikta šio papildomo priedo 1 pried ėlio A8.App1/5 pav.  
3.5.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
Transporto priemon ės kondicionuojamos ir stabilizuojamos pagal šio papildomo priedo 3.3.1 punkt ą. 
3.5.2. Bandymo s ąlygos  
3.5.2.1. Transporto priemon ės bandomos įkrovos palaikymo režimu, kaip nustatyta šio priedo 3.3.6 punkte.  
3.5.2.2. Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo režimas 
parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dal į. 
3.5.3. 1 tipo bandymo proced ūra 
3.5.3.1. Transporto priemon ės išbandomos pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 tipo bandymo proced ūrą ir 
degal ų s ąnaudos apskai čiuojamos pagal šio papildomo priedo 7 pried ėlį. 
3.5.3.2. Jei reikia, degal ų s ąnaudos koreguojamos pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/583
 
4. Skai čiavimai hibridin ėms elektrin ėms, tik elektra varomoms ir susl ėgto vandenilio kuro elementu varomoms 
transporto priemon ėms 
4.1. Išmetam ųjų dujini ų teršal ų jungini ų, išmetam ųjų kiet ųjų daleli ų mas ės ir daleli ų kiekio skai čiavimas  
4.1.1. Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų dujini ų teršal ų jungini ų mas ė, išmetam ųjų kiet ųjų daleli ų mas ė ir daleli ų 
kiekis OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemon ėms 
Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų kiet ųjų daleli ų mas ė PM  CS skai čiuojama pagal 7 papildomo priedo 3.3 
punkt ą. 
Įkrovos palaikymo režimu išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekis PN  CS skai čiuojamas pagal 7 papildomo priedo 4 
dal į. 
4.1.1.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo rezultat ų skai čiavimo etapais tvarka  
Rezultatai skai čiuojami A8/5 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti registruojami visi grafos „Išvesties duome ­
nys“ taikytini rezultatai. Grafa „Procesas“ apib ūdina skai čiavimui naudotinas dokumento dalis arba pateikia 
papildomus skai čiavimus.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
c visas taikomas bandymo ciklas;  
p kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
i taikytini išmetam ųjų teršal ų komponent ų kriterijai (išskyrus CO  2 ); 
CS įkrovos palaikymo režimu  
CO  2 išmetamo CO  2 mas ė. 
A8/5 lentel ė 
Įkrovos palaikymo režimo galutini ų išmetam ųjų dujini ų teršal ų ver čių skai čiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
6 papildomas 
priedas  Neapdoroti 
bandymo rezulta ­
tai Įkrovos palaikymo režimu išme ­
tam ų teršal ų mas ė 
7 papildomo priedo 3–3.2.2 
punktai imtinai  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  1 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 1 
etapo  M i,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,p,1  , g/km.  Jungtini ų įkrovos palaikymo 
ciklo ver čių skai čiavimas: 
M i;CS;c;2 ¼ P  
p M i;CS;p;1 Ü d p P  
p d p 
M CO2;CS;c;2 ¼ P  
p M CO2;CS;p;1 P  
p d p 
čia: 
M i,CS,c,2  yra įkrovos palaikymo 
režimu išmetam ųjų teršal ų 
mas ės rezultatas visame cikle;  M i,CS,c,2  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  2LT L 175/584 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
M CO2,CS,c,2  yra įkrovos palai ­
kymo režimu išmetamo CO  2 
mas ės rezultatas visame cikle; 
d p yra ciklo faz ėse p nuvažiuoti 
atstumai.  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 1 
ir 2 etap ų M CO2,CS,p,1  , g/km; 
M CO2,CS,c,2  , g/km.  ĮEKS elektros energijos poky čio 
koregavimas 
8 papildomo priedo 4.1.1.2 – 
4.1.1.5 punktai imtinai  M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  3 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 2 
ir 3 etap ų M i,CS,c,2  , g/km 
M CO2,CS,c,3  , g/km.  Įkrovos palaikymo režimu išme ­
tam ųjų teršal ų mas ės korega ­
vimas visoms transporto prie ­
mon ėms su periodiškai regene ­
ruojamomis sistemoms K  i pagal 
6 papildomo priedo 1 pried ėlį. 
M i;CS;c;4 ¼ K i Ü M i;CS;c;2 
arba 
M i;CS;c;4 ¼ K i þ M i;CS;c;2 
ir 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i Ü M CO2;CS;c;3 
arba 
M CO2;CS;c;4 ¼ K CO2;K i þ M CO2;CS;c;3 
Papildomas poslinkis arba 
dauginamasis koeficientas, 
naudojamas pagal K  i nustatym ą. 
Jei K  i netaikomas:  
M i;CS;c;4 ¼ M  i;CS;c;2 
M CO2;CS;c;4 ¼ M  CO2;CS;c;3 M i,CS,c,4  , g/km. 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  4a 
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 3 
ir 4a etap ų M CO2,CS,p,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,3  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km.  Jei taikomas K  i , sulyginkite CO  2 
faz ės vertes su jungtine ciklo 
verte: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 Ü AF  Ki 
kiekvienai ciklo fazei p; 
čia: 
AF  Ki ¼ M CO2;c;4 
M CO2;c;3 
Jei K  i netaikomas: 
M CO2;CS;p;4 ¼ M  CO2;CS;p;3 M CO2,CS,p,4  , g/km.  4bLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/585
 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 4 
etapo  M i,CS,c,4  , g/km; 
M CO2,CS,p,4  , g/km; 
M CO2,CS,c,4  , g/km;  ATCT koregavimas pagal 6a 
papildomo priedo 3.8.2 punkt ą. 
Pagal VII pried ą apskai čiuoti ir 
taikomi nusid ėvėjimo koeficien ­
tai M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km.  5 
„atskiro 
bandymo 
rezultatas“  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 5 
etapo  Kiekvienam 
bandymui: 
M i,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,c,5  , g/km; 
M CO2,CS,p,5  , g/km  Bandym ų ir deklaruotos vert ės 
vidurkinimas pagal 6 papildomo 
priedo 1.1.2 – 1.1.2.3 punktus.  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  6 
„M iCS 
bandomo ­
sios trans ­
porto prie ­
mon ės 1 
tipo 
bandymo 
rezultatai“  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 6 
etapo  M CO2,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,p,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,declared  , 
g/km.  Faz ės ver čių išlyginimas. 
6 papildomo priedo 1.1.2.4 
punktas 
taip pat: 
M CO2;CS;c;7 ¼ M  CO2;CS;c;declared  M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  7 
„M CO2,CS  
bandomo ­
sios trans ­
porto prie ­
mon ės 1 
tipo 
bandymo 
rezultatai“  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 6 
ir 7 etap ų Kiekvienai iš 
bandom ųjų trans ­
porto priemoni ų 
H ir L: 
M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Jei, be bandomosios transporto 
priemon ės H, taip pat buvo 
išbandyta ir bandomoji trans ­
porto priemon ė L, gaunama 
išmetal ų kriterij ų vert ė turi b ūti 
didžiausia iš dviej ų ver čių ir 
įvardijama kaip M  i,CS,c  
Bendro išmetam ųjų THC+NO  x 
kiekio atveju naudojama 
didžiausia sumos vert ė, susijusi 
su VH arba VL. 
Kitu atveju, jei nebuvo bandyta 
jokia transporto priemon ė L, 
M i;CS;c ¼ M  i;CS;c;6 
Naudojamos iš šios lentel ės 7 
etapo gautos CO  2 vert ės. 
CO  2 vert ės apvalinamos iki 
dviej ų skai čių po kablelio.  M i,CS,c  , g/km; 
M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
mon ė L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  8 
„interpolia ­
cijos šeimos 
rezultatas“ 
galutinis 
išmetal ų 
kriterij ų 
rezultatas  
Išvesties 
duomenys iš 
šios lentel ės 8 
etapo  M CO2,CS,c,H  , g/km; 
M CO2,CS,p,H  , g/km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
mon ė L: 
M CO2,CS,c,L  , g/km; 
M CO2,CS,p,L  , g/km;  Išmetamo CO  2 mas ės skai čia­
vimas pagal šio papildomo 
priedo 4.5.4.1 punkt ą atskiroms 
interpoliacijos šeimos transporto 
priemon ėms. 
CO  2 vert ės apvalinamos pagal 
A8/2 lentel ę. M CO2,CS,c,ind  , g/km; 
M CO2,CS,p,ind  , 
g/km;  9 
„atskiros 
transporto 
priemon ės 
rezultatas“ 
galutinis 
CO  2 rezulta ­
tas 
4.1.1.2. Jei koregavimas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą neatliekamas, naudojama tokia įkrovos 
palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė: 
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nbLT L 175/586 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
čia: 
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą 
pagal A8/5 lentel ės 3 etap ą, g/km;  
M CO2,CS,nb  yra nesubalansuota įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė atliekant įkrovos palaikymo 
1 tipo bandym ą, nekoreguota pagal energijos balans ą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, 
g/km;  
4.1.1.3. Jeigu pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.3 punkt ą reikalaujama koreguoti įkrovos palaikymo režimu 
išmetamo CO  2 mas ę arba jei koregavimas buvo atliktas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą, 
išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas nustatomas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2 dal į. 
Pakoreguota įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė nustatoma pagal ši ą lygt į: 
M CO2;CS ¼ M  CO2;CS;nb Ä K CO2 Ü EC  DC;CS 
čia: 
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandym ą pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, g/km;  
M CO2,CS,nb  yra nesubalansuota CO  2 mas ė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, nekoreguota pagal 
energijos balans ą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, g/km;  
EC DC,CS  yra elektros energijos s ąnaudos atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal šio papil ­
domo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K CO2 yra išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2 
punkt ą, (g/km)/(Wh/km).  
4.1.1.4. Jei nebuvo nustatyti faz ės savitos išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientai, faz ės savita išmetamo CO  2 
mas ė apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2 Ü EC  DC;CS;p 
čia: 
M CO2,CS,p  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p 
pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  yra nesubalansuota CO  2 mas ė įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p, nekoreguota pagal 
energijos balans ą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, g/km;  
EC DC,CS,p  yra elektros energijos s ąnaudos įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p pagal šio papil ­
domo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K CO2 yra išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.2 
punkt ą, (g/km)/(Wh/km).LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/587
 
4.1.1.5. Jei buvo nustatyti faz ės savitos išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientai, faz ės savita išmetamo CO  2 
mas ė apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
M CO2;CS;p ¼ M  CO2;CS;nb;p Ä K CO2;p Ü EC  DC;CS;p 
čia: 
M CO2,CS,p  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p 
pagal A8/5 lentel ės 3 etap ą, g/km;  
M CO2,CS,nb,p  yra nesubalansuota CO  2 mas ė įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p, nekoreguota pagal 
energijos balans ą, nustatyta pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, g/km;  
EC DC,CS,p  yra elektros energijos s ąnaudos įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo faz ėje p, nustatytos pagal 
šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K CO2,p  yra išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 
2.3.2.2 punkt ą, (g/km)/(Wh/km);  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiros faz ės indeksas.  
4.1.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos naudojimo 
režimu išmetamo CO  2 mas ė 
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 mas ė 
M CO2,CD  nustatoma pagal ši ą lygt į: 
M CO2;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü M CO2;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
čia: 
M CO2,CD  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota įkrovos naudojimo režimu išmetamo 
CO  2 mas ė, g/km;  
M CO2,CD,j  yra išmetamo CO  2 mas ė, nustatyta pagal 7 papildomo priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudojimo 1 
tipo bandymo faz ėje j, g/km;  
UF j yra faz ės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį; 
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 
punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo pabaigos 
nuvažiuot ų fazi ų skai čius n  veh_L  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind 
nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n veh_L  nuvažiuoto pereina ­
mojo ciklo numer į, į skai čiavim ą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto 
priemon ės patvirtinamasis ciklas. Išmetamo CO  2 mas ė per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę koreguojama 
pagal nulines elektros energijos s ąnaudas EC  DC,CD,j  = 0, naudojant CO  2 koregavimo koeficient ą pagal šio 
papildomo priedo 2 pried ėlį.LT L 175/588 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.1.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV transporto priemoni ų išmetam ųjų dujini ų 
jungini ų mas ė, išmetam ųjų kiet ųjų daleli ų kiekis ir mas ė 
4.1.3.1. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetam ųjų dujini ų jungini ų mas ė skai čiuojama pagal 
šią lygt į: 
M i;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü M i;CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü M i;CS 
čia: 
M i,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetamo junginio i mas ė, g/km;  
i yra aptariamo išmetamo dujinio junginio indeksas;  
UF j yra faz ės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį; 
M i,CD,j  yra išmetam ųjų dujini ų teršal ų junginio i mas ė, nustatyta pagal 7 papildomo priedo 3.2.1 punkt ą, 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo faz ėje j, g/km;  
M i,CS yra įkrovos palaikymo režimu išmetam ų dujini ų teršal ų junginio i mas ė atliekant įkrovos palai ­
kymo 1 tipo bandym ą pagal A8/5 lentel ės 7 etap ą, g/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 
punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo pabaigos 
nuvažiuot ų fazi ų skai čius n  veh_L  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind 
nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n  veh_L  nuvažiuoto pereina ­
mojo ciklo numer į, į skai čiavim ą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto 
priemon ės patvirtinamasis ciklas. Išmetamo CO  2 mas ė per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę koreguojama 
pagal nulines elektros energijos s ąnaudas  EC  DC;CD;j ¼ 0, naudojant CO  2 koregavimo koeficient ą pagal šio 
papildomo priedo 2 pried ėlį. 
4.1.3.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotas išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekis skai čiuojamas pagal ši ą 
lygt į: 
PN  weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü PN  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü PN  CS 
čia: 
PN  weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotas išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekis, dalel ės 
kilometrui;  
UF j yra faz ės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/589
 
PN  CD,j yra per faz ę j išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekis, nustatytas pagal 7 papildomo priedo 4 dal į, įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandyme, išreikštas dalel ėmis vienam kilometrui;  
PN  CS yra išmetam ų kiet ųjų daleli ų kiekis, nustatytas pagal šio papildomo priedo 4.1.1 punkt ą, atliekant 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, išreikštas dalel ėmis vienam kilometrui;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius pagal šio papildomo priedo 
3.2.4.4 punkt ą. 
4.1.3.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetam ų kiet ųjų daleli ų mas ė skai čiuojama pagal ši ą 
lygt į: 
PM  weighted ¼ X  n c 
c¼1 ðUF  c Ü PM  CD;c Þ þ ð1 Ä X  n c 
c¼1 UF  c Þ Ü PM  CS 
čia: 
PM  weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetam ų kiet ųjų daleli ų mas ė, mg/km;  
UF c yra ciklo c naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį; 
PM  CD,c yra per cikl ą c įkrovos naudojimo režimu išmetam ų kiet ųjų daleli ų mas ė pagal 7 papildomo 
priedo 3.3 punkt ą atliekant įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą, mg/km;  
PM  CS yra išmetam ų kiet ųjų daleli ų mas ė atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal šio papil ­
domo priedo 4.1.1 punkt ą, mg/km;  
c yra aptariamo ciklo indekso numeris;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų skai čius pagal 
šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.2. Degal ų s ąnaud ų apskai čiavimas  
4.2.1. OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC-FCHV degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
4.2.1.1. OVC-HEV ir NOVC-HEV degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu skai čiuojamos etapais pagal A8/6 
lentel ę. 
A8/6 lentel ė 
OVC-HEV ir NOVC-HEV galutini ų degal ų s ąnaud ų įkrovos palaikymo režimu skai čiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Išvesties duomenys 
pagal šio papildomo 
priedo A8/5 lentel ės 
6 ir 7 etapus  M i,CS,c,6  , g/km; 
M CO2,CS,c,7  , g/km; 
M CO2,CS,p,7  , g/km;  Degal ų s ąnaud ų 
skai čiavimas pagal 
7 papildomo 
priedo 6 dal į. FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  1 
„FC  CS bandomosios 
transporto prie ­
mon ės 1 tipo 
bandymo rezultatai“LT L 175/590 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Degal ų s ąnaudos 
atskirai skai čiuo ­
jamas taikomam 
ciklui ir jo faz ėms. 
Šiuo tikslu: 
a) naudojamos 
taikomos faz ės 
arba ciklo CO  2 
vert ės; 
b) naudojamos 
viso užbaigto 
ciklo išmetal ų 
kriterij ų vert ės. 
Šios lentel ės 1 
etapas  Kiekvienai iš 
bandom ųjų trans ­
porto priemoni ų H 
ir L: 
FC CS,c,1  , l/100 km; 
FC CS,p,1  , l/100 km;  Naudojamos iš šios 
lentel ės 1 etapo 
gautos FC vert ės. 
FC vert ės apvali ­
namos iki trij ų 
skai čių po kablelio.  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
mon ė L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  2 
„interpoliacijos 
šeimos rezultatas“ 
galutinis išmetal ų 
kriterij ų rezultatas  
Šios lentel ės 2 
etapas  FC CS,c,H  , l/100 km; 
FC CS,p,H  , l/100 km; 
ir jei buvo bandyta 
transporto prie ­
mon ė L: 
FC CS,c,L  , l/100 km; 
FC CS,p,L  , l/100 km;  Degal ų s ąnaud ų 
skai čiavimas pagal 
šio papildomo 
priedo 4.5.5.1 
punkt ą atskiroms 
interpoliacijos 
šeimos transporto 
priemon ėms. 
FC vert ės apvali ­
namos pagal A8/2 
lentel ę. FC CS,c,ind  , l/100 
km; 
FC CS,p,ind  , l/100 
km; 3 
„atskiros transporto 
priemon ės rezulta ­
tas“ 
galutinis FC rezulta ­
tas 
4.2.1.2. NOVC-FCHV degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
4.2.1.2.1. NOVC-FCHV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo galutini ų bandymo degal ų s ąnaud ų rezultat ų skai čiavimo 
etapais tvarka  
Rezultatai skai čiuojami A8/7 lentel ėje nurodyta tvarka. Turi b ūti registruojami visi grafos „Išvesties duome ­
nys“ taikytini rezultatai. Grafa „Procesas“ apib ūdina skai čiavimui naudotinas dokumento dalis arba pateikia 
papildomus skai čiavimus.  
Šioje lentel ėje lygtims ir rezultatams naudojama tokia nomenklat ūra: 
c: visas taikomas bandymo ciklas;  
p: kiekviena taikomo ciklo faz ė; 
CS: įkrovos palaikymo režimu.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/591
 
A8/7 lentel ė 
NOVC-FCHV galutini ų degal ų s ąnaud ų įkrovos palaikymo režimu skai čiavimas  
Šaltinis  Įvesties duomenys  Procesas  Išvesties duomenys  Etapo Nr.  
Šio papildomo 
priedo 7 pried ėlis Nesubalansuotos 
degal ų s ąnaudos 
įkrovos palaikymo 
režimu 
FC CS,nb  , kg/100 
km Degal ų s ąnaudos 
įkrovos palaikymo 
režimu pagal šio 
papildomo priedo 
7 pried ėlio 2.2.6 
punkt ą FC CS,c,1  , kg/100 
km; 1 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 1 
etap ą FC CS,c,1  , kg/100 
km; ĮEKS elektros ener ­
gijos poky čio 
koregavimas 
8 papildomas prie ­
das, šio papildomo 
priedo 4.2.1.2.2 – 
4.2.1.2.3 punktai  FC CS,c,2  , kg/100 
km; 2 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 2 
etap ą FC CS,c,2  , kg/100 
km; ATCT koregavimas 
pagal 6a papil ­
domo priedo 3.8.2 
punkt ą. 
Pagal VII pried ą 
apskai čiuoti nusi ­
dėvėjimo koefi ­
cientai.  FC CS,c,3  , kg/100 
km; 3 
„atskiro bandymo 
rezultatas“  
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 3 
etap ą Kiekvienam bandy ­
mui: 
FC CS,c,3  , kg/100 
km; Bandym ų ir dekla ­
ruotos vert ės 
vidurkinimas pagal 
6 papildomo 
priedo 1.1.2 – 
1.1.2.3 punktus.  FC CS,c,4  , kg/100 
km; 4 
Išvesties duomenys 
pagal šios lentel ės 4 
etap ą FC CS,c,4  , kg/100 
km; 
FC CS,c,declared  , 
kg/100 km  Faz ės ver čių išlygi ­
nimas. 
6 papildomo 
priedo 1.1.2.4 
punktas 
taip pat:  
FC CS;c5 ¼ 
FC CS;c;declared  FC CS,c,5  , kg/100 
km; 5 
„FC  CS bandomosios 
transporto prie ­
mon ės 1 tipo 
bandymo rezultatai“  
4.2.1.2.2. Jei koregavimas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą neatliekamas, naudojama tokia degal ų 
sąnaud ų įkrovos palaikymo režimu vert ė: 
FC CS ¼ FC  CS;nb 
čia: 
FC CS yra degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal 
A8/7 lentel ės 2 etap ą, kg/100 km;  
FC CS,nb  yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandym ą, nekoreguotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etap ą, kg/100 km;LT L 175/592 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.2.1.2.3. Jeigu pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.3 punkt ą reikalaujama koreguoti degal ų sąnaudas arba jei 
koregavimas buvo atliktas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 1.1.4 punkt ą, degal ų sąnaud ų koregavimo 
koeficientas nustatomas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2 dal į. Pakoreguota degal ų sąnaud ų įkrovos 
palaikymo režimu vert ė nustatoma pagal ši ą lygt į: 
FC CS ¼ FC  CS;nb Ä K fuel;FCHV Ü EC  DC;CS 
čia: 
FC CS yra degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal 
A8/7 lentel ės 2 etap ą, kg/100 km;  
FC CS,nb  yra nesubalansuotos degal ų sąnaudos atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą, nekoreguotos 
pagal energijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etap ą, kg/100 km;  
EC DC,CS  yra elektros energijos s ąnaudos atliekant įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo 
priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K fuel,FCHV  yra degal ų sąnaud ų koregavimo koeficientas pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlio 2.3.1 punkt ą, 
(kg/100 km)/(Wh/km).  
4.2.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV transporto priemoni ų degal ų s ąnaudos 
įkrovos naudojimo režimu  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų s ąnaudos įkrovos naudojimo režimu FC  CD 
skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
FC CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
čia: 
FC CD yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų sąnaudos įkrovos naudojimo režimu, 
l/100 km;  
FC CD,j yra degal ų s ąnaudos įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo faz ėje j, nustatytos pagal 7 papildomo 
priedo 6 dal į, l/100 km;  
UF j yra faz ės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį; 
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 
punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo pabaigos 
nuvažiuot ų fazi ų skai čius n  veh_L  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind 
nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n  veh_L  nuvažiuoto pereina ­
mojo ciklo numer į, į skai čiavim ą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto 
priemon ės patvirtinamasis ciklas. Degal ų s ąnaudos per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę koreguojamos 
pagal nulines elektros energijos s ąnaudas  EC  DC;CD;j ¼ 0, naudojant degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficient ą 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/593
 
4.2.3. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV transporto priemoni ų degal ų s ąnaudos  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų s ąnaudos įkrovos naudojimo ir įkrovos palai ­
kymo režimu atliekant1 tipo bandym ą skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
FC weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü FC  CD;j Þ þ ð1 Ä X  k 
j¼1 UF  j Þ Ü FC  CS 
čia: 
FC weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos degal ų s ąnaudos, l/100 km;  
UF j yra faz ės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį; 
FC CD,j yra degal ų s ąnaudos įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo faz ėje j, nustatytos pagal 7 papildomo 
priedo 6 dal į, l/100 km;  
FC CS yra pagal A8/6 lentel ės 1 etap ą nustatytos degal ų s ąnaudos, l/100 km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 
punkt ą. 
Jei taikomas interpoliacijos metodas, k turi b ūti transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo pabaigos 
nuvažiuot ų fazi ų skai čius n  veh_L  
Jei transporto priemon ės H n veh  H ir, jei taikoma, interpoliacijos šeimos atskiros transporto priemon ės n veh  ind 
nuvažiuoto pereinamojo ciklo numeris yra mažesnis už transporto priemon ės L n  veh_L  nuvažiuoto pereina ­
mojo ciklo numer į, į skai čiavim ą įtraukiamas transporto priemon ės H ir, jei naudojama, atskiros transporto 
priemon ės patvirtinamasis ciklas. Degal ų s ąnaudos per kiekvien ą patvirtinamojo ciklo faz ę koreguojamos 
pagal nulines elektros energijos s ąnaudas  EC  DC;CD;j ¼ 0, naudojant degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficient ą 
pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį. 
4.3. Elektros energijos s ąnaud ų skai čiavimas  
Nustatant elektros energijos s ąnaudas, remiantis pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį nustatyta elektros 
srove ir įtampa, naudojamos šios lygtys: 
EC  DC;j ¼ ΔE REESS ;j 
d j 
čia: 
EC DC,j yra elektros energijos s ąnaudos aptariamu laikotarpiu j, grindžiamos ĮEKS naudojimu, Wh/km;  
ΔE REESS,j  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą laikotarp į j, Wh;  
d j yra per aptariam ą laikotarp į j nuvažiuotas atstumas, km;  
taip pat 
ΔE REESS ;j ¼ X  n 
j¼1 ΔE REESS ;j;iLT L 175/594 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
čia: 
ΔE REESS,j,i  : yra ĮEKS elektros energijos pokytis i per aptariam ą laikotarp į j, Wh;  
taip pat 
ΔE REESS ;j;i ¼ 1 
3600 Ü Z t end 
t 0 UðtÞ REESS ;j;i Ü IðtÞ j;i dt 
čia: 
U(t)  REESS,j,i  yra ĮEKS įtampa i per aptariam ą laikotarp į j, nustatyta pagal šio papildomo priedo 3 pried ėlį, V; 
t 0 yra laikas aptariamo laikotarpio j pradžioje, s;  
t end yra laikas aptariamo laikotarpio j pabaigoje, s;  
I(t) j,i yra ĮEKS elektros įtampa i per aptariam ą laikotarp į j, nustatyta pagal šio papildomo priedo 3 
pried ėlį, A; 
i yra aptariamos ĮEKS indekso numeris;  
n yra bendras ĮEKS skai čius; 
j yra aptariamo laikotarpio, kur į gali sudaryti bet koks fazi ų arba cikl ų derinys, indeksas;  
1 
3600  yra Ws perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
4.3.1. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos naudojimo 
režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos įkrovos naudojimo režimo elektros energijos s ąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  AC;CD ¼ P  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
P  k 
j¼1 UF  j 
čia: 
EC AC,CD  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos įkrovos naudojimo režimo elektros 
energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, Wh/km;  
UF j yra faz ės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/595
 
EC AC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos faz ėje j, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta 
energija, Wh/km;  
taip pat 
EC  AC;CD;j ¼ EC  CD;CD;j Ü E AC P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
čia: 
EC DC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos ĮEKS naudojimu, įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo 
faz ėje j pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 
punkt ą, Wh;  
ΔE REESS,j  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis laikotarpiu j pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius n  veh_L  pagal 
šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.3.2. Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija  
Atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo 
šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  AC;weighted ¼ X  k 
j¼1 ðUF  j Ü EC  AC;CD;j Þ 
čia: 
EC AC,weighted  yra atsižvelgiant į naudingumo koeficient ą pakoreguotos elektros energijos s ąnaudos, grin ­
džiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta energija, Wh/km;  
UF j yra faz ės j naudingumo koeficientas pagal šio papildomo priedo 5 pried ėlį; 
EC AC,CD,j  yra elektros energijos s ąnaudos faz ėje j, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai įkrauta 
energija, pagal šio papildomo priedo 4.3.1punkt ą, Wh/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra transporto priemon ės L iki pereinamojo ciklo pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius n  veh_L  
pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą.LT L 175/596 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.3.3. OVC-HEV elektros energijos s ąnaudos  
4.3.3.1. Ciklo savit ųjų elektros energijos s ąnaud ų nustatymas  
Elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija ir visos 
elektrin ės ridos ekvivalentu, skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC ¼ E AC 
EAER 
čia: 
EC yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta elektros energija ir visos elektrin ės ridos ekvivalentu, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 
punkt ą, Wh;  
EAER yra visos elektrin ės ridos ekvivalentas pagal šio papildomo priedo 4.4.4.1 punkt ą, km.  
4.3.3.2. Faz ės savit ųjų elektros energijos s ąnaud ų nustatymas  
Faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros 
energija ir faz ės savituoju visos elektrin ės ridos ekvivalentu, skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  p ¼ E AC 
EAER  p 
čia: 
EC P : yra faz ės savitosios elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio papildomai 
įkrauta elektros energija ir visos elektrin ės ridos ekvivalentu, Wh/km;  
E AC : yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija pagal šio papildomo priedo 3.2.4.6 
punkt ą, Wh;  
EAER  P : yra faz ės savitosios visos elektrin ės ridos ekvivalentas pagal šio papildomo priedo 4.4.4.2 punkt ą, 
km. 
4.3.4. PEV elektros energijos s ąnaudos  
4.3.4.1. Šioje dalyje nustatytos elektros energijos s ąnaudos skai čiuojamos tik tuo atveju, jei transporto priemon ė visu 
aptariamu laikotarpiu geb ėjo atlikti taikom ą bandymo cikl ą su leidžiamaisiais grei čio grafiko nuokrypiais 
pagal 6 papildomo priedo 1.2.6.6 punkt ą. 
4.3.4.2. Taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaud ų nustatymas  
Taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai 
įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida, skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  WLTC ¼ E AC 
PER  WLTCLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/597
 
čia: 
EC WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida taikomam WLTP bandymo ciklui, 
Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 
punkt ą, Wh;  
PER  WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida, kaip apskai čiuota pagal šio papildomo 
priedo 4.4.2.1.1 arba 4.4.2.2.1 punkt ą, priklausomai nuo privalomos taikyti PEV bandymo proce ­
dūros, km.  
4.3.4.3. Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaud ų nustatymas  
Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio 
pakartotinai įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida taikomam WLTP miesto bandymo ciklui, 
skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  city ¼ E AC 
PER  city 
čia: 
EC city yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo 
šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija ir gryn ąja elektrine rida taikomam WLTP miesto 
bandymo ciklui, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 
punkt ą, Wh;  
PER  city yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida, kaip apskai čiuota pagal šio papil ­
domo priedo 4.4.2.1.2 arba 4.4.2.2.2 punkt ą, priklausomai nuo privalomos taikyti PEV bandymo 
proced ūros, km.  
4.3.4.4. Elektros energijos s ąnaud ų faz ės savit ųjų ver čių nustatymas  
Kiekvienos atskiros faz ės elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta 
elektros energija ir faz ės savit ąja gryn ąja elektrine rida, skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  p ¼ E AC 
PER  p 
čia: 
EC p yra kiekvienos atskiros faz ės p elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakar ­
totinai įkrauta elektros energija ir faz ės savit ąja gryn ąja elektrine rida, Wh/km;  
E AC yra iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija pagal šio papildomo priedo 3.4.4.3 
punkt ą, Wh;  
PER  p yra faz ės savitoji grynoji elektrin ė rida, kaip apskai čiuota pagal šio papildomo priedo 4.4.2.1.3 arba 
4.4.2.2.3 punkt ą, priklausomai nuo taikytos PEV bandymo proced ūros, km.LT L 175/598 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.4. Elektrin ės ridos skai čiavimas  
4.4.1. OVC-HEV visa elektrin ė rida AER ir AER  city 
4.4.1.1. Visa elektrin ė rida AER  
OVC-HEV visa elektrin ė rida AER nustatoma pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandym ą kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir minima šio papildomo priedo 3.2.6.1 
punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis, važiuojant taikytin ą WLTP bandymo cikl ą pagal šio papildomo 
priedo 1.4.2.1 punkt ą. AER apib ūdinama kaip atstumas, nuvažiuotas nuo įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo pradžios iki to momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
4.4.1.2. Visa elektrin ė rida mieste AER  city 
4.4.1.2.1. OVC-HEV visa elektrin ė rida mieste AER  city nustatoma pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir minima šio papildomo priedo 
3.2.6.1 punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis, važiuojant taikytin ą WLTP miesto bandymo cikl ą pagal 
šio papildomo priedo 1.4.2.2 punkt ą. AER  city apib ūdinama kaip atstumas, nuvažiuotas nuo įkrovos naudo ­
jimo 1 tipo bandymo pradžios iki to momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus.  
4.4.1.2.2. Kitaip nei nurodyta šio papildomo priedo 4.4.1.2.1 punkte, vis ą elektrin ę rid ą mieste AER  city galima nustatyti 
pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą, važiuojant taiky ­
tinus WLTP bandymo ciklus pagal šio papildomo priedo 1.4.2.1 punkt ą. Tokiu atveju įkrovos naudojimo 1 
tipo bandymas važiuojant taikytin ą WLTP miesto bandymo cikl ą n ėra atliekamas ir visa elektrin ė rida mieste 
AER  city apskai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
AER  city ¼ UBE  city 
EC  DC;city 
čia: 
UBE  city yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyto 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pradžios važiuojant taikomus WLTP bandymo ciklus iki to 
momento, kai vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus, Wh;  
EC DC,city  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra nuvažiuot ų WLTP miesto bandymo cikl ų 
svertin ės elektros energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkt ą, važiuojant 
taikomo WLTP bandymo cikl ą (-us), Wh/km;  
taip pat  
UBE  city ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
čia: 
ΔE REESS,j  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per faz ę j, Wh;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra nuo bandymo pradžios iki faz ės, kurios metu vidaus degimo variklis pradeda naudoti degalus, 
nuvažiuot ų fazi ų skai čius, ne įtraukiant paskutin ės faz ės;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/599
 
taip pat  
EC  DC;city ¼ X  n city;pe 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
čia: 
EC DC,city,j  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra nuvažiuoto WLTP miesto bandymo ciklo j 
elektros energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkt ą, važiuojant taikomo WLTP 
bandymo ciklus, Wh/km;  
K city,j yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo tik elektra važiuojamo taikomo WLTP miesto bandymo 
ciklo j svertinis koeficientas pagal šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkt ą, važiuojant taikomo WLTP 
bandymo ciklus;  
j yra tik elektriniu b ūdu nuvažiuoto aptariamo taikytino WLTP miesto bandymo ciklo indekso 
numeris;  
n city,pe  yra tik elektriniu b ūdu nuvažiuot ų taikytino WLTP miesto bandymo cikl ų skai čius; 
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  city 
čia: 
ΔE REESS,city,1  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo pirm ą taikom ą 
WLTP miesto bandymo cikl ą, Wh;  
taip pat  
K city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city;pe Ä 1 kai j ¼ 2 to n  city;pe · 
4.4.2. PEV grynoji elektrin ė rida  
Šioje dalyje nustatytos ridos vert ės skai čiuojamos tik tuo atveju, jei transporto priemon ė visu aptariamu 
laikotarpiu geb ėjo atlikti taikom ą WLTP bandymo cikl ą su leidžiamaisiais grei čio grafiko nuokrypiais pagal 6 
papildomo priedo 1.2.6.6 punkt ą. 
4.4.2.1. Grynosios elektrin ės ridos nustatymas taikant sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą 
4.4.2.1.1. Taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  transporto priemon ėms PEV skai čiuojama 
pagal sutrumpint ą 1 tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.2 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  WLTC ¼ UBE  STP 
EC  DC;WLTC  
čia: 
UBE  STP yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros pradžios 
iki nutraukimo kriterijaus, kaip apibr ėžta šio papildomo priedo 3.4.4.2.3 punkte, įvykdymo, Wh;LT L 175/600 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
EC DC,WLTC  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP bandymo ciklo DS  1 ir DS  2 
svertin ės elektros energijos s ąnaudos, Wh/km;  
taip pat  
UBE  STP ¼ ΔE REESS ;DS  1 þ ΔE REESS ;DS  2 þ ΔE REESS ;CSS  M þ ΔE REESS ;CCS  E 
čia: 
ΔE REESS ;DS  1 yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  1 , 
Wh;  
ΔE REESS ;DS  2 yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  2 , 
Wh;  
ΔE REESS ;CSS  M yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros CSS  M , 
Wh;  
ΔE REESS ;CSS  E yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros CSS  E , 
Wh;  
taip pat  
EC  DC;WLTC ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
taip pat  
EC DC,WLTC,j  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP bandymo ciklo DS  j elektros 
energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
k WLTC,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo ciklo proced ūros DS  j taikomo WLTP bandymo ciklo svertinis 
koeficientas;  
taip pat  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  STP ir K  WLTC ;2 ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
taip pat  
K WLTC,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo ciklo proced ūros DS  j taikomo WLTP bandymo ciklo 
svertinis koeficientas;  
ΔE REESS,WLTC,1  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP bandymo ciklo DS  1 vis ų 
ĮEKS elektros energijos pokytis, Wh;  
4.4.2.1.2. Taikomo WLTP miesto bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida PER  city transporto priemon ėms PEV skai čiuo ­
jama pagal sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.2 punkte, 
naudojant ši ą lygt į:LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/601
 
PER  city ¼ UBE  STP 
EC  DC;city 
čia: 
UBE  STP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papildomo priedo 4.4.2.1.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,city  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 ir DS  2 
svertin ės elektros energijos s ąnaudos, Wh/km;  
taip pat  
EC  DC;city ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;city;j Ü K city;j 
taip pat  
EC DC,city,j  yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, kai pirmo taikomo WLTP 
miesto bandymo ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 1, antro taikomo WLTP miesto bandymo ciklo 
DS  1 nurodomas kaip j = 2, pirmo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  2 nurodomas kaip j 
= 3 ir antro taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  2 nurodomas kaip j = 4, taikant sutrum ­
pint ą 1 tipo bandymo proced ūrą pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K city,j yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo svertinis koeficientas, kai pirmo taikomo WLTP miesto 
bandymo ciklo DS  1 nurodomas kaip j = 1, antro taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  1 
nurodomas kaip j = 2, pirmo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  2 nurodomas kaip j = 3 ir 
antro taikomo WLTP miesto bandymo ciklo DS  2 nurodomas kaip j = 4;  
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  STP ir K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
3 kai j ¼ 2 … 4  
taip pat  
ΔE REESS,city,1  yra per sutrumpint ą 1 tipo bandymo proced ūrą pirmo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo 
DS  1 vis ų ĮEKS energijos pokytis, Wh;  
4.4.2.1.3. Faz ės savitoji grynoji elektrin ė rida PER  p transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.2 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  p ¼ UBE  STP 
EC  DC;p 
čia: 
UBE  UBE yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papildomo priedo 4.4.2.1.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,p  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros kiekvienos atskiros faz ės DS  1 ir DS  2 svertin ės 
elektros energijos s ąnaudos, Wh/km;LT L 175/602 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Tuo atveju, kai faz ė p = mažas greitis ir faz ė p = vidutinis greitis, naudojamos šios lygtys:  
EC  DC;p ¼ X  4 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra elektros energijos s ąnaudos sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros faz ėje p, kai pirmos faz ės 
p DS  1 nurodomas kaip j = 1, antros faz ės p DS  1 nurodomas kaip j = 2, pirmos faz ės p DS  2 
nurodomas kaip j = 3 ir antros faz ės p DS  2 nurodomas kaip j = 4 pagal šio papildomo priedo 
4.3 punkt ą, Wh/km;  
K p,j yra svertinis koeficientas sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros faz ėje p, kai pirmos faz ės p DS  1 
nurodomas kaip j = 1, antros faz ės p DS  1 nurodomas kaip j = 2, pirmos faz ės p DS  2 nurodomas 
kaip j = 3 ir antros faz ės p DS  2 nurodomas kaip j = 4;  
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP and K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
3 for j ¼ 2 … 4  
taip pat  
ΔE REESS,p,1  : yra vis ų ĮEKS energijos pokytis per sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  1 pirm ą faz ę p, 
Wh;  
Tuo atveju, kai faz ė p = didelis greitis ir faz ė p = labai didelis greitis, naudojamos šios lygtys:  
EC  DC;p ¼ X  2 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros faz ės p DS  j elektros energijos s ąnaudos pagal šio 
papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
k p,j yra sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros faz ės p DS  j svertinis koeficientas  
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  STP ir K  p;2 ¼ 1 Ä K p;1 
taip pat  
ΔE REESS,p,1  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per sutrumpintos 1 tipo bandymo proced ūros DS  1 pirm ą 
faz ę p, Wh;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/603
 
4.4.2.2. Grynosios elektrin ės ridos nustatymas taikant nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
4.4.2.2.1. Taikomo WLTP bandymo ciklo grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  transporto priemon ėms PEV skai čiuojama 
pagal 1 tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  WLTC ¼ UBE  CCP 
EC  DC;WLTC  
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS energija, nustatyta nuo nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros 
pradžios iki nutraukimo kriterijaus pagal šio papildomo priedo 3.4.4.1.3 punkt ą įvykdymo, Wh;  
EC DC,WLTC  yra taikomo WLTP bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, nustatytos pagal per nuoseklaus 
ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą iki galo nuvažiuotus taikomo WLTP bandymo ciklus, Wh/km;  
taip pat  
UBE  CCP ¼ X  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
čia: 
ΔE REESS,j  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros faz ę j, 
Wh;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra nuo pradžios iki faz ės, kurios metu įvykdytas nutraukimo kriterijus, fazi ų skai čius, įskai čiuo ­
jant paskutin ę faz ę; 
taip pat  
EC  DC;WLTC ¼ X  n WLTC  
j¼1 EC  DC;WLTC ;j Ü K WLTC ;j 
taip pat  
EC DC,WLTC,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP bandymo ciklo j elektros 
energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K WLTC,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP bandymo ciklo j svertinis 
koeficientas;  
j yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso numeris;  
n WLTC  yra taikomo užbaigto WLTP bandymo vis ų nuvažiuot ų cikl ų indekso numeris;LT L 175/604 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
taip pat  
K WLTC ;1 ¼ ΔE REESS ;WLTC ;1 
UBE  CCP ir K  WLTC ;j ¼ 1 Ä K WLTC ;1 
n WLTC Ä 1 kai j ¼ 2 … n  WLTC  
taip pat  
ΔE REESS,WLTC,1  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros 
pirm ą taikom ą WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
4.4.2.2.2. Per WLTP miesto bandymo cikl ą grynoji elektrin ė rida PER  WLTC  transporto priemon ėms PEV skai čiuojama 
pagal 1 tipo bandym ą, kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  city ¼ UBE  CCP 
EC  DC;city 
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papildomo priedo 4.4.2.2.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,city  yra taikomo WLTP miesto bandymo ciklo elektros energijos s ąnaudos, nustatytos pagal per 
nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą iki galo nuvažiuotus taikomo WLTP miesto 
bandymo ciklus, Wh/km;  
taip pat  
EC  DC;city ¼ X  n city 
j¼1 EC  DC;city;jÜ K city;j 
taip pat  
EC DC,city,j  yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j 
elektros energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
K city,j yra pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą taikomo WLTP miesto bandymo ciklo j 
svertinis koeficientas;  
j yra aptariamo taikomo WLTP miesto bandymo ciklo indekso numeris;  
n city yra taikomo užbaigto WLTP miesto bandymo vis ų nuvažiuot ų cikl ų indekso numeris;  
taip pat  
K city;1 ¼ ΔE REESS ;city;1 
UBE  CCP ir K  city;j ¼ 1 Ä K city;1 
n city Ä 1 kai j ¼ 2 … n  city 
taip pat  
ΔE REESS,city,1  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
pirm ą taikom ą WLTP miesto bandymo cikl ą, Wh.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/605
 
4.4.2.2.3. Faz ės savitoji grynoji elektrin ė rida PER  p transporto priemon ėms PEV skai čiuojama pagal 1 tipo bandym ą, 
kaip aprašyta šio papildomo priedo 3.4.4.1 punkte, naudojant šias lygtis:  
PER  p ¼ UBE  CCP 
EC  DC;p 
čia: 
UBE  CCP yra panaudotina ĮEKS elektros energija pagal šio papildomo priedo 4.4.2.2.1 punkt ą, Wh;  
EC DC,p  yra aptariamos faz ės p elektros energijos s ąnaudos, nustatytos pagal per nuoseklaus ciklo 1 tipo 
bandymo proced ūrą iki galo nuvažiuotas fazes, Wh/km;  
taip pat  
EC  DC;p ¼ X  n p 
j¼1 EC  DC;p;j Ü K p;j 
taip pat  
EC DC,p,j  yra nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros aptariamos faz ės p j elektros energijos s ąnaudos 
pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;  
k p,j yra nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūros aptariamos faz ės p j svertinis koeficientas;  
j yra aptariamos faz ės p indekso numeris;  
n p yra bendras užbaigto WLTC nuvažiuot ų fazi ų p skai čius; 
taip pat  
K p;1 ¼ ΔE REESS ;p;1 
UBE  CCP ir K  p;j ¼ 1 Ä K p;1 
n p Ä 1 kai j ¼ 2 … n  p 
čia: 
ΔE REESS,p,1  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per pagal nuoseklaus ciklo 1 tipo bandymo proced ūrą 
pirm ą nuvažiuot ą faz ę p, Wh.  
4.4.3. OVC-HEV transporto priemoni ų rida įkrovos naudojimo režimu  
Rida įkrovos naudojimo režimu R  CDC nustatoma per šio papildomo priedo 3.2.4.3 punkte aprašyt ą įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandym ą kaip bandym ų sekos 1 varianto dalis ir nurodoma šio papildomo priedo 3.2.6.1 
punkte kaip bandym ų sekos 3 varianto dalis. R  CDC yra atstumas, nuvažiuotas nuo įkrovos naudojimo 1 tipo 
bandymo pradžios iki pereinamojo ciklo pabaigos pagal šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą.LT L 175/606 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.4.4. OVC-HEV transporto priemoni ų visos elektrin ės ridos ekvivalentas  
4.4.4.1. Ciklo savitojo visos elektrin ės ridos ekvivalento nustatymas  
Ciklo savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
EAER ¼ Í M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg 
M CO2;CS Î 
Ü R CDC 
čia: 
EAER yra ciklo savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas, km;  
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė pagal A8/5 lentel ės 7 etap ą, g/km;  
M CO2,CD,avg  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidutin ė aritmetin ė mas ė pagal toliau pateikt ą 
lygt į, g/km;  
R CDC yra įkrovos naudojimo ciklo rida pagal šio papildomo priedo 4.4.2 punkt ą, km;  
taip pat  
M CO2;CD;avg ¼ P  k 
j¼1 ðM CO2;CD;j Ü d j Þ 
P  k 
j¼1 d j 
čia: 
M CO2,CD,avg  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidutin ė aritmetin ė mas ė, g/km;  
M CO2,CD,j  yra išmetamo CO  2 mas ė, nustatyta pagal 7 papildomo priedo 3.2.1 punkt ą, įkrovos naudojimo 
1 tipo bandymo faz ėje j, g/km;  
dj yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo faz ėje j nuvažiuotas atstumas, km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius pagal šio papildomo priedo 
3.2.4.4 punkt ą. 
4.4.4.2. Faz ės savitojo visos elektrin ės ridos ekvivalento nustatymas  
Faz ės savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
EAER  p ¼ Í M CO2;CSp Ä M CO2;CD;avg;p 
M CO2;CS;p Î 
Ü P  k 
j¼1 ΔE REESS ;j 
EC  DC;CD;p 
taip pat  
EAER  p yra faz ės savitasis visos elektrin ės ridos ekvivalentas per aptariam ą faz ę p, km;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/607
 
M CO2,CS,p  yra faz ės savitoji išmetamo CO  2 mas ė per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo aptariam ą faz ę p 
pagal A8/5 lentel ės 7 etap ą, g/km;  
ΔE REESS,j  yra vis ų ĮEKS elektros energijos pokytis per aptariam ą faz ę j, Wh;  
EC DC,CD,p  yra elektros energijos s ąnaudos per aptariam ą faz ę p, grindžiamos ĮEKS naudojimu, Wh/km;  
j yra aptariamos faz ės indekso numeris;  
k yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų fazi ų skai čius pagal šio papildomo priedo 
3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat  
M CO2;CD;avg;p ¼ P  n c 
c¼1 ðM CO2;CD;p;c Ü d p;c Þ P  n c 
c¼1 d p;c 
čia: 
M CO2,CD,avg,p  yra įkrovos naudojimo režimu išmetamo CO  2 vidutin ė aritmetin ė mas ė per aptariam ą faz ę p, 
g/km;  
M CO2,CD,p,c  yra išmetamo CO  2 mas ė, nustatyta pagal 7 papildomo priedo 3.2.1 punkt ą, per įkrovos 
naudojimo 1 tipo bandymo ciklo c faz ę p, g/km;  
d p,c yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo ciklo c aptariam ą faz ę p nuvažiuotas atstumas, 
km; 
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso numeris;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiros faz ės indeksas;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų skai čius pagal 
šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat  
E C  DC;CD;P ¼ P  nc 
c¼1 EC  DC;CD;P;C Ü d p;c P  nc 
c¼1 d p;c 
čia: 
EC DC,CD,P  yra elektros energijos s ąnaudos per aptariam ą faz ę p, grindžiamos ĮEKS naudojimu atliekant 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą, Wh/km;  
EC DC,CD,P,C  yra elektros energijos s ąnaudos per aptariam ą ciklo c faz ę p, grindžiamos ĮEKS naudojimu per 
įkrovos naudojimo 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 4.3 punkt ą, Wh/km;LT L 175/608 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
d p,c yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo ciklo c aptariam ą faz ę p nuvažiuotas atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso numeris;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiros faz ės indeksas;  
n c yra iki pereinamojo ciklo n pabaigos nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų skai čius pagal 
šio papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
Aptariamos faz ės yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio grei čio faz ės bei važiavimo mieste ciklas.  
4.4.5. Faktin ė OVC-HEV transporto priemoni ų rida įkrovos naudojimo režimu  
Faktin ė rida įkrovos naudojimo režimu skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
R CDA ¼ X  nÄ1 
c¼1 d c þ Í M CO2;CS Ä M CO2;n;cycle 
M CO2;CS Ä M CO2;CD;avg;nÄ1 Î 
Ü d n 
čia: 
R CDA yra faktin ė rida įkrovos naudojimo režimu, km;  
M CO2,CS  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė pagal A8/5 lentel ės 7 etap ą, g/km;  
M CO2,n,cycle  yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo taikomo WLTP bandymo cikl ą n išmetamo CO  2 
mas ė, g/km;  
M CO2,CD,avg,n–1  yra atliekant įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo vidutin ė aritmetin ė išmetamo CO  2 mas ė 
nuo pradžios iki taikomo WLTP bandymo ciklo ir j į įskai čiuojant (n-1), g/km;  
d c yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo taikomo WLTP bandymo cikl ą c nuvažiuotas 
atstumas, km;  
d n yra per įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo taikomo WLTP bandymo cikl ą n nuvažiuotas 
atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso numeris;  
n yra nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų, įskaitant pereinam ąjį cikl ą, skai čius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą; 
taip pat  
M CO2;CD;avg;nÄ1 ¼ P  nÄ1 
c¼1 ðM CO2;CD;c Ü d c Þ P  nÄ1 
c¼1 d cLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/609
 
čia: 
M CO2,CD,avg,n–1  yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo vidutin ė aritmetin ė išmetamo CO  2 mas ė nuo 
pradžios iki taikomo WLTP bandymo ciklo ir j į įskai čiuojant (n-1), g/km;  
M CO2,CD,c  yra išmetamo CO  2 mas ė, nustatyta pagal 7 papildomo priedo 3.2.1 dal į, įkrovos naudojimo 
1 tipo bandymo taikomo WLTP bandymo cikle c, g/km;  
d c yra įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo taikomo WLTP bandymo cikle c nuvažiuotas 
atstumas, km;  
c yra aptariamo taikomo WLTP bandymo ciklo indekso numeris;  
n yra nuvažiuot ų taikomo WLTP bandymo cikl ų, įskaitant pereinam ąjį cikl ą, skai čius pagal šio 
papildomo priedo 3.2.4.4 punkt ą. 
4.5. Atskiros transporto priemon ės ver čių interpoliacija  
4.5.1. NOVC-HEV ir OVC-HEV interpoliacijos intervalas  
Interpoliacijos metodas naudojamas tik tada, kai bandom ųjų transporto priemoni ų L ir H įkrovos palaikymo 
režimu išmetamo CO  2 mas ės M  CO2,CS  skirtumas pagal A8/5 lentel ės 8 etap ą siekia ne mažiau nei 5 g/km ir 
ne daugiau nei 20 g/km arba 20 proc. transporto priemon ės H įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 
mas ės M  CO2,CS  pagal A8/5 lentel ės 8 etap ą, nelygu, kuri vert ė mažesn ė. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, atskiros transporto priemon ės ver čių 
interpoliacija šeimos ribose gali b ūti prapl ėsta, jei didžiausia ekstrapoliacija daugiau nei 3 g/km neviršija 
transporto priemon ės H įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės ir (arba) nenukrenta daugiau nei 3 
g/km žemiau transporto priemon ės L įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės. Šis pl ėtinys galioja 
tik absoliu čiose šioje dalyje nustatyto interpoliacijos intervalo ribose.  
Didžiausia absoliuti transporto priemoni ų L ir H įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės skirtumo 
ribin ė vert ė, siekianti 20 g/km arba 20 proc. transporto priemon ės H įkrovos palaikymo režimu išmetamo 
CO  2 mas ės, nelygu, kuri vert ė mažesn ė, gali b ūti padidinta 10 g/km, jei bandoma transporto priemon ė M. 
Transporto priemon ė M yra interpoliacijos šeimos transporto priemon ė, kurios ciklo energijos poreikis 
sudaro ± 10 proc. transporto priemoni ų L ir H aritmetinio vidurkio.  
Transporto priemon ės M įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės tiesiškumas patikrinamas pagal 
tiesin ę tarp transporto priemoni ų L ir H interpoliuot ą įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ę. 
Laikoma, kad tiesiškumo kriterijus transporto priemon ės M atveju buvo įvykdytas, jei išmatuotosios trans ­
porto priemon ės M įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės ir tarp transporto priemoni ų L ir H 
interpoliuotos įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės skirtumas yra mažesnis nei 1 g/km. Jei 
skirtumas didesnis, laikoma, kad tiesiškumo kriterijus įvykdytas, jei šis skirtumas transporto priemon ės M 
atveju yra 3 g/km arba 3 proc. interpoliuotos įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės, nelygu, kuri 
vert ė mažesn ė. 
Jei tiesiškumo kriterijus įvykdytas, interpoliacija tarp transporto priemoni ų L ir H taikoma visoms atskiroms 
interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms. 
Jei tiesiškumo kriterijus ne įvykdytas, interpoliacijos šeima dalijama į du pošeimius: transporto priemoni ų, 
kuri ų ciklo energijos poreikis patenka tarp transporto priemoni ų L ir M, ir transporto priemoni ų, kuri ų ciklo 
energijos poreikis patenka tarp transporto priemoni ų M ir H.LT L 175/610 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Transporto priemon ėms, kuri ų ciklo energijos poreikis patenka tarp transporto priemoni ų L ir M, kiekvienas 
transporto priemon ės H parametras, kuris reikalingas atskir ų OVC-HEV ir NOVC-HEV ver čių interpoliacijai, 
pakei čiamas atitinkamu transporto priemon ės M parametru.  
Transporto priemon ėms, kuri ų ciklo energijos poreikis patenka tarp transporto priemoni ų M ir H, kiekvienas 
transporto priemon ės L parametras, kuris reikalingas atskir ų ciklo ver čių interpoliacijai, pakei čiamas atitin ­
kamu transporto priemon ės M parametru.  
4.5.2. Energijos poreikio kiekvienam laikotarpiui skai čiavimas  
Atskiroms interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms taikomas energijos poreikis E  k,p ir laikotarpiu p 
nuvažiuotas atstumas d  c,p skai čiuojamas pagal 7 papildomo priedo 5 dalies proced ūrą, naudojant apkrovos 
kelyje koeficient ų ir mas ės ver čių rinkinius k pagal 7 papildomo priedo 3.2.3.2.3 punkt ą. 
4.5.3. Interpoliacijos koeficiento skai čiavimas atskiroms transporto priemon ėms K  ind,p 
Periodo interpoliacijos koeficientas K  ind,p kiekvienam aptariamam laikotarpiui p skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
K ind;p ¼ E 3;p Ä E 1;p 
E 2;p Ä E 1;p 
čia: 
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto priemonei laikotarpiu p;  
E 1,p yra transporto priemon ės L energijos poreikis aptariamu laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, 
Ws; 
E 2,p yra transporto priemon ės H energijos poreikis aptariamu laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, 
Ws;  
3,p yra atskiros transporto priemon ės energijos poreikis aptariamu laikotarpiu pagal 7 papildomo priedo 
5 dal į, Ws;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Jei aptariamas laikotarpis p yra taikomas WLTP bandymo ciklas, K  ind,p vadinamas K  ind . 
4.5.4. Išmetamo CO  2 mas ės interpoliacija atskiroms transporto priemon ėms 
4.5.4.1. Atskir ų OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė 
Atskiros transporto priemon ės įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
M CO2–ind ;CS;p ¼ M  CO2–L ;CS;p þ K ind;d Ü ðM CO2–H ;CS;p Ä M CO2–L ;CS;p Þ 
čia: 
M CO2–ind,CS,p  yra atskiros transporto priemon ės įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė aptariamu 
laikotarpiu p pagal A8/5 lentel ės 9 etap ą, g/km;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/611
 
M CO2–L,CS,p  yra transporto priemon ės L įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė aptariamu laiko ­
tarpiu p pagal A8/5 lentel ės 8 etap ą, g/km;  
M CO2–H,CS,p  yra transporto priemon ės H įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė aptariamu laiko ­
tarpiu p pagal A8/5 lentel ės 8 etap ą, g/km;  
K ind,d yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio grei čio faz ės ir taikomas WLTP bandymo 
ciklas.  
4.5.4.2. Atskira pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota OVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos naudojimo 
režimu išmetamo CO  2 mas ė 
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto priemon ės įkrovos naudojimo režimu išme ­
tamo CO  2 mas ė skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
M CO2–ind ;CD ¼ M  CO2–L ;CD þ K ind Ü ðM CO2–H ;CD Ä M CO2–L ;CD Þ 
čia: 
M CO2–ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto priemon ės įkrovos naudo ­
jimo režimu išmetamo CO  2 mas ė, g/km;  
M CO2–L,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota transporto priemon ės L įkrovos naudojimo 
režimu išmetamo CO  2 mas ė, g/km;  
M CO2–H,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota transporto priemon ės H įkrovos naudojimo 
režimu išmetamo CO  2 mas ė, g/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas taikomo WLTP 
bandymo ciklui.  
4.5.4.3. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota išmetamo CO  2 mas ė 
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto priemon ės išmetamo CO  2 mas ė skai čiuojama 
pagal ši ą lygt į: 
M CO2–ind ;weighted ¼ M  CO2–L ;weighted þ K ind Ü ðM CO2–H ;weighted Ä M CO2–L ;weighted Þ 
čia: 
M CO2–ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota atskiros transporto priemon ės išmetamo 
CO  2 mas ė, g/km;  
M CO2–L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota transporto priemon ės L išmetamo CO  2 
mas ė, g/km;  
M CO2–H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguota transporto priemon ės H išmetamo CO  2 
mas ė, g/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas taikomo WLTP 
bandymo ciklui.LT L 175/612 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.5.5. Degal ų s ąnaud ų interpoliacija atskiroms transporto priemon ėms 
4.5.5.1. Atskiros OVC-HEV ir NOVC-HEV degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu  
Atskiros transporto priemon ės degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
FC ind;CS;p ¼ FC  L;CS;p þ K ind;p Ü ðFC H;CS;p Ä FC  L;CS;p Þ 
čia: 
FC ind,CS,p  yra atskiros transporto priemon ės degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu per aptariam ą 
laikotarp į p pagal A8/6 lentel ės 3 etap ą, l/100 km;  
FC L,CS,p  yra transporto priemon ės L degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p 
pagal A8/6 lentel ės 2 etap ą, l/100 km;  
FC H,CS,p  yra transporto priemon ės H degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo režimu per aptariam ą laikotarp į p 
pagal A8/6 lentel ės 2 etap ą, l/100 km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo WLTP bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio grei čio faz ės ir taikomas WLTP bandymo 
ciklas.  
4.5.5.2. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų degal ų s ąnaudos 
įkrovos naudojimo režimu  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto priemon ės degal ų sąnaudos įkrovos naudo ­
jimo režimu skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
FC ind;CD ¼ FC  L;CD þ K ind Ü ðFC H;CD Ä FC  L;CD Þ 
čia: 
FC ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto priemon ės degal ų s ąnaudos 
įkrovos naudojimo režimu, l/100 km;  
FC L,CD yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės L degal ų sąnaudos įkrovos 
naudojimo režimu, l/100 km;  
FC H,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės H degal ų sąnaudos įkrovos 
naudojimo režimu, l/100 km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas per taikom ą WLTP 
bandymo cikl ą. 
4.5.5.3. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų degal ų s ąnaudos  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto priemon ės degal ų s ąnaudos skai čiuojamos 
pagal ši ą lygt į: 
FC ind;weighted ¼ FC  L;weighted þ K ind Ü ðFC H;weighted Ä FC  L;weighted Þ 
čia: 
FC ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto priemon ės degal ų s ąnau ­
dos, l/100 km;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/613
 
FC L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės L degal ų s ąnaudos, 
l/100 km;  
FC H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės H degal ų s ąnaudos, 
l/100 km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas per taikom ą WLTP 
bandymo cikl ą. 
4.5.6 Elektros energijos s ąnaud ų interpoliacija atskiroms transporto priemon ėms 
4.5.6.1. Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų įkrovos naudojimo 
režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto priemon ės įkrovos naudojimo režimo 
elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai ­ 
čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  AC–ind ;CD ¼ EC  AC–L ;CD þ K ind Ü ðEC  AC–H ;CD Ä EC  AC–L ;CD Þ 
čia: 
EC AC–ind,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskirai transporto priemon ės įkrovos naudo ­
jimo režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta 
energija, Wh/km;  
EC AC–L,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės L įkrovos naudojimo 
režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta 
energija, Wh/km;  
EC AC–H,CD  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės H įkrovos naudojimo 
režimo elektros energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta 
energija, Wh/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas per taikom ą WLTP 
bandymo cikl ą. 
4.5.6.2. Atskiros pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos OVC-HEV transporto priemoni ų elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija  
Pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos, 
grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta elektros energija, skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  AC–ind ;weighted ¼ EC  AC–L ;weighted þ K ind Ü ðEC  AC–H ;weighted Ä EC  AC–L ;weighted Þ 
čia: 
EC AC–ind,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos atskiros transporto priemon ės elektros 
energijos s ąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–L,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės L elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
EC AC–H,weighted  yra pagal naudingumo koeficient ą pakoreguotos transporto priemon ės H elektros energijos 
sąnaudos, grindžiamos iš maitinimo šaltinio pakartotinai įkrauta energija, Wh/km;  
K ind yra aptariamos atskiros transporto priemon ės interpoliacijos koeficientas per taikom ą 
WLTP bandymo cikl ą.LT L 175/614 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
4.5.6.3. Atskir ų OVC-HEV ir PEV transporto priemoni ų elektros energijos s ąnaudos  
Atskiros transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos pagal šio papildomo priedo 4.3.3 dal į OVC-HEV 
atveju ir pagal šio papildomo priedo 4.3.4 punkt ą PEV atveju skai čiuojamos pagal ši ą lygt į: 
EC  ind;p ¼ EC  L;p þ K ind;p Ü ðEC  H;p Ä EC  L;p Þ 
čia: 
EC ind,p yra atskiros transporto priemon ės elektros energijos s ąnaudos aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
EC L,p yra transporto priemon ės L elektros energijos s ąnaudos aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
EC H,p yra transporto priemon ės H elektros energijos s ąnaudos aptariamu laikotarpiu p, Wh/km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio grei čio faz ės, taikomas WLTP miesto 
bandymo ciklas ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  
4.5.7 Elektrin ės ridos ver čių interpoliacija atskiroms transporto priemon ėms 
4.5.7.1. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų visa elektrin ė rida  
Jei šis kriterijus 
j AER  L 
R CDA ;L Ä AER  H 
R CDA ;H j Ï 0; 1 
čia: 
AER  L : yra transporto priemon ės L visa elektrin ė rida per taikom ą WLTP bandymo cikl ą, km;  
AER  H : yra transporto priemon ės H visa elektrin ė rida per taikom ą WLTP bandymo cikl ą, km;  
R CDA,L  : yra transporto priemon ės L faktin ė įkrovos naudojimo režimo rida, km;  
R CDA,H  : yra transporto priemon ės H faktin ė įkrovos naudojimo režimo rida, km;  
įvykdytas, atskiros transporto priemon ės visa elektrin ė rida skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
AER  ind;p ¼ AER  L;p þ K ind;p Ü ðAER  H;p Ä AER  L;p Þ 
čia: 
AER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės visa elektrin ė rida aptariamu laikotarpiu p, km;  
AER  L,p yra transporto priemon ės L visa elektrin ė rida aptariamu laikotarpiu p, km;  
AER  H,p yra transporto priemon ės H visa elektrin ė rida aptariamu laikotarpiu p, kmLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/615
 
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra taikomas WLTP miesto bandymo ciklas ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  
Jei šioje dalyje nustatytas kriterijus ne įvykdomas, transporto priemon ės H nustatyta AER taikoma visoms 
interpoliacijos šeimos transporto priemon ėms. 
4.5.7.2. Atskir ų PEV transporto priemoni ų grynoji elektrin ė rida  
Atskiros transporto priemon ės grynoji elektrin ė rida skai čiuojama pagal ši ą lygt į: 
PER  ind;p ¼ PER  L;p þ K ind;p Ü ðPER  H;p Ä PER  L;p Þ 
čia: 
PER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės grynoji elektrin ė rida aptariamu laikotarpiu p, km;  
PER  L,p yra transporto priemon ės L grynoji elektrin ė rida aptariamu laikotarpiu p, km;  
PER  H,p yra transporto priemon ės H grynoji elektrin ė rida aptariamu laikotarpiu p, km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio grei čio faz ės, taikomas WLTP miesto 
bandymo ciklas ir taikomas WLTP bandymo ciklas.  
4.5.7.3. Atskir ų OVC-HEV transporto priemoni ų visos elektrin ės ridos ekvivalentas  
Atskiros transporto priemon ės visos elektrin ės ridos ekvivalentas skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
EAER  ind;p ¼ EAER  L;p þ K ind;p Ü ðEAER  H;p Ä EAER  L;p Þ 
čia: 
EAER  ind,p yra atskiros transporto priemon ės visos elektrin ės ridos ekvivalentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
EAER  L,p yra transporto priemon ės L visos elektrin ės ridos ekvivalentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
EAER  H,p yra transporto priemon ės H visos elektrin ės ridos ekvivalentas aptariamu laikotarpiu p, km;  
K ind,p yra interpoliacijos koeficientas aptariamai atskirai transporto priemonei laikotarpiu p;  
p yra taikomo bandymo ciklo atskiro laikotarpio indeksas.  
Aptariami laikotarpiai yra mažo, vidutinio, didelio ir labai didelio grei čio faz ės, taikomas WLTP miesto 
bandymo ciklas ir taikomas WLTP bandymo ciklas.LT L 175/616 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8 priedo  
1 pried ėlis 
ĮEKS įkrovos b ūsena  
1. Bandym ų sekos ir ĮEKS profiliai: OVC-HEV, įkrovos naudojimo ir įkrovos palaikymo bandymas  
1.1. OVC-HEV bandym ų seka pagal 1 variant ą: 
Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo (A8.App1/1)  
A8.App1/1 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas
  
1.2. OVC-HEV bandym ų seka pagal 2 variant ą: 
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas be v ėliau atliekamo įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo (A8.App1/2)  
A8.App1/2 pav.  
OVC-HEV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/617
 
1.3. OVC-HEV bandym ų seka pagal 3 variant ą: 
Įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymu (A8.App1/3)  
A8.App1/3 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymu
LT L 175/618 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
1.4. OVC-HEV bandym ų seka pagal 4 variant ą: 
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos naudojimo 1 tipo bandymu  
A8.App1/4 pav.  
OVC-HEV įkrovos naudojimo 1 tipo bandymas su v ėliau atliekamu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymu
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/619
 
2. NOVC-HEV ir NOVC-FCHV bandym ų seka  
Įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas  
A8.App1/5 pav.  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV įkrovos palaikymo 1 tipo bandymas
  
3. PEV bandym ų seka  
3.1. Nuosekli ų cikl ų proced ūra 
A8.App1/6 pav.  
Nuosekli ų cikl ų bandymo seka PEV
LT L 175/620 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.2. Sutrumpinta bandym ų proced ūra 
A8.App1/7 pav.  
Sutrumpinto bandymo proced ūros seka PEV transporto priemon ėms
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/621
 
8 priedo  
2 pried ėlis 
IEKS energijos poky čiu grindžiama koregavimo proced ūra 
Šiame pried ėlyje aprašoma proced ūra, skirt ą koreguoti per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo NOVC-HEV ir OVC-HEV 
transporto priemoni ų išmetamo CO  2 mas ę ir degal ų sąnaudas NOVC-FCHV transporto priemoni ų degal ų sąnaudas kaip 
vis ų ĮEKS elektros energijos poky čio funkcij ą. 
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Šio pried ėlio taikymas  
1.1.1. Turi b ūti koreguojamos faz ės savitosios NOVC-FCHV transporto priemoni ų degal ų sąnaudos ir NOVC-HEV ir 
OVC-HEV transporto priemoni ų išmetamo CO  2 mas ė. 
1.1.2. Jei atliekamas per vis ą cikl ą išmatuot ų degal ų s ąnaud ų NOVC-FCHV transporto priemoni ų degal ų s ąnaud ų ir 
NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų išmetamo CO2 mas ės koregavimas pagal šio pried ėlio 1.1.3 
arba 1.1.4 punkt ą, panaudojama šio papildomo priedo 4.3 punktas skai čiuojant įkrovos palaikymo režimo 
ĮEKS energijos pokyt į ΔE REESS,CS  per vis ą įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą. Šio papildomo priedo 4.3 punkte 
naudojamas aptariamas laikotarpis j nustatomas pagal įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą. 
1.1.3. Koregavimas atliekamas, jei ΔE REESS,CS  yra neigiamas, kas atitinka ĮEKS iškrovim ą, o 1.2 punkte apskai čiuotas 
koregavimo koeficientas c yra didesnis nei taikomas leidžiamasis nuokrypis pagal A8.App2/1 lentel ę. 
1.1.4. Koregavimo galima netaikyti ir naudoti nekoreguotas vertes, jei:  
(a) ΔE REESS,CS  yra teigiamas, kas atitinka ĮEKS įkrovim ą, o 1.2 punkte apskai čiuotas koregavimo koeficientas c 
yra didesnis nei taikomas leidžiamasis nuokrypis pagal A8.App2/1 lentel ę; 
(b) 1.2 punkte apskai čiuotas koregavimo koeficientas c yra mažesnis nei taikomas leidžiamasis nuokrypis pagal 
A8.App2/1 lentel ę; 
(c) gamintojas gali matavimais tvirtinan čiajai institucijai įrodyti, kad n ėra ryšio atitinkamai tarp ΔE REESS,CS  ir 
įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės bei tarp ΔE REESS,CS  ir degal ų s ąnaud ų. 
1.2. Koregavimo kriterijus c yra ĮEKS elektros energijos poky čio absoliu čios vert ės ΔE REESS,CS  ir degal ų energijos 
santykis, kuris apskai čiuojamas taip: 
c ¼ jΔE REESS ;CS j 
E fuel;CS 
čia: 
ΔE REESS,CS  yra įkrovos palaikymo režimo ĮEKS energijos pokytis pagal šio pried ėlio 1.1.2 punkt ą, Wh;  
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degal ų energijos kiekis pagal 1.2.1 punkt ą NOVC-HEV 
ir OVC-HEV atveju, pagal 1.2.2 punkt ą NOVC-FCHV atveju, Wh.  
1.2.1. Įkrovos palaikymo režimo degal ų energija NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemon ėms 
Įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degal ų energijos kiekis NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemon ėms 
skai čiuojamas pagal ši ą lygt į: 
E fuel;CS ¼ 10 Ü HV Ü FC  CS;nb Ü d CS 
čia: 
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degal ų energijos kiekis per įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymo taikom ą WLTP bandymo cikl ą, Wh;LT L 175/622 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
HV yra šildymo vert ė pagal A6.App2/1 lentel ę, kWh/l;  
FC CS,nb  yra nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų sąnaudos įkrovos palaikymo 1 tipo bandyme, 
nekoreguotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal 7 papildomo priedo 6 dal į naudojant išme ­
tam ų dujini ų jungini ų vertes pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, l/100 km;  
d CS yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikom ą WLTP bandymo cikl ą, km;  
10 perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
1.2.2. Įkrovos palaikymo režimo degal ų energija NOVC-FCHV transporto priemon ėms 
Įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degal ų energijos kiekis NOVC-FCHV transporto priemon ėms skai čiuo ­
jamas pagal ši ą lygt į: 
E fuel;CS ¼ 1 
0,36 Ü 121 Ü FC  CS;nb Ü d CS 
E fuel,CS  yra įkrovos palaikymo režimu sunaudot ų degal ų energijos kiekis per įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandymo taikom ą WLTP bandymo cikl ą, Wh;  
121 yra mažesn ė vandenilio šilumos vert ė, MJ/kg;  
FC CS,nb  yra nesubalansuotos degal ų s ąnaudos įkrovos palaikymo režimu per įkrovos palaikymo 1 tipo 
bandym ą, nekoreguotos pagal energijos balans ą, nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etap ą, kg/100 km;  
d CS yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą taikom ą WLTP bandymo cikl ą, km;  
1 
0,36  perskai čiavimo į Wh koeficientas.  
A8.App2/1 lentel ė 
Koregavimo kriterijai  
Taikomas 1 tipo bandymo ciklas  mažas + vidutinis  mažas + vidutinis + didelis  mažas + vidutinis + didelis + 
labai didelis  
Koregavimo kriterijaus 
santykis c  0,015  0,01  0,005  
2. Koregavimo koeficient ų skai čiavimas  
2.1. Išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas K  CO2 , degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficientai K  fuel,FCHV  ir, jei 
pageidauja gamintojas, faz ės savitieji koregavimo koeficientai K  CO2,p  ir K  fuel,FCHV,p  nustatomi remiantis taiko ­
mais įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo ciklais.  
Jei išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficiento NOVC-HEV ir OVC-HEV transporto priemon ėms nustatymui 
buvo bandoma transporto priemon ė H, koeficient ą galima taikyti interpoliacijos šeimoje.  
2.2. Koregavimo koeficientai pagal šio pried ėlio 3 dal į nustatomi per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymus. Gamin ­
tojas turi atlikti penkis arba daugiau bandym ų. 
Gamintojas gali prašyti prieš bandym ą nustatyti ĮEKS įkrovos b ūsen ą pagal gamintojo rekomendacijas ir kaip 
aprašyta šio pried ėlio 3 dalyje. Ši praktika taikoma tik norint gauti įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą su 
priešingu ΔE REESS,CS  ženklu ir gavus patvirtinimo institucijos pritarim ą. 
Matavimai turi atitikti šiuos kriterijus:  
a) turi b ūti atliktas bent vienas bandymas su ΔE REESS,CS  ir bent vienas bandymas su ΔE REESS,CS  . ΔE REESS,CS,n  yra 
vis ų ĮEKS elektros energijos poky čio ver čių suma bandyme n, apskai čiuota pagal šio papildomo priedo 4.3 
punkt ą;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/623
 
b) skirtumas M  CO2,CS  tarp bandymo su didžiausiu neigiamu elektros energijos poky čiu ir bandymo su 
didžiausiu teigiamu elektros energijos poky čiu turi b ūti 5 g/km arba daugiau. Šis kriterijus netaikomas 
K fuel,FCHV  nustatymui.  
Nustatant K  CO2 , reikalaujamas bandym ų skai čius gali b ūti sumažintas iki trij ų bandym ų, jei greta a ir b 
punkt ų papildomai įvykdomi šie kriterijai:  
c) bet kuri ų dviej ų gretim ų matavim ų, susijusi ų su elektros energijos poky čiu bandymo metu, rezultat ų 
skirtumas M  CO2,CS  M CO2,CS  turi b ūti 10 g/km arba mažesnis;  
d) papildant b punkt ą, bandymas su didžiausiu neigiamu elektros energijos poky čiu ir bandymas su didžiausiu 
teigiamu elektros energijos poky čiu neturi pakli ūti į interval ą, kuris apib ūdinamas kaip: 
Ä0,01 Ï ΔE REESS  
E fuel Ï þ0,01 , 
čia: 
E fuel yra sunaudot ų degal ų energijos kiekis, apskai čiuotas pagal šio pried ėlio1.2 punkt ą, Wh;  
e) bandymo su didžiausiu neigiamos energijos poky čiu ir etapo vidurio rezultato skirtumas M  CO2,CS  bei etapo 
vidurio ir bandymo su didžiausiu teigiamos energijos poky čiu rezultato skirtumas M  CO2,CS  turi b ūti panašus 
ir pageidautinai patekti į d punkte nustatyt ą interval ą. 
Gamintojo nustatytus koregavimo koeficientus prieš taikym ą perži ūri ir patvirtina patvirtinimo institucija.  
Jei ne mažiau nei penki ų bandym ų komplektas ne įvykdo kriterijaus a, kriterijaus b arba abiej ų kriterij ų, 
gamintojas patvirtinimo institucijai turi pateikti įrodymus, kod ėl transporto priemon ė negali įvykdyti vieno 
arba abiej ų kriterij ų. Jei įrodymai netenkina tvirtinan čiosios institucijos, ji gali pareikalauti atlikti papildomus 
bandymus. Jei kriterijai ne įvykdomi ir po papildom ų bandym ų, patvirtinimo institucija gali nustatyti mata ­
vimais pagr įstą konservatyv ų koregavimo koeficient ą. 
2.3. Koregavimo koeficient ų skai čiavimas: K  fuel,FCHV  ir K  CO2 
2.3.1. Degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficiento nustatymas K  fuel,FCHV  
NOVC-FCHV transporto priemon ėms degal ų sąnaud ų koregavimo koeficientas K  fuel,FCHV  nustatomas važiuojant 
per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymus, kaip nustatoma pagal ši ą lygt į: 
K fuel;FCHV ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðFC CS;nb;n Ä FC  CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
čia: 
K fuel,FCHV  yra degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficientas, (kg/100 km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos s ąnaudos atliekant bandym ą n, grindžiamos 
ĮEKS iškrovimu pagal toliau pateikt ą lygt į, Wh/km  
EC DC,CS,avg  yra vidutin ės įkrovos palaikymo režimo elektros energijos s ąnaudos bandymuose n  cs , grin ­
džiamos ĮEKS iškrovimu pagal toliau pateikt ą lygt į, Wh/km  
FC CS,nb,n  yra įkrovos palaikymo režimo degal ų s ąnaudos bandyme n, nekoreguotos pagal energijos 
balans ą, nustatytos pagal A8/7 lentel ės 1 etap ą, kg/100 km;  
FC CS,nb,avg  yra įkrovos palaikymo režimo degal ų s ąnaud ų bandymuose n  cs aritmetinis vidurkis, grin ­
džiamas degal ų s ąnaudomis, nekoreguotas pagal energijos balans ą, nustatytas pagal toliau 
pateikt ą lygt į, kg/100 km;  
n yra aptariamo bandymo indekso numeris;LT L 175/624 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
n cs yra bendras bandym ų skai čius; 
taip pat: 
EC  DC;CS;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 EC  DC;CS;n 
taip pat: 
FC CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 FC CS;nb;n 
taip pat: 
EC  DC;CS;n ¼ ΔE REESS ;CS;n 
d CS;n 
čia: 
ΔE REESS,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo ĮEKS elektros energijos pokytis atliekant bandym ą n pagal šio 
pried ėlio 1.1.2 punkt ą, Wh;  
d CS,n yra atstumas, nuvažiuotas per atitinkam ą įkrovos palaikymo 1 tipo bandym ą n, km;  
Degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficientas apvalinamas iki keturi ų reikšmini ų skai čių. Degal ų s ąnaud ų korega ­
vimo koeficiento statistin į reikšmingum ą įvertina patvirtinimo institucija.  
2.3.1.1. Degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficient ą, kuris buvo sukurtas pagal viso taikomo WLTP bandymo ciklo 
bandymus, leidžiama taikyti kiekvienos atskiros faz ės koregavimui.  
2.3.1.2. Nedarant poveikio šio pried ėlio 2.2 punkto reikalavimams, gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institu ­
cijos pritarim ą, galima sukurti atskirus degal ų s ąnaud ų koregavimo koeficientus K  fuel,FCHV,p  kiekvienai atskirai 
fazei. Tokiu atveju tie patys kriterijai, kaip aprašyta šio pried ėlio 2.2 punkte, turi b ūti įvykdyti kiekvienoje 
atskiroje faz ėje ir šio pried ėlio 2.3.1 punkte aprašyta proced ūra turi b ūti taikoma kiekvienai atskirai fazei, 
siekiant nustatyti kiekvienos faz ės savit ąjį koregavimo koeficient ą. 
2.3.2. Išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficiento K  CO2 nustatymas  
OVC-HEV ir NOVC-HEV transporto priemoni ų išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas K  CO2 nusta ­
tomas važiuojant per įkrovos palaikymo 1 tipo bandymus, kaip nustatoma pagal ši ą lygt į: 
K CO2 ¼ P  n CS 
n¼1 Ê 
ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ Ü ðM CO2;CS;nb;n Ä M CO2;CS;nb;avg Þ Ì 
P  n CS 
n¼1 ðEC  DC;CS;n Ä EC  DC;CS;avg Þ 2 
čia: 
K CO2 yra išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas, (g/km)/(Wh/km);  
EC DC,CS,n  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos s ąnaudos atliekant bandym ą n, grindžiamos 
ĮEKS iškrovimu pagal šio pried ėlio 2.3.1 punkt ą, Wh/km;  
EC DC,CS,avg  yra įkrovos palaikymo režimo elektros energijos s ąnaud ų bandymuose n  cs , grindžiam ų ĮEKS 
iškrovimu pagal šio pried ėlio 2.3.1 punkt ą, aritmetinis vidurkis, Wh/km;  
M CO2,CS,nb,n  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ė atliekant bandym ą n, nekoreguota pagal 
energijos balans ą, apskai čiuota pagal A8/5 lentel ės 2 etap ą, g/km;  
M CO2,CS,nb,avg  yra įkrovos palaikymo režimu išmetamo CO  2 mas ės atliekant bandymus aritmetinis vidurkis, 
grindžiamas išmetamo CO  2 mase, nekoreguotas pagal energijos balans ą, nustatytas pagal toliau 
pateikt ą lygt į, g/km;  
n yra aptariamo bandymo indekso numeris;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/625
 
n cs yra bendras bandym ų skai čius; 
taip pat: 
M CO2;CS;nb;avg ¼ 1 
n CS Ü X  n CS 
n¼1 M CO2;CS;nb;n 
Išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientas apvalinamas iki keturi ų reikšmini ų skai čių. Išmetamo CO  2 
mas ės koregavimo koeficiento statistin į reikšmingum ą įvertina patvirtinimo institucija.  
2.3.2.1. Išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficient ą, sukurt ą per viso taikomo WLTP bandymo ciklo bandymus, 
leidžiama taikyti kiekvienas atskiros faz ės koregavimui.  
2.3.2.2. Nedarant poveikio šio pried ėlio 2.2 punkto reikalavimams, gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institu ­
cijos pritarim ą, galima sukurti atskirus išmetamo CO  2 mas ės koregavimo koeficientus K  CO2,p  kiekvienai atskirai 
fazei. Tokiu atveju tie patys kriterijai, kaip aprašyta šio pried ėlio 2.2 punkte, turi b ūti įvykdyti kiekvienoje 
atskiroje faz ėje ir šio pried ėlio 2.3.2 punkte aprašyta proced ūra turi b ūti taikoma kiekvienai atskirai fazei, 
siekiant nustatyti faz ės savituosius koregavimo koeficientus.  
3. Bandymo proced ūra koregavimo koeficientams nustatyti  
3.1. OVC-HEV  
OVC-HEV transporto priemon ėms taikoma viena iš ši ų bandymo sek ų pagal A8.App2/1 lentel ę, išmatuojant 
visas vertes, kurios reikalingos koregavimo koeficientams nustatyti pagal šio pried ėlio 2 dal į. 
A8.App2/1 pav.  
OVC-HEV bandym ų seka
  
3.1.1. Bandymo sekos 1 variantas  
3.1.1.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis) ir stabilizavimas  
Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas atliekamas pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 2.1 
punkt ą.LT L 175/626 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3.1.1.2. ĮEKS reguliavimas  
Prieš bandymo proced ūrą pagal 3.1.1.3 punkt ą gamintojas gali sureguliuoti ĮEKS. Gamintojas turi pateikti 
įrodymus, kad buvo įvykdyti bandymo pradžios reikalavimai pagal 3.1.1.3 punkt ą. 
3.1.1.3. Bandym ų proced ūra 
3.1.1.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 
pried ėlio 3 dal į. 
3.1.1.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.1.1.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 
tipo bandymo proced ūrą. 
3.1.1.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikaling ą taikom ų WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po 
bandymo gali eiti tam tikras skai čius nuosekli ų sek ų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 punkt ą ir 
sudarytos pagal šio pried ėlio 3.1.1.1–3.1.1.3 punktus.  
3.1.2. Bandymo sekos 2 variantas  
3.1.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis)  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš bandym ą pagal šio papildomo priedo 4 
pried ėlio 2.1.1 arba 2.1.2 punkt ą. 
3.1.2.2. ĮEKS reguliavimas  
Po kondicionavimo prieš bandym ą galima nevykdyti stabilizavimo pagal šio papildomo priedo 4 pried ėlio 
2.1.3 punkt ą, o nustatyta pertraukos, kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEKS, trukm ė turi neviršyti 60 
minu čių. Tokia pati pertrauka daroma prieš kiekvien ą bandym ą. Po šios pertraukos pabaigos iš karto taikomi 
šio pried ėlio 3.1.2.3 punkto reikalavimai.  
Gamintojo prašymu galima atlikti papildom ą įšildymo proced ūrą prieš ĮEKS sureguliavim ą, kad b ūtų užtikrintos 
panašios pradin ės s ąlygos koregavimo koeficiento nustatymui. Jei gamintojas pageidauja šios papildomos 
įšildymo proced ūros, identiška įšildymo proced ūra pakartotinai atliekama bandymo sekos metu.  
3.1.2.3. Bandym ų proced ūra 
3.1.2.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 
pried ėlio 3 dal į. 
3.1.2.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.1.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 
tipo bandymo proced ūrą. 
3.1.2.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikalingus taikom ų WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po 
bandymo gali eiti tam tikras skai čius nuosekli ų sek ų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 dal į ir sudarytos 
pagal šio pried ėlio 3.1.2.2 ir 3.1.2.3 punktus.  
3.2. NOVC-HEV ir NOVC-FCHV  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV transporto priemon ėms taikoma viena iš ši ų bandymo sek ų pagal A8.App2/2 
lentel ę, išmatuojant visas vertes, kurios reikalingos koregavimo koeficientams nustatyti pagal šio pried ėlio 2 
dal į.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/627
 
A8.App2/2 pav.  
NOVC-HEV ir NOVC-FCHV bandymo seka
  
3.2.1. Bandymo sekos 1 variantas  
3.2.1.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis) ir stabilizavimas  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas pagal šio papil ­
domo priedo 3.3.1 punkt ą. 
3.2.1.2. ĮEKS reguliavimas  
Prieš bandymo proced ūrą pagal 3.2.1.3 punkt ą gamintojas gali sureguliuoti ĮEKS. Gamintojas turi pateikti 
įrodymus, kad buvo įvykdyti bandymo pradžios reikalavimai pagal 3.2.1.3 punkt ą. 
3.2.1.3. Bandym ų proced ūra 
3.2.1.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 pried ėlio 3 dal į. 
3.2.1.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.2.1.3.3. Jei šiame pried ėlyje nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 
įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo proced ūrą. 
3.2.1.3.4. Norint gauti koregavimo koeficient ų nustatymui reikalingus taikom ų WLTP bandymo cikl ų rezultatus, po 
bandymo gali eiti tam tikras skai čius nuosekli ų sek ų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 dal į ir sudarytos 
pagal šio pried ėlio 3.2.1.1–3.2.1.3 punktus.  
3.2.2. Bandymo sekos 2 variantas  
3.2.2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą (pirminis)  
Bandomajai transporto priemonei atliekamas kondicionavimas prieš bandym ą pagal šio papildomo priedo 
3.3.1.1 punkt ą. 
3.2.2.2. ĮEKS reguliavimas  
Po kondicionavimo prieš bandym ą galima nevykdyti stabilizavimo pagal šio papildomo priedo 3.3.1.2 punkt ą, 
o nustatyta pertraukos, kurios metu leidžiama sureguliuoti ĮEKS, trukm ė turi neviršyti 60 minu čių. Tokia pati 
pertrauka daroma prieš kiekvien ą bandym ą. Po šios pertraukos pabaigos iš karto taikomi šio pried ėlio 3.2.2.3 
punkto reikalavimai.LT L 175/628 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
Gamintojo prašymu galima atlikti papildom ą įšildymo proced ūrą prieš ĮEKS sureguliavim ą, kad b ūtų užtikrintos 
panašios pradin ės s ąlygos koregavimo koeficiento nustatymui. Jei gamintojas pageidauja šios papildomos 
įšildymo proced ūros, identiška įšildymo proced ūra pakartotinai atliekama bandymo sekos metu.  
3.2.2.3. Bandym ų proced ūra 
3.2.2.3.1. Vairuotojo pasirenkamasis režimas taikomo WLTP bandymo ciklui parenkamas pagal šio papildomo priedo 6 
pried ėlio 3 dal į. 
3.2.2.3.2. Bandymui atlikti važiuojamas taikomo WLTP bandymo ciklas pagal šio papildomo priedo 1.4.2 punkt ą. 
3.2.2.3.3. Jei šiame priede nenurodyta kitaip, transporto priemon ė išbandoma pagal 6 papildomame priede aprašyt ą 1 
tipo bandymo proced ūrą. 
3.2.2.3.4. Norint gauti koregavimo koeficientams nustatyti reikaling ą taikom ų WLTP bandymo cikl ų komplekt ą, po 
bandymo gali eiti tam tikras skai čius nuosekli ų sek ų, kurios reikalingos pagal šio pried ėlio 2.2 punkt ą ir 
sudarytos pagal šio pried ėlio 3.2.2.2 ir 3.2.2.3 punktus.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/629
 
8 papildomo priedo  
3 pried ėlis 
NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV transporto priemoni ų ĮEKS srov ės ir įtampos nustatymas  
1. Įvadas  
1.1. Šiame pried ėlyje apibr ėžiami metodas ir prietaisai, reikalingi NOVC-HEV, OVC-HEV, PEV ir NOVC-FCHV trans ­
porto priemoni ų ĮEKS srovei ir įtampai nustatyti.  
1.2. ĮEKS srov ė ir įtampa pradedamos matuoti tuo pa čiu metu, kai pradedamas bandymas, o baigiamos iškart po to, 
kai transporto priemon ė užbaigia bandym ą. 
1.3. ĮEKS srov ė ir įtampa nustatomos kiekvienai fazei.  
1.4. S ąrašas prietais ų (įskaitant prietaiso gamintoj ą, serijos numer į, paskutinio kalibravimo datas (jei taikoma), kuriuos 
gamintojas naudoja ĮEKS įtampai ir srovei matuoti:  
a) per 1 tipo bandym ą pagal šio papildomo priedo 3 dal į, 
b) per proced ūrą, skirt ą koregavimo koeficientams pagal šio papildomo priedo 2 pried ėlį nustatyti (jei taikoma),  
c) per ATCT, kaip nustatyta 6a papildomame priede  
pateikiamas patvirtinimo institucijai.  
2. ĮEKS srov ė 
ĮEKS iškrovimas laikomas neigiama srove.  
2.1. Išorinis ĮEKS srov ės matavimas  
2.1.1. ĮEKS srov ė(s) bandym ų metu matuojama naudojant gnybtinio arba uždarojo tipo srov ės keitikl į. Srov ės matavimo 
sistema turi atitikti šio papildomo priedo A8/1 lentel ėje pateiktus reikalavimus. Srov ės keitiklis (-iai) turi sugeb ėti 
valdyti didžiausi ą srov ės padid ėjim ą variklio užvedimo metu ir temperat ūros s ąlygas matavimo taške.  
2.1.2. Srov ės keitiklis montuojamas bet kurioje ĮEKS, ant vieno iš laid ų, tiesiogiai sujungt ų su ĮEKS ir turi apimti vis ą 
ĮEKS srov ę. 
Ekranuotiems laidams tinkami metodai taikomi pagal patvirtinimo institucijos nurodymus.  
Kad b ūtų lengva pamatuoti ĮEKS srov ę naudojant išorin ę matavimo įrang ą, gamintojas transporto priemon ėje turi 
įrengti atitinkamus saugius ir prieinamus prijungimo taškus. Jei to n ėra, gamintojas privalo pad ėti tvirtinan čiajai 
institucijai prijungiant srov ės keitikl į prie vieno iš laid ų, tiesiogiai sujungt ų su ĮEKS, anks čiau šioje dalyje aprašytu 
būdu. 
2.1.3. Srov ės keitiklio išvesties signalas registruojamas ne mažesniu nei 20 Hz dažniu. Išmatuota srov ė integruojama 
pagal laik ą ir gaunama išmatuotoji Q vert ė, išreikšta ampervaland ėmis (Ah). Integravim ą galima atlikti srov ės 
matavimo sistemoje.  
2.2. Transporto priemon ės ĮEKS srov ės duomenys  
Vietoj to, kas nustatyta šio pried ėlio 2.1 punkte, gamintojas gali naudoti transporto priemon ės srov ės matavimo 
duomenis. Ši ų duomen ų tikslumas įrodomas patvirtinimo institucijai.LT L 175/630 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
3. ĮEKS įtampa  
3.1. Išorinis ĮEKS įtampos matavimas  
Per šio papildomo priedo 3 dalyje aprašytus bandymus ĮEKS įtampa matuojama naudojant šio papildomo priedo 
1.1 punkte nurodytus prietaisus ir tikslumo reikalavimus. Norint ĮEKS įtamp ą matuoti išoriniais matavimo prie ­
taisais, gamintojai turi pad ėti patvirtinimo institucijai, įrengdami ĮEKS įtampos matavimo taškus.  
3.2. Vardin ė ĮEKS įtampa  
NOVC-HEV, NOVC-FCHV ir OVC-HEV transporto priemon ėms galima taikyti ne pagal šio pried ėlio 3.1 punkt ą 
išmatuot ą ĮEKS įtamp ą, bet pagal standart ą DIN EN 60050-482 nustatyt ą vardin ę ĮEKS įtamp ą. 
3.3. Transporto priemon ės ĮEKS įtampos duomenys  
Vietoj to, kas nustatyta šio pried ėlio 3.1 ir 3.2 punktuose, gamintojas gali naudoti transporto priemon ės įtampos 
matavimo duomenis. Ši ų duomen ų tikslumas įrodomas patvirtinimo institucijai.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/631
 
8 papildomo priedo  
4 pried ėlis 
PEV ir OVC-HEV transporto priemoni ų kondicionavimo prieš bandym ą, stabilizavimo ir ĮEKS įkrovimo s ąlygos  
1. Šis pried ėlis apib ūdina ĮEKS ir vidaus degimo variklio kondicionavimo prieš bandym ą proced ūrą, skirt ą pasi ­
ruošti:  
a) elektrin ės ridos, įkrovos naudojimo ir įkrovos palaikymo matavimams, atliekant bandymus su OVC-HEV ir  
b) elektrin ės ridos ir elektros energijos s ąnaud ų matavimams, atliekant bandymus su PEV.  
2. OVC-HEV kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas  
2.1. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas, kai bandymo proced ūra pradedama įkrovos palaikymo 
bandymu  
2.1.1. Atliekant vidaus degimo variklio kondicionavim ą prieš bandym ą, transporto priemon ė turi nuvažiuoti bent vien ą 
taikomo WLTP bandymo cikl ą. Per kiekvien ą važiuojam ą tokio kondicionavimo cikl ą nustatomas ĮEKS įkrovos 
balansas. Kondicionavimas nutraukiamas taikomo WLTP bandymo ciklo, kurio metu įvykdomas nutraukimo 
kriterijus pagal šio papildomo priedo 3.2.4.5 punkt ą, pabaigoje.  
2.1.2. Vietoj to, kas nurodyta šio pried ėlio 2.1.1punkte, gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvir ­
tinim ą, ĮEKS įkrovos b ūsen ą įkrovos palaikymo 1 tipo bandymui galima nustatyti pagal gamintojo rekomen ­
dacijas, kad b ūtų galima atlikti bandym ą įkrovos palaikymo režimu.  
Tokiu atveju naudojama tradicin ėms transporto priemon ėms taikoma kondicionavimo prieš bandym ą proced ūra, 
kaip aprašyta 6 papildomo priedo 1.2.6 punkte.  
2.1.3. Transporto priemon ės stabilizavimas atliekamas pagal 6 papildomo priedo 1.2.7 punkt ą. 
2.2. Kondicionavimas prieš bandym ą ir stabilizavimas, kai bandymo proced ūra pradedama įkrovos naudojimo 
bandymu  
2.2.1. OVC-HEV turi nuvažiuoti bent vien ą taikomo WLTP bandymo cikl ą. Per kiekvien ą važiuojam ą tokio kondicio ­
navimo cikl ą nustatomas ĮEKS įkrovos balansas. Kondicionavimas nutraukiamas taikomo WLTP bandymo ciklo, 
kurio metu įvykdomas nutraukimo kriterijus pagal šio papildomo priedo 3.2.4.5 punkt ą, pabaigoje.  
2.2.2. Transporto priemon ės stabilizavimas atliekamas pagal 6 papildomo priedo 1.2.7 punkt ą. Priverstinis aušinimas 
netaikomas transporto priemon ėms, kurioms buvo atliktas kondicionavimas prieš 1 tipo bandymus. Stabiliza ­
vimo metu ĮEKS įkraunama pagal įprast ą įkrovimo proced ūrą, kaip aprašyta šio pried ėlio 2.2.3 punkte.  
2.2.3. Įprasta įkrovimo proced ūra 
2.2.3.1. ĮEKS įkraunama aplinkos temperat ūroje, kaip nustatyta 6 papildomo priedo 1.2.2.2.2 punkte,  
a) transporto priemon ėje sumontuotu įkrovikliu, jei yra, arba  
b) išoriniu gamintojo rekomenduojamu įkrovikliu, laikantis įprasto įkrovimo b ūdo. 
Pagal šios dalies proced ūrą nenaudojami vis ų tip ų specialieji įkrovikliai, kuriuos galima įjungti automatiškai arba 
rankiniu b ūdu, pvz., išlyginamieji arba technin ės prieži ūros įkrovikliai. Gamintojas patvirtina, kad per bandym ą 
neprasid ės speciali įkrovos proced ūra.LT L 175/632 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
2.2.3.2. Įkrovimo pabaigos kriterijus  
Įkrovimo pabaigos kriterijus įvykdomas, kai transporto priemon ės arba išoriniai prietaisai parodo, kad ĮEKS yra 
visiškai įkrauta.  
3. PEV kondicionavimas prieš bandym ą 
3.1. Pradin ė ĮEKS įkrova  
Pradin ę ĮEKS įkrov ą sudaro ĮEKS iškrovimas ir įprastas įkrovimas.  
3.1.1. ĮEKS iškrovimas  
Iškrovimo proced ūra atliekama pagal gamintojo rekomendacijas. Gamintojas garantuoja, kad iškrovimo proce ­
dūros metu ĮEKS visiškai iškraunama kiek įmanoma geriau.  
3.1.2. Įprasta įkrovimo proced ūra 
ĮEKS įkraunama pagal šio pried ėlio 2.2.3.1 punkt ą.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/633
 
8 papildomo priedo  
5 pried ėlis 
OVC-HEV naudingumo koeficientai (UF)  
1. Naudingumo koeficientai (UF) yra santykis, grindžiamas važiavimo statistika ir OVC-HEV įkrovos naudojimo bei 
įkrovos palaikymo režimu gautomis ridos vert ėmis, ir naudojami išmetal ų, išmetamo CO  2 kiekiui ir degal ų sąnaudoms 
pakoreguoti.  
Naudingumo koeficientams skai čiuoti 2 dalyje naudojama duomen ų baz ė daugiausia grindžiama tradicini ų transporto 
priemoni ų naudojimo savyb ėmis (pvz., eksploatavimas, kasdien nuvažiuojamas atstumas, skirting ų transporto prie ­
moni ų klasi ų ind ėlis). Reik ės iš naujo įvertinti UF ir įkrovimo dažn į, atliekant klient ų tyrim ą, kai Europos rinkoje bus 
prad ėtas naudoti reikšmingas OVC-HEV transporto priemoni ų skai čius. 
2. Kiekvienai fazei b ūdingo naudingumo koeficiento (UF) skai čiavimui taikoma ši lygtis:  
UF  i ðd i Þ ¼ 1 Ä exp 8 
> > > : Ä 8 
> > > : X  k 
j¼1 C j Ü 8 
: d i 
d n 9 
; j 9 
> > ; 9 
> > ; Ä X  iÄ1 
l¼1 UF  l 
čia: 
UF  i naudingumo koeficientas fazei i;  
d i iki faz ės i pabaigos nuvažiuotas atstumas kilometrais;  
C j j koeficientas (žr. A8.App5/1 lentel ę); 
d n normalizuotas atstumas (žr. A8.App5/1 lentel ę); 
k nari ų ir koeficient ų kiekis eksponent ėje (žr. A8.App5/1 lentel ę); 
i aptariamos faz ės numeris;  
j aptariamo nario / koeficiento numeris;  
X  iÄ1 
l¼1 UF  l iki faz ės (i-1) suskai čiuot ų naudingumo koeficient ų suma.  
Šiais A8.App5/1 lentel ės parametrais grindžiama kreiv ė galioja nuo 0 km iki normalizuoto atstumo  d n , kur UF 
prilyginamas 1,0 (kaip galima pamatyti A8/App5/1 pav.).  
A8.App5/1 lentel ė 
Lygtyje y naudojamas parametras  
C 1 26,25  
C 2 – 38,94  
C 3 – 631,05  
C 4 5 964,83  
C 5 – 25 094,60  
C 6 60 380,21LT L 175/634 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
C 7 – 87 517,16  
C 8 75 513,77  
C 9 – 35 748,77  
C 10 7 154,94  
d n [km]  800  
k 10  
Kreiv ė A8/App5/1 pav. pateikta tik iliustravimo tikslais. Ji nepriklauso reglamentavimo tekstui.  
A8.App5/1 pav.  
A8.App5/1 lentel ės lygties parametru grindžiama naudingumo koeficiento kreiv ė
LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/635
 
8 papildomo priedo  
6 pried ėlis 
Vairuotojo pasirenkam ų režim ų parinkimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Gamintojas parenka vairuotojo pasirenkam ą režim ą 1 tipo bandymo proced ūrai pagal šio pried ėlio 2–4 dalis, kuris 
leist ų transporto priemonei atlikti aptariam ą bandymo cikl ą grei čio grafiko leidžiam ųjų nuokrypi ų ribose pagal 6 
papildomo priedo 1.2.6.6 punkt ą. 
1.2. Gamintojas patvirtinimo institucijai pateikia įrodymus d ėl: 
a) pagrindinio režimo buvimo aptariamomis s ąlygomis;  
b) aptariamos transporto priemon ės didžiausio grei čio; 
ir jei reikia:  
c) d ėl geriausio ir blogiausio atvejo režimo, nustatomo pagal degal ų s ąnaud ų duomenis ir, jei taikoma, pagal 
išmetamo CO  2 mas ės visais režimais duomenis (žr. 6 papildomo priedo 1.2.6.5.2.4 punkt ą); 
d) d ėl daugiausia elektros energijos sunaudojan čio režimo;  
e) d ėl ciklo energijos poreikio (pagal 7 papildomo priedo 5 dal į, kai tikslinis greitis pakei čiamas tikruoju grei čiu). 
1.3. Tam tikri vairuotojo pasirenkami režimai, tokie kaip kaln ų arba palaikomasis režimas, kurie neskirti įprastam 
kasdieniam naudojimui, bet tik specialiai ribotai paskir čiai, n ėra svarstomi.  
2. OVC-HEV su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos naudojimo veikimo režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos naudojimo 1 tipo bandymo režimas parenkamas 
pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
A8.App6/1 pav. strukt ūrin ė schema iliustruoja režimo pasirinkim ą pagal šio pried ėlio 2 dal į. 
2.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos 
naudojimo režimu, pasirenkamas šis režimas.  
2.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia transporto priemonei atlikti pamatinio 
bandymo ciklo įkrovos naudojimo režimu, režimas bandymui parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos naudojimo 
sąlygomis, pasirenkamas šis režimas;  
b) jei pamatinis bandymo ciklas įkrovos naudojimo s ąlygomis gali b ūti atliktas keliais režimais, pasirenkamas 
daugiausia elektros energijos naudojantis režimas.  
2.3. Jei pagal šio pried ėlio 2.1 ir 2.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti pamatin į 
bandymo cikl ą, pamatinis bandymo ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į:LT L 175/636 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos 
naudojimo s ąlygomis, pasirenkamas šis režimas;  
b) jei n ėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režim ų, kurie leidžia transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į 
bandymo cikl ą įkrovos naudojimo s ąlygomis, pasirenkamas daugiausia elektros energijos naudojantis režimas;  
c) jei n ėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos 
naudojimo s ąlygomis, nustatomi režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasirenkamas 
daugiausia elektros energijos naudojantis režimas.  
A8.App6/1 pav.  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas OVC-HEV transporto priemon ėms, veikian čioms įkrovos naudojimo 
režimu
  
3. Įkrovos palaikymo režimu veikian čios OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC-FCHV su vairuotojo pasirenkamuoju režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu įkrovos palaikymo 1 tipo bandymo režimas parenkamas 
pagal toliau pateiktas s ąlygas.  
A8.App6/2 pav. strukt ūrin ė schema iliustruoja režimo pasirinkim ą pagal šio pried ėlio 3 dal į. 
3.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos 
palaikymo režimu, pasirenkamas šis režimas.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/637
 
3.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia transporto priemonei atlikti pamatinio 
bandymo ciklo įkrovos palaikymo režimu, režimas bandymui parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą įkrovos palaikymo 
sąlygomis, pasirenkamas šis režimas;  
b) jei pamatinis bandymo ciklas įkrovos palaikymo s ąlygomis gali b ūti atliktas keliais režimais, gamintojas turi 
galimyb ę rinktis arba blogiausio atvejo režim ą, arba blogiausio ir geriausio atvejo režimus ir išvesti aritmetin į 
bandymo rezultat ų vidurk į. 
3.3. Jei pagal šio pried ėlio 3.1 ir 3.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti pamatin į 
bandymo cikl ą, pamatinis bandymo ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į: 
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos 
palaikymo s ąlygomis, pasirenkamas šis režimas.  
b) jei n ėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režim ų, kurie leidžia transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į 
bandymo cikl ą įkrovos palaikymo s ąlygomis, iš ši ų režim ų pasirenkamas blogiausio atvejo režimas;  
c) jei n ėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą įkrovos 
palaikymo s ąlygomis, nustatomi režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasirenkamas 
blogiausio atvejo režimas.LT L 175/638 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
A8.App6/2 pav.  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas OVC-HEV, NOVC-HEV ir NOVC- FCHV transporto priemon ėms, 
veikian čioms įkrovos palaikymo režimu
  
4. PEV su vairuotojo pasirenkamu režimu  
Transporto priemon ėms su vairuotojo pasirenkamu režimu bandymo režimas parenkamas pagal toliau pateiktas 
sąlygas.  
A8.App 6/3 pav. strukt ūrin ė schema iliustruoja režimo pasirinkim ą pagal šio pried ėlio 3 dal į. 
4.1. Jei yra pagrindinis (vyraujantis) režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pasiren ­
kamas šis režimas.  
4.2. Jeigu n ėra pagrindinio režimo arba yra pagrindinis režimas, kuris neleidžia transporto priemonei atlikti pamatinio 
bandymo ciklo, režimas bandymui parenkamas pagal šias s ąlygas:  
a) jei yra tik vienas režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti pamatin į bandymo cikl ą, pasirenkamas šis 
režimas;  
b) jei pamatinis bandymo ciklas gali b ūti atliktas keliais režimais, pasirenkamas daugiausia elektros energijos naudo ­
jantis režimas.  
4.3. Jei pagal šio pried ėlio 4.1 ir 4.2 punktus n ėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti pamatin į 
bandymo cikl ą, pamatinis bandymo ciklas modifikuojamas pagal 1 papildomo priedo 9 dal į. Gautas bandymo ciklas 
vadinamas taikomu WLTP bandymo ciklu:  
a) jei yra pagrindinis režimas, kuris leidžia transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą, 
pasirenkamas šis režimas;LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/639
 
b) jei n ėra pagrindinio režimo, bet yra kit ų režim ų, kurie leidžia transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į 
bandymo cikl ą, pasirenkamas daugiausia elektros energijos naudojantis režimas;  
c) jei n ėra jokio režimo, leidžian čio transporto priemonei atlikti modifikuot ą pamatin į bandymo cikl ą, nustatomi 
režimas arba režimai su didžiausiu ciklo energijos poreikiu ir pasirenkamas daugiausia elektros energijos naudo ­
jantis režimas.  
A8.App6/3 pav.  
Vairuotojo pasirenkamo režimo parinkimas PEV transporto priemon ėms
LT L 175/640 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
8 papildomo priedo  
7 pried ėlis 
Susl ėgto vandenilio kuro elementu varom ų hibridini ų transporto priemoni ų degal ų s ąnaud ų matavimas  
1. Bendrieji reikalavimai  
1.1. Degal ų s ąnaudos matuojamos gravimetriniu metodu pagal šio pried ėlio 2 dal į. 
Gamintojo prašymu ir gavus patvirtinimo institucijos patvirtinim ą, degal ų sąnaudas galima matuoti sl ėgio arba 
srauto metodu. Tokiu atveju gamintojas turi pateikti techninius įrodymus, kad metodas duos lygiaver čius 
rezultatus. Sl ėgio ir srauto metodai apib ūdinti standarte ISO23828.  
2. Gravimetrinis metodas  
Degal ų s ąnaudos apskai čiuojamos prieš bandym ą ir po bandymo matuojant degal ų bako mas ę. 
2.1. Prietaisai ir nustatymai  
2.1.1. Prietais ų pavyzdys pateiktas A8.App7/1 paveiksle. Degal ų sąnaudoms matuoti naudojamas vienas arba daugiau 
išorini ų degal ų bak ų. Išorinis bakas (-ai) prijungiamas prie transporto priemon ės degal ų tiekimo linijos, esan čios 
tarp originalaus degal ų bako ir kuro elemento sistemos.  
2.1.2. Kondicionavimui prieš bandym ą naudojamas pirminis sumontuotas bakas arba išorinis vandenilio šaltinis.  
2.1.3. Degal ų pakartotinio pylimo sl ėgis pritaikomas prie gamintojo rekomenduojamos vert ės. 
2.1.4. Tiekiam ų duj ų sl ėgis linijose kiek įmanoma sumažinamas, kai linijos apkei čiamos.  
Tuo atveju, kai numatomas sl ėgio skirtumo poveikis, gamintojas ir patvirtinimo institucija turi sutarti, ar reikia 
atlikti koregavim ą. 
2.1.5. Tiksliosios svarstykl ės 
2.1.5.1. Degal ų s ąnaud ų matavimui naudojamos tiksliosios svarstykl ės turi atitikti A8.App7/1 lentel ės specifikacijas.  
A8.App7/1 lentel ė 
Analizini ų svarstykli ų patikros kriterijai  
Matavimas  Skyra (skaitomumas)  Skyra (kartojamumas)  
Tiksliosios svarstykl ės daugiausia 0,1 g  daugiausia 0,02 (  1 ) 
( 1 ) Degal ų s ąnaudos ( ĮEKS įkrovos balansas = 0) tyrimo metu, mas ė, standartinis nuokrypis  
2.1.5.2. Tiksliosios svarstykl ės kalibruojamos pagal svarstykli ų gamintojo pateiktas specifikacijas arba bent ne re čiau nei 
nurodyta A8.App7/2 lentel ėje. 
A8.App7/2 lentel ė 
Prietaiso kalibravimo dažnis  
Priemon ės tikrinimas  Intervalas  
Skyra (kartojamumas)  Kasmetiniai ir esminiai technin ės prieži ūros darbai  
2.1.5.3. Par ūpinamos atitinkamos priemon ės vibracijos ir konvencijos poveikiui sumažinti, tokios kaip stalas su slopin ­
tuvu arba v ėjo užtvaras.LT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/641
 
A8.App7/1 pav.  
Prietais ų pavyzdys
  
čia: 
1 yra išorinis degal ų tiekimas kondicionavimui prieš bandym ą; 
2 yra sl ėgio reguliatorius;  
3 yra originalus bakas;  
4 yra kuro elemento sistema;  
5 yra tiksliosios svarstykl ės; 
6 yra išorinis transporto priemon ės bakas (-ai) degal ų s ąnaudoms matuoti.  
2.2. Bandym ų proced ūra 
2.2.1. Išorinio transporto priemon ės bako mas ė matuojamas prieš bandym ą. 
2.2.2. Išorinis transporto priemon ės bakas prijungiamas prie transporto priemon ės degal ų tiekimo linijos, kaip paro ­
dyta A8.App7/1 pav.  
2.2.3. Bandymas atliekamas degalus tiekiant iš išorinio bako.  
2.2.4. Išorinis transporto priemon ės bakas pašalinamas iš linijos.  
2.2.5. Po bandymo išmatuojama bako mas ė. 
2.2.6. Nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų s ąnaudos FC  CS,nb  pagal prieš bandym ą ir po bandymo 
išmatuot ą mas ę skai čiuojamos naudojant ši ą lygt į: 
FC CS;nb ¼ g 1 Ä g 2 
d Ü 100  
čia: 
FC CS,nb  yra nesubalansuotos įkrovos palaikymo režimo degal ų s ąnaudos, išmatuotos bandymo metu, 
kg/100 km;  
g 1 yra bako mas ė bandymo pradžioje, kg;  
g 2 yra bako mas ė bandymo pabaigoje, kg;  
d yra bandymo metu nuvažiuotas atstumas (km).  
FC CS,nb,pLT L 175/642 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2017 7 7
 
9 papildomas priedas  
Metodo lygiavertiškumo nustatymas  
1. Bendrieji reikalavimai  
Gamintojo prašymu patvirtinimo institucija gali patvirtinti kitus matavim ų metodus, jei jie duoda lygiaver čius 
rezultatus pagal šio papildomo priedo 1.1 punkt ą. Si ūlomo metodo lygiavertiškumas įrodomas patvirtinimo institu ­
cijai.  
1.1. Sprendimas d ėl lygiavertiškumo  
Siūlomas metodas laikomas lygiaver čiu, jei jo tikslumas ir glaudumas yra tokie patys arba geresni nei etaloninio 
metodo.  
1.2. Lygiavertiškumo nustatymas  
Metodo lygiavertiškumo nustatymas grindžiamas si ūlomo ir etaloninio metod ų koreliacijos tyrimu. Koreliacijos 
bandymui naudotini metodai turi b ūti patvirtinti patvirtinimo institucijos.  
Pagrindinis si ūlomo ir etaloninio metod ų tikslumo ir glaudumo nustatymo principas atitinka gaires, pateiktas 
standarto ISO 5725 8 priedo 6 dalyje „Alternatyvi ų matavimo metod ų palyginimas“.  
1.3. Įgyvendinimo reikalavimai  
RezervuotaLT 2017 7 7 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 175/643