KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 62/2006

2005 m. gruodžio 23 d.

dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos telematikos priemonių krovinių vežimo paslaugoms posistemio techninių sąveikos specifikacijų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 1 straipsnį sąlygos, reikalingos transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikai pasiekti, yra susijusios su infrastruktūrų ir riedmenų, prisidedančių prie sistemos, kuri bus atiduota į eksploataciją po direktyvos įsigaliojimo, veikimo projektavimu, konstravimu, modernizavimu, atnaujinimu ir eksploatavimu. Be to, svarbiu laikomas efektyvus įvairių infrastruktūrų valdytojų ir operatorių informacijos ir komunikacijos sistemų tarpusavio sujungimas.

Tikslinė sistema, kurios reikalaujamos TSS, turėtų remtis kompiuterine technologija, kurios tikėtinas tarnavimo laikas yra žymiai trumpesnis nei dabartinių tradicinių geležinkelių signalizacijos ir telekomunikacijų įrenginių tarnavimo laikas. Todėl jai reikia iniciatyvios į ateitį, o ne vien į dabartį nukreiptos išdėstymo strategijos, kad sistema nepasentų, dar nespėjus atlikti visų jos sujungimų. Be to, dėl paslaugos tęstinumo neužtikrintumo fragmentuotas išdėstymas Europos geležinkelių sistemoje pareikalautų didelių sąnaudų ir pridėtinių veiklos išlaidų. Nuoseklus Europos lygio pagrindų planas prisidėtų prie darnaus „bevielių“ informacijos paslaugų visoje transeuropinėje geležinkelių sistemoje kūrimo, laikantis ES TEN transporto tinklo strategijos. Toks planas turėtų remtis atitinkamais nacionaliniais įgyvendinimo planais ir tarnauti atitinkama žinių baze įvairių suinteresuotų šalių sprendimams, visų pirma Komisijos sprendimams, skirstant geležinkelių projektams finansinę paramą. Komisijai turėtų būti leista palengvinti atitinkamas priemones, kuriomis užtikrinamas tokio Europos plano sudarymo koordinavimas.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Paprastųjų geležinkelių sistemos, nurodytos Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 1 dalyje su pakeitimais „telematikos priemonių krovinių vežimo paslaugoms“ posistemio techninės sąveikos specifikacijos (toliau – TSS) yra tokios, kaip nustatyta šio reglamento priede.

Šios TSS išsamiai taikomos transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos, apibrėžtos Direktyvos 2001/16/EB I priede, infrastruktūrai ir riedmenims.

2 straipsnis

Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai prisideda teikdami naudingą techninę informaciją apie esamas individualias telematikos priemones krovinių vežimo paslaugoms, kaip nustatyta priedo 2 skyriuje.

3 straipsnis

Europos lygiu veikiančios geležinkelių sektoriaus reprezentacinės institucijos, apibrėžtos Reglamento (EB) Nr. 881/2004 3 straipsnio 2 dalyje, sudaro Strateginį išdėstymo Europoje planą pridedamoms TSS, vadovaudamosi šio reglamento priedo 7 skyriuje nurodytais kriterijais.

Šį strateginį planą jos atsiunčia valstybėms narėms ir Komisijai ne vėliau kaip per metus nuo šio reglamento įsigaliojimo.

4 straipsnis

Nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisijos sprendimo 2004/446/EB nuostatos dėl pagrindinių transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos parametrų nebetaikomos.

5 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL L 110, 2001 4 20, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB (OL L 164, 2004 4 30, p. 114; pataisyta OL L 220, 2004 6 21, p. 40).

(2) OL L 155, 2004 4 30, p. 1; pataisyta OL L 193, 2004 6 1, p. 1.

(3) OL L 235, 1996 9 17, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/50/EB.

(4) OL L 164, 2004 4 30, p. 1; pataisyta OL L 220, 2004 6 21, p. 3.

PRIEDAS

Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos telematikos priemonių krovinių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos

TURINYS:

1. ĮŽANGA

1.1. Techninė taikymo sritis

1.2. Geografinė taikymo sritis

1.3. Šios TSS turinys

2. POSISTEMIO APIBRĖŽTIS (TAIKYMO SRITIS)

2.1. Į TSS taikymo sritį įtraukta funkcija

2.2. Į TSS taikymo sritį neįtrauktos funkcijos

2.3. Posistemio aprašymo apžvalga

2.3.1. Dalyvaujantys asmenys

2.3.2. Aptariami procesai

2.3.3. Bendrosios pastabos

3. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI

3.1. Pagrindinių reikalavimų vykdymas

3.2. Pagrindinių reikalavimų aspektai

3.3. Su bendraisiais reikalavimais susiję aspektai

3.3.1. Sauga

3.3.2. Patikimumas ir prieinamumas

3.3.3. Sveikata

3.3.4. Aplinkosauga

3.3.5. Techninis suderinamumas

3.4. Aspektai, konkrečiai susiję su telematikos priemonių posistemiu, skirtu krovinių vežimui

3.4.1. Techninis suderinamumas

3.4.2. Patikimumas ir prieinamumas

3.4.3. Sveikata

3.4.4. Sauga

4. POSISTEMIO APIBŪDINIMAS

4.1. Įžanga

4.2. Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos

4.2.1. Pranešimo apie krovinio išsiuntimą duomenys

4.2.2. Kelio užsakymas

4.2.3. Traukinio parengimas

4.2.4. Traukinio važiavimo prognozė

4.2.5. Paslaugos nutraukimo informacija

4.2.6. Traukinio vieta

4.2.7. Krovinio NVPL (NAL)

4.2.8. Vagono judėjimas

4.2.9. Pranešimas apie perdavimą

4.2.10. Keitimasis duomenimis kokybei pagerinti

4.2.11. Pagrindiniai informaciniai duomenys

4.2.12. Įvairios informacijos rinkmenos ir duomenų bazės

4.2.13. Elektroninis dokumentų siuntimas

4.2.14. Tinklų naudojimas ir ryšiai

4.3. Funkcinės ir techninės sąsajų specifikacijos

4.3.1. Sąsajos su infrastruktūros TSS

4.3.2. Sąsajos su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos TSS

4.3.3. Sąsajos su riedmenų posistemiu

4.3.4. Sąsajos su eksploatacijos ir traukinių eismo valdymo TSS

4.4. Eksploatacijos taisyklės

4.4.1. Duomenų kokybė

4.4.2. Centrinės saugyklos eksploatacija

4.5. Priežiūros taisyklės

4.6. Profesinės kvalifikacijos

4.7. Sveikatos ir saugos sąlygos

4.8. Infrastruktūros ir riedmenų registrai

5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

5.1. Apibrėžtis

5.2. Sudedamųjų dalių sąrašas

5.3. Sudedamųjų dalių charakteristikos ir specifikacijos

6. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES BEI (ARBA) TINKAMUMO NAUDOTI VERTINIMAS IR POSISTEMIO PATIKRA

6.1. Sąveikos sudedamosios dalys

6.1.1. Vertinimo procedūros

6.1.2. Modulis

6.2. Telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimui, posistemis

7. ĮGYVENDINIMAS

7.1. Šios TSS taikymo metodai

7.1.1. Įžanga

7.1.2. Strateginis diegimo planas Europai (SDPE)

7.1.3. Įgyvendinimo metodai

7.2. Perėjimo strategija

7.3. Pakeitimų valdymas

7.3.1. Įžanga

7.3.2. Atskaitos taško nustatymas

7.3.3. Atskaitos taško rodiklių leidimas

7.3.4. Naujo atskaitos taško sistemos diegimas

7.3.5. Pakeitimų valdymo procesas – reikalavimai

7.3.6. Sąrankos valdymo planas – reikalavimai

7.4. Atskiri atvejai

7.4.1. Įžanga

7.4.2. Atskirų atvejų sąrašas

A PRIEDAS PRIDEDAMŲ DOKUMENTŲ SĄRAŠAS

B PRIEDAS ŽODYNĖLIS

LENTELĖS:

1 lentelė: Kelio užsakymas

2 lentelė: GĮ vykdomas kelio atšaukimas

3 lentelė: IV vykdomas kelio atšaukimas

4 lentelė: Gavimo patvirtinimas

5 lentelė: Traukinio parengimas

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema

Techninė sąveikos specifikacija Posistemis „Telematikos priemonės, skirtos krovinių vežimui“

1. ĮŽANGA

1.1. Techninė taikymo sritis

Ši TSS taikoma telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms, posistemiui, nurodytam Direktyvos 2001/16/EB II priedo 1 punkto b papunkčio sąraše.

Komerciniam traukinių, vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų vežimui visame transeuropinio geležinkelio tinkle reikalinga, kad įvairūs infrastruktūros valdytojai, geležinkelio įmonės ir kiti paslaugų teikėjai efektyviai keistųsi informacija. Nuo minėto suderinamumo ir keitimosi informacija priklauso darbo našumas, sauga, paslaugų kokybė ir sąnaudos, visų pirma transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika.

Techninė sąveikos specifikacija taip pat turi įtakos sąlygoms, kuriomis naudotojai naudojasi geležinkelio transportu. Šiuo požiūriu sąvoka „naudotojai“ suprantama kaip apimanti ne tik infrastruktūros valdytojus arba geležinkelio įmones, bet ir visus kitus paslaugų teikėjus, tokius kaip vagono įmonės, intermodalinio vežimo terminalo operatoriai ir net užsakovai.

Galiausiai ne mažiau svarbu yra tai, kad buvo atsižvelgta į paprastųjų geležinkelių sistemos sąveikos naudą, siekiant sukurti didesnės transporto rūšių, visų pirma paprastųjų geležinkelių transporto ir mišriojo geležinkelio transporto, sąveikos sąlygas.

Šios TSS tikslas – taip pat užtikrinti, kad naudingas keitimasis informacija kokybe ir kiekiu visuomet būtų tinkamiausiai pritaikytas prie kintančių reikalavimų, kad vežimo procesas ir toliau būtų kaip įmanoma labiau ekonomiškai gyvybingas ir kad krovinių vežimas geležinkeliu išlaikytų rinkoje užimamą vietą didelės konkurencijos, kurią jis turi atlaikyti, sąlygomis.

Visa tai reiškia, kad transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema turi būti kuriama arba tobulinama vežimui paprastaisiais geležinkeliais ir intermodaliniam vežimui. Tokio transporto sistemos geležinkelio dalies modernizavimo poreikis taip pat akivaizdus apsvarsčius kritines krovinių vežimo keliais vietas (sąsajas tarp įvairių dalyvaujančių partnerių), palyginti su kritinėmis krovinių vežimo geležinkeliais vietomis pagal vieną supaprastintą scenarijų, kaip pavaizduota A priedo 5 rodyklės 1.1 punkte.

Galutinis šios TSS tikslas – pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2001/14/EB (1) ir 2001/16/EB keičiantis informacija valdyti krovinius tokiomis sąlygomis, kai yra tiek daug sąsajų.

Šis trumpas paaiškinimas taip pat rodo, kuo paprastųjų geležinkelių telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimui, TSS taikymo sritis skiriasi nuo paprastųjų geležinkelių eksploatacijos ir traukinių eismo valdymo TSS. Eksploatacija ir traukinių eismo valdymo TSS, ypač saugos aspektams skirta jos dalis, apima procedūras ir susijusią įrangą, leidžiančią nuosekliai eksploatuoti skirtingus struktūrinius posistemius, visų pirma įskaitant traukinių valdymą, traukinių eismo planavimą ir valdymą – pagrindinę GĮ veiklą pagal jos apibrėžimą (žr. 2.3 skyrių „Posistemio aprašymo apžvalga“ ).

Telematikos priemonių TSS apima priemones, skirtas krovinių vežimo paslaugoms, ir sąsajų su kitomis transporto rūšimis valdymą, o tai reiškia, kad, be tiesioginio traukinių valdymo, joje daugiausia dėmesio skiriama GĮ transporto paslaugoms. Saugos aspektai nagrinėjami tik tiek, kiek jie siejasi su duomenų sudaromųjų dalių buvimu, pvz., neteisingos arba netikros reikšmės, kurios gali turėti įtakos traukinio valdymo saugumui.

1.2. Geografinė taikymo sritis

Šios TSS geografinė taikymo sritis – transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kaip aprašyta Direktyvos 2001/16/EB I priede. Tačiau ši TSS taip pat gali būti taikoma visam ES valstybių narių krovinių geležinkelio tinklui, taikant apribojimą, kad šios TSS reikalavimai nėra privalomi krovininiam transportui, atvykstančiam iš ES nare nesančios valstybės arba į ją vykstantiems.

1.3. Šios TSS turinys

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 5 straipsnio 3 dalį ši TSS:

a) nurodo numatomą jos taikymo sritį – telematikos priemonių posistemis, skirtas krovinių vežimui, – 2 skirsnis „Posistemio apibrėžtis (taikymo sritis)“;

b) nustato pagrindinius šio posistemio ir jo sąsajos reikalavimus, palyginti su kitais posistemiais, – 3 skirsnis „Pagrindiniai reikalavimai“;

c) nustato funkcines ir technines specifikacijas, kurias turi atitikti posistemis ir jos sąsajos, palyginti su kitais posistemiais, – 4 skirsnis „Posistemio apibūdinimas“;

d) nustato sąveikos sudedamąsias dalis ir sąsajas, kurioms taikomos Europos specifikacijos, įskaitant Europos standartus, kurie yra būtini sąveikai transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje užtikrinti, – 5 skirsnis „Sąveikos sudedamosios dalys“;

e) nurodo kiekvienu atitinkamu atveju taikomas atitikties arba tinkamumo naudoti vertinimo procedūras. Tai visų pirma apima Tarybos sprendime 93/465/EEB (2) nustatytus modulius arba tam tikrais atvejais – specialiąsias procedūras, vykdytinas norint įvertinti sudedamųjų sąveikos dalių ir sąsajų atitiktį arba tinkamumą naudoti ir posistemių EB, – 6 skirsnis „Sudedamųjų dalių atitikties ir (arba) tinkamumo naudoti vertinimas ir posistemio patikra“;

f) nurodo TSS įgyvendinimo strategiją. Visų pirma būtina nurodyti etapų, kurie turi būti įgyvendinti siekiant palaipsniui pereiti nuo esamos prie galutinės būklės, kai TSS vykdymas bus norma, – 7 skirsnis „Įgyvendinimas“;

g) nurodo atitinkamo personalo profesines kvalifikacijas bei sveikatos ir saugos darbe sąlygas, reikalingas atitinkamam posistemiui eksploatuoti bei prižiūrėti ir TSS įgyvendinti, – 4 skirsnis „Posistemio apibūdinimas“.

Be to, pagal 5 straipsnio 5 dalį gali būti numatyti atskiri šios TSS atvejai; jie yra nurodyti 7.3 skirsnyje „Atskiri atvejai“.

Galiausiai šios TSS 4 skirsnyje („Posistemio apibūdinimas“) taip pat yra pateikiamos pirma 1.1 („Techninė taikymo sritis“) ir 1.2 skirsniuose („Geografinė taikymo sritis“) nurodytai konkrečiai taikymo sričiai skirtos eksploatacijos ir priežiūros taisyklės.

2. POSISTEMIO APIBRĖŽTIS (TAIKYMO SRITIS)

2.1. Į TSS taikymo sritį įtraukta funkcija

Telematikos priemonių posistemis, skirtas krovinių vežimui, yra apibrėžtas Direktyvos 2001/16/EEB II priedo 2.5 punkto b papunktyje.

Jį visų pirma sudaro:

— priemonės, skirtos krovinių vežimo paslaugoms, įskaitant informacines sistemas (krovinių ir traukinių stebėjimas realiu laiku),

— rūšiavimo ir skirstymo sistemos, čia skirstymo sistemos yra suprantamos kaip traukinio sudėtis,

— išankstinių užsakymų sistemos, kurios čia suprantamos kaip traukinio kelio išankstinis užsakymas,

— sąsajų su kitomis transporto rūšimis valdymas ir elektroninių važtos dokumentų rengimas.

2.2. Į TSS taikymo sritį neįtrauktos funkcijos

Atsiskaitymų su užsakovais ir jų sąskaitų faktūrų tvarkymo sistemos bei atsiskaitymų su įvairiais paslaugų tiekėjais, tokiais kaip geležinkelio įmonės arba infrastruktūros valdytojai, ir jų sąskaitų faktūrų tvarkymo sistemos nėra įtrauktos į šios TSS taikymo sritį. Tačiau sistemos projekte, kuriuo grindžiamas duomenų perdavimas pagal 4.2 skyrių („Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos“ ), yra numatyta reikiama informacija, kuria grindžiamas mokėjimas už transporto paslaugas.

Be to, į šios telematikos priemonių TSS taikymo sritį nėra įtrauktas ilgalaikis tvarkaraščių planavimas. Nepaisant to, kai kur bus daroma nuoroda į ilgalaikio planavimo rezultatą, kai tai siejasi su efektyviu informacijos perdavimu, reikalingu traukiniams valdyti.

2.3. Posistemio aprašymo apžvalga

2.3.1. Dalyvaujantys asmenys

Šioje TSS atsižvelgiama į dabartinius paslaugų teikėjus ir įvairius galimus ateities paslaugų teikėjus, dalyvaujančius vežant krovinius (šis sąrašas nėra baigtinis):

— Vagonų

— Lokomotyvų

— Mašinistų

— Iešmų perjungimo ir riedmenų skirstymo nuo skirstomojo kalnelio

— Traukiniui važiuoti skirto laiko pardavimo

— Krovinių valdymo

— Traukinio sudėties

— Traukinio valdymo

— Traukinio stebėjimo

— Traukinių kontrolės

— Krovinių stebėjimo

— Vagono ir (arba) lokomotyvo apžiūrų ir remonto

— Muitinės formalumų forminimo

— Intermodalinio vežimo terminalų eksploatacijos

— Vežimo keliais valdymo

Kai kurie konkrečių paslaugų teikėjai yra aiškiai apibrėžti Direktyvose 2001/14/EB ir 2001/16/EB. Kadangi turi būti atsižvelgta į abi direktyvas, šioje TSS visų pirma apsvarstoma apibrėžtis (taip pat žr. A priedo 6 rodyklę):

Infrastruktūros valdytojas (IV) – tai bet kuri įstaiga ar įmonė, visų pirma atsakinga už geležinkelių infrastruktūros sukūrimą ir priežiūrą. Infrastruktūros valdytojas taip pat gali vykdyti infrastruktūros kontrolės ir saugos sistemų tvarkymo funkcijas. Infrastruktūros valdytojo funkcijos tinkle arba tinklo dalyje gali būti paskirtos skirtingoms įstaigoms ar įmonėms

Remiantis šia apibrėžtimi, šioje TSS IV laikomas kelių skirstymo, traukinių kontrolės (stebėjimo) ir su traukiniu (keliu) susijusių pranešimų paslaugų teikėju.

Pagal Direktyvą 2001/14/EB įstaiga arba įmonė, kuriai IV skiria kelią, yra vadinama pareiškėju.

Pareiškėjas – licencijuota geležinkelio įmonė ir (arba) tarptautinė geležinkelio įmonių grupė, o valstybėse narėse, kuriose tokia galimybė numatyta, – kiti fiziniai ir (arba) juridiniai asmenys, kurie, norėdami teikti viešąsias paslaugas ar turėdami komercinių interesų, pageidauja įsigyti infrastruktūros pajėgumų geležinkelių transporto paslaugoms jų atitinkamose teritorijose teikti, pvz., Reglamente (EEB) Nr. 1191/69 apibrėžtos valstybinės valdžios institucijos, taip pat siuntėjai, ekspeditoriai ir intermodalinio susisiekimo operatoriai kadangi geležinkelio įmonė yra apibrėžta kaip bet kuri pagal taikytinus Bendrijos teisės aktus licencijuota valstybinė arba privati įmonė, kurios pagrindinė veikla – teikti prekių ir (arba) keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas, tuo atveju, kai ta įmonė užtikrina trauką; ši nuostata taip pat taikoma tik trauką teikiančioms įmonėms.

Remiantis šia apibrėžtimi, šioje TSS GĮ laikoma traukinių valdymo paslaugų tiekėja.

Dėl traukinio kelio skirstymo traukinių susisiekimui vykdyti taip pat turi būti atsižvelgta į Direktyvos 2001/14/EB 13 straipsnį:

Infrastruktūros pajėgumus paskirsto infrastruktūros valdytojas ir tuos pajėgumus paskyrus pareiškėjui, jų gavėjas negali jų perduoti kitai įmonei ar kitai vežimo geležinkeliais paslaugai teikti. Bet kokia prekyba infrastruktūros pajėgumais yra draudžiama, o dėl tokios prekybos ateityje pajėgumai nebeskiriami. Jei vykdydama pareiškėjo, kuris nėra geležinkelio įmonė, veiklą pajėgumus naudoja geležinkelio įmonė, tai nėra pajėgumų perdavimas.

Nagrinėjant ryšio tarp infrastruktūros valdytojų ir pareiškėjų susisiekimo vykdymo režimu variantus turi būti aptariami tik IV ir GĮ, o ne visų tipų pareiškėjai, kurie gali būti svarbūs planavimo režimui. Dirbant vykdymo režimu visuomet pateikiamas nustatytas IV ir GĮ ryšys, kurio keitimosi pranešimais ir informacijos saugojimas yra nustatyti šioje TSS. Pareiškėjo apibrėžtis ir jos nulemtos kelių skirstymo galimybės lieka tokios pat.

Kaip jau buvo minėta, krovinių vežimui turi būti teikiamos įvairios paslaugos. Vienas iš pavyzdžių – vagonų suteikimas. Ši paslauga gali būti susijusi su riedmenų parko valdytoju. Jei ši susisiekimo paslauga yra viena iš GĮ siūlomų paslaugų, GĮ kartu yra ir riedmenų parko valdytojas, o riedmenų parko valdytojas gali tvarkyti savo paties vagonus ir (arba) kito prižiūrėtojo vagonus (kito prekinių vagonų paslaugų teikėjo). Į tokio paslaugų teikėjo poreikį atsižvelgiama nepaisant to, ar riedmenų parko valdytojo juridinis asmuo yra GĮ.

Ši TSS nesukuria naujų juridinių asmenų ir neverčia GĮ įtraukti kitų paslaugų teikėjų paslaugoms, kurias siūlo pati GĮ, teikti, tačiau joje prireikus paslauga nurodoma susijusio paslaugų teikėjo pavadinimu. Jei paslaugą siūlo GĮ, GĮ yra tos paslaugos teikėjas.

Atsižvelgiant į užsakovo poreikius, viena iš paslaugų yra organizuoti ir tvarkyti susisiekimo liniją pagal įsipareigojimą užsakovui. Šią paslaugą teikia vadovaujanti geležinkelio įmonė (vadovaujanti GĮ arba VGĮ). Užsakovas ryšį palaiko tik su VGĮ. Jei vežimo grandinėje dalyvauja daugiau negu viena geležinkelio įmonė, VGĮ taip pat yra atsakinga už veiklos koordinavimą su kitomis geležinkelio įmonėmis.

Šią paslaugą taip pat gali teikti ekspeditorius arba kiti asmenys.

GĮ dalyvavimas kaip VGĮ gali skirtis atsižvelgiant į vežimo srauto rūšį. Vykdant intermodalinio vežimo veiklą paskirtinių traukinių pajėgumą valdo ir važtaraščius rengia intermodalinio vežimo paslaugų koordinatorius, kuris vėliau galėtų VGĮ būti užsakovas.

Tačiau svarbiausia, kad paslaugos užsakovui būtų tiekiamos sklandžiai, GĮ ir IV bei visi kiti paslaugų teikėjai (pirma apibrėžta prasme) turi dirbti kartu, bendradarbiaudami ir (arba) naudodamiesi atvira prieiga bei efektyviai perduodami informaciją.

2.3.2. Aptariami procesai

Pagal Direktyvą 2001/16/EB ši TSS, skirta krovinių vežimo geležinkeliu sektoriui, yra taikoma tik IV ir GĮ (VGĮ), kai daroma nuoroda į jų tiesioginius užsakovus.

Teikiant krovinių vežimo paslaugas, su kroviniu susijusi VGĮ veikla prasideda iš užsakovo gavus pranešimą apie krovinio išsiuntimą ir, pvz., vagono važtą bei vagonų išleidimo laiką. VGĮ parengia preliminarų krovinio reiso planą (remdamasi patirtimi ir (arba) sutartimi). Jei VGĮ vagono važtą ketina vežti traukiniu atvirosios prieigos režimu (VGĮ valdo traukinį viso reiso metu), preliminarus krovinio reiso planas yra galutinis planas. Jei VGĮ vagono važtą ketina vežti traukiniu, bendradarbiaudama su kitomis GĮ, ji pirma turi išsiaiškinti, į kurias GĮ turėtų kreiptis ir kada jį galima perduoti iš vienos iš šių dviejų GĮ kitai. Tuomet VGĮ atskirai kiekvienai GĮ parengia preliminarius vagono užsakymus, sudarančius viso pranešimo apie krovinio išsiuntimą dalį. Vagono užsakymai yra aprašyti 4.2.1 skirsnyje („Pranešimo apie krovinio išsiuntimą duomenys“).

GĮ, į kurias kreipiamasi, patikrina galimybę naudotis ištekliais vagonams eksploatuoti ir naudoti traukinio liniją. Įvairių GĮ atsakymai leidžia VGĮ patikslinti krovinio reiso planą arba pradėti apklausą iš naujo, galbūt net kartu su kitomis GĮ, kol krovinio reiso planas galiausiai atitiks užsakovo reikalavimus.

GĮ (VGĮ) apskritai turi turėti ne mažesnį negu šį pajėgumą

— NUSTATYTI paslaugų kainą ir vežimo trukmę, vagonų tiekimą (tam tikrais atvejais), vagono (intermodalinio vežimo siunta) informaciją (vieta, būklė ir su vagonu (intermodalinio vežimo siunta vienetu) susijęs numatomas atvykimo laikas (NAL)), kai kroviniai gali būti kraunami į tuščius vagonus, konteinerius ir t. t.,

— SUTEIKTI paslaugą, kuri buvo apibrėžta, patikimai ir sklandžiai taikydama bendrus veiklos procesus ir susijusias sistemas. Turi būti pajėgumas GĮ, IV ir kitiems paslaugų teikėjams bei suinteresuotoms grupėms, tokioms kaip muitinė, keistis elektronine informacija,

— ĮVERTINTI suteiktų paslaugų kokybę, palyginti su tuo, kas buvo apibrėžta, t. y. sąskaitų išrašymo tikslumo ir pasiūlytos kainos, tikrosios vežimo trukmės ir įsipareigojimo, užsakytų ir pateiktų vagonų, NAL ir tikrojo atvykimo laiko palyginimas,

— VALDYTI našiai panaudojant: traukinių, infrastruktūros ir riedmenų parko pajėgumą taikant veiklos procesus, sistemas ir duomenų perdavimą, reikalingus vagono (intermodalinio vežimo siuntos) ir traukinio tvarkaraščiui sudaryti.

GĮ (VGĮ) kaip pareiškėjas taip pat turi suteikti (pagal sutartis su IV) reikalingą traukinio liniją ir eksploatuoti traukinį savo reiso atkarpoje. Kaip traukinio keliu jos gali pasinaudoti jau užsakytais keliais (planavimo režimu) arba turi užsakyti ad hoc traukinio liniją iš atitinkamo reiso atkarpos (-ų), kurioje (-iose) GĮ valdo traukinį, infrastruktūros valdytojo (-jų). A priedo 5 rodyklės 1.2 skirsnyje pateiktas kelio užsakymo scenarijaus pavyzdys.

Kelio nuosavybė taip pat yra svarbi ryšiui, kai traukinys važiuoja tarp IV ir GĮ. Ryšys visuomet turi būti grindžiamas traukinio ir kelio numeriu, kai IV praneša GĮ, kas jos infrastruktūroje užsakė traukinio liniją (taip pat žr. A priedo 5 rodyklės 1.2 skirsnį).

Jei GĮ vykdo visą reisą nuo A iki F (GĮ teikiama atviroji prieiga, kitos GĮ nedalyvauja), kiekvienas dalyvaujantis IV ryšį palaiko tiesiogiai tik su šia GĮ. Ši GĮ teikiama „atviroji prieiga“ gali būti įvykdoma iš anksto užsakius traukinio liniją per „vieno langelio“ (OSS) sistemą arba atkarpas iš kiekvieno IV tiesiogiai. TSS atsižvelgiama į abu atvejus, kaip aprašyta 4.2.2.1 skirsnyje „Kelio užsakymas“, „Preliminarios pastabos“.

Dialogo procesas tarp GĮ ir IV krovininio traukinio keliui nustatyti yra apibrėžtas 4.2.2 skirsnyje („Kelio užsakymas“). Šia funkcija daroma nuoroda į Direktyvos 2001/14/EB 23 straipsnio 1 dalį. Į dialogo procesą neįtraukiamas pagal Direktyvą 2001/13/EB paslaugas GĮ teikiančios licencijos gavimas, sertifikavimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB (3) ir prieigos teisės pagal Tarybos direktyvą 91/440/EEB (4).

4.2.3 skirsnyje („Traukinio parengimas“) apibrėžtas keitimasis informacija apie traukinio sudėtį ir traukinio išvykimo procedūrą. Duomenų perdavimas traukiniui važiuojant įprasto valdymo sąlygomis aprašytas 4.2.4 skirsnyje („Traukinio važiavimo prognozė“), o išimčių pranešimai yra apibrėžti 4.2.5 skirsnyje („Paslaugos nutraukimo informacija“). Sekimo informaciją apie traukinio vietą yra apibrėžta 4.2.6 skirsnyje („Traukinio vieta“). Visais šiais pranešimais keičiasi GĮ ir IV, jais keičiamasi pagal traukinius.

Užsakovui svarbiausia informacija visuomet yra numatomas jo krovinio atvykimo laikas (NAL). NAL gali būti nustatytas (atvirosios prieigos atveju) remiantis informacija, kuria keičiasi VGĮ ir IV. Bendradarbiavimo su įvairiomis GĮ režimo atveju NAL bei numatomas perdavimo laikas (NVPL) gali būti nustatytas pagal pranešimus, kuriais keičiasi GĮ ir IV ir kuriuos GĮ pateikia VGĮ (4.2.7 skirsnis „Krovinio NVPL (NAL)“).

Be to, remdamasi informacija, kuria keičiasi IV ir GĮ, VGĮ žino, pvz.:

— kada vagonai išvyko iš stoties arba nustatytų vietų arba atvyko į ją (4.2.8 skirsnis „Vagono judėjimas“) arba

— kada atsakomybė už vagonus buvo vienos vežimo grandinės GĮ perduoda kitai GĮ (4.2.9 skirsnis „Pranešimas apie perdavimą“).

Remiantis ne tik duomenimis, kurias pasikeičia IV ir GĮ, bet ir duomenimis, kurias pasikeičia GĮ ir VGĮ, gali būti vertinami įvairūs statistiniai duomenys, skirti

— vidutiniu laikotarpiu – tikslesniam planavimo rengimo procesui ir

— ilgu laikotarpiu – strateginiam planavimui ir pajėgumo tyrimams (pvz., tinklo analizei, postovio kelių ir rūšiavimo stočių apibrėžčiai, riedmenų planavimui), tačiau visų pirma

— vežimo paslaugų kokybei ir našumui gerinti (4.2.10 skirsnis „Keitimasis duomenimis kokybei pagerinti“).

Tuščių vagonų priežiūra tampa ypač svarbi tvarkant sąveikius vagonus. Iš esmės pakrautų arba tuščių vagonų tvarkymas nesiskiria. Tuščių vagonų vežimas taip pat yra pagrįstas vagonų užsakymais, kai šių tuščių vagonų parko valdytojas turi būti laikomas užsakovu.

2.3.3. Bendrosios pastabos

Informacinė sistema tik tiek yra gera, kiek patikimi jos duomenys. Todėl duomenys, kurių vaidmuo išsiunčiant krovinį, vagoną arba konteinerį yra lemiamas, turi būti tikslūs ir registruojami optimaliai, t. y. į sistemą duomenys turėtų būti įvedami tik kartą.

Tuo remiantis šios TSS priemonėse ir pranešimuose būtų išvengta daugkartinės rankinės duomenų įvesties ir suteikta prieiga prie jau sukauptų duomenų, pvz., informacinių riedmenų duomenų. Informacinių riedmenų duomenų reikalavimai yra apibrėžti 4.2.11 skirsnyje („Pagrindiniai informaciniai duomenys“). Nurodytos informacinės riedmenų duomenų bazės turi leisti lengvai prieiti prie techninių duomenų. Duomenų bazių turinys visiems IV, GĮ ir riedmenų parko valdytojams visų pirma riedmenų parko valdymo ir riedmenų priežiūros tikslais turi būti prieinamas, pagrįstas struktūrinės prieigos teisėmis pagal suteiktas privilegijas. Jose turi būti visi vežimui lemiamos svarbos turintys techniniai duomenys, tokie kaip:

— riedmenų identifikacija,

— techniniai (konstrukciniai) duomenys,

— suderinamumo su infrastruktūra vertinimas,

— svarbių krovimo charakteristikų vertinimas,

— su stabdžiais susijusios charakteristikos,

— priežiūros duomenys,

— aplinkosaugos charakteristikos.

Intermodalinio vežimo veikloje įvairiuose punktuose (vadinamuose tinklų sąsajomis) ne tik vagonas yra prikabinamas prie kito traukinio, bet ir gali būti iš vieno vagono į kitą perkrauta intermodalinio vežimo siunta. Todėl nepakanka dirbti tik pagal vagonų reiso planą, turi būti parengtas ir intermodalinio vežimo vienetų reiso planas.

4.2.12 skirsnyje („Įvairios informacijos rinkmenos ir duomenų bazės“) yra išvardytos kai kurios informacijos rinkmenos ir įvairios duomenų bazės, įskaitant vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazę. Šioje duomenų bazėje yra riedmenų eksploatacijos būklės duomenys, svorio ir pavojingų krovinių informacija, su intermodalinio vežimo siuntomis susijusi informacija ir informacija apie vietą. 4.2.13 skirsnyje („Elektroninis dokumentų siuntimas“) yra pateikti elektroninio dokumentų siuntimo reikalavimai.

Telematikos priemonių posistemio krovinių vežimo paslaugoms TSS nustato privalomą informaciją, kuria turi keistis įvairūs partneriai, dalyvaujantys vežimo grandinėje, ir leidžia įdiegti standartinį privalomo duomenų perdavimo procesą. Joje taip pat pateikiama tokios ryšio platformos architektūros strategija. Ji apžvelgiama 4.2.14 skirsnyje („Tinklų naudojimas ir ryšiai“) atsižvelgiant į:

— sąsają su transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatacijos ir traukinių eismo valdymo posistemiu, nurodytu Tarybos direktyvos 2001/16/EB 5 straipsnio 3 dalyje,

— tinklo nuostatų turinio reikalavimus, išdėstytus Direktyvos 2001/14/EB 3 straipsnyje ir I priede,

— turimą informaciją apie prekinių vagonų riedmenis ir riedmenų TSS numatytus priežiūros reikalavimus.

Duomenys nėra tiesiogiai perduodami iš telematikos priemonių posistemio krovinių vežimo paslaugoms į traukinį, mašinistui arba kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemio dalims, o fizinis perdavimo tinklas yra visiškai atskirtas nuo tinklo, kuriuo naudojasi valdymo ir kontrolės bei signalizacijos posistemis. ERTMS/ETSC sistemoje naudojama GSM-R. Šiame atvirajame tinkle ETCS specifikacijose nurodyta, kad saugą užtikrina atitinkamas atvirųjų tinklų pavojų valdymas EURORADIO protokolu.

Sąsajos su struktūriniais riedmenų bei kontrolės ir valdymo posistemiais yra suteikiamos tik per riedmenų informacines duomenų bazes (4.2.11.3 skirsnis „Informacinės riedmenų duomenų bazės“), kurias valdo prižiūrėtojai. Sąsajos su infrastruktūros, kontrolės ir valdymo bei energetikos posistemiais yra pateikiamos IV kelio apibrėžtyje (4.2.2.3 skirsnis „Pranešimas „Išsami kelio informacija““ ), kurioje nurodomi su infrastruktūra susiję traukinio dydžiai, ir IV pateikiamoje informacijoje apie infrastruktūros apribojimus (4.2.11.2 skirsnis „Pranešimų apie infrastruktūros apribojimus duomenų bazės“).

3. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI

3.1. Pagrindinių reikalavimų vykdymas

Pagal Direktyvos 2001/16/EB 4 straipsnio 1 dalį transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir jų sąveikos sudedamosios dalys turi atitikti pagrindinius reikalavimus, bendrais bruožais išdėstytus direktyvos III priede.

Pagal šios TSS taikymo sritį atitinkamų šios TSS 3 skyriuje nurodytų posistemio pagrindinių reikalavimų vykdymas bus užtikrintas laikantis 4 skyriuje „Posistemio apibūdinimas“ aprašytų specifikacijų.

3.2. Pagrindinių reikalavimų aspektai

Taikomi pagrindiniai reikalavimai:

— sauga,

— patikimumas ir prieinamumas,

— sveikata,

— aplinkosauga,

— techninis suderinamumas.

Pagal Direktyvą 2001/16/EB pagrindiniai reikalavimai gali būti paprastai taikomi visai transeuropinei paprastųjų geležinkelių sistemai arba atskirai kiekvienam posistemiui ir jo sudedamosioms dalims.

3.3. Su bendraisiais reikalavimais susiję aspektai

Nustatyta tokia bendrųjų reikalavimų svarba telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimui, posistemiui:

3.3.1. Sauga

Pagal Direktyvos 2001/16/EB III priedą su sauga susiję pagrindiniai reikalavimai, taikomi telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimui, posistemiui, yra šie:

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.1 pagrindinis reikalavimas: „Saugai svarbių sudedamųjų dalių ir, dar konkrečiau, sudedamųjų dalių, kurios dalyvauja traukiniui judant, projektavimas, konstravimas ar surinkimas, techninė priežiūra ir monitoringas turi garantuoti tokį saugos lygį, kuris atitinka tinklui nustatytus tikslus, įskaitant tuos, kurie numatyti konkretiems ypatingiems atvejams.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.2 pagrindinis reikalavimas: „Parametrai, susiję su ratų ir bėgių sąlyčiu, turi atitikti stabilumo reikalavimus, reikalingus siekiant garantuoti saugų judėjimą didžiausiu leistinu greičiu.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.3 pagrindinis reikalavimas: „Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar nestandartinius įtempius, kurie buvo nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti apribotos tinkamomis priemonėmis.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.4 pagrindinis reikalavimas: „Projektuojant stacionarius įrenginius ir riedmenis bei parenkant naudojamas medžiagas turi būti siekiama riboti ugnies ir dūmų atsiradimą, sklidimą ir poveikį kilus gaisrui.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.5 pagrindinis reikalavimas: „Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu, ne pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

3.3.2. Patikimumas ir prieinamumas

„Traukiniui judant, dalyvaujančių stacionarių ar judančių sudedamųjų dalių monitoringas ir techninė priežiūra turi būti organizuojama, atliekama ir įvertinama taip, kad būtų išlaikytas jų veikimas numatytomis sąlygomis.“

Šis pagrindinis reikalavimas yra įvykdytas šiuose skirsniuose:

4.2.11 skirsnis „Pagrindiniai informaciniai duomenys“,

4.2.12 skirsnis „Įvairios informacijos rinkmenos ir duomenų bazės“,

4.2.14 skirsnis „Tinklų naudojimas ir ryšiai“.

3.3.3. Sveikata

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.3.1 pagrindinis reikalavimas: „Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūroje negali būti naudojamos medžiagos, dėl jų naudojimo būdo galinčios kelti pavojų sveikatai tų, kuriems jos yra prieinamos.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Pagrindinis reikalavimas 1.3.2 Direktyvos 2001/16/EB III priedo: „Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

3.3.4. Aplinkosauga

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.1 pagrindinis reikalavimas: „Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti įvertintas ir į jį atsižvelgta pagal galiojančias Bendrijos nuostatas sistemos dar projektuojant.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.2 pagrindinis reikalavimas: „Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.3 pagrindinis reikalavimas: „Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.4 pagrindinis reikalavimas: „Eksploatuojant transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos taisyklių.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.5 pagrindinis reikalavimas: „Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatavimas neturi sukelti neleistino lygio žemės virpesių netoli infrastruktūros esančiose tvarkingai prižiūrimose vietose ir jose vykdomai veiklai.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

3.3.5. Techninis suderinamumas

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.5 pagrindinis reikalavimas: „Infrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis. Jei tam tikruose tinklo ruožuose šių charakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys atitiktį ateityje.“ Šis pagrindinis reikalavimas nėra svarbus telematikos priemonių posistemiui.

3.4. Aspektai, konkrečiai susiję su telematikos priemonių posistemiu, skirtu krovinių vežimui

3.4.1. Techninis suderinamumas

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.7.1 pagrindinis reikalavimas: „Pagrindiniai reikalavimai telematikos priemonėms garantuoja būtiniausią keleivių ir krovinių vežėjų aptarnavimo kokybę, ypač techninio suderinamumo atžvilgiu. Turi būti imtasi priemonių siekiant užtikrinti: — kad duomenų bazės, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai būtų rengiami taip, kad būtų sudarytos sąlygos maksimaliems duomenų mainams tarp įvairių programų ir operatorių, išskyrus konfidencialius komercinius duomenis, — nesudėtingą informacijos prieinamumą naudotojams.“ Šis pagrindinis reikalavimas yra konkrečiai įvykdytas šiuose skirsniuose: — 4.2.11 skirsnis „Pagrindiniai informaciniai duomenys“, — 4.2.12 skirsnis „Įvairios informacijos rinkmenos ir duomenų bazės“, — 4.2.14 skirsnis „Tinklų naudojimas ir ryšiai.“.

3.4.2. Patikimumas ir prieinamumas

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.7.2 pagrindinis reikalavimas: „Tokių duomenų bazių naudojimo, tvarkymo, atnaujinimo ir techninės priežiūros būdai, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai turi garantuoti šių sistemų veiksmingumą ir paslaugų kokybę.“ Šis reikalavimas yra konkrečiai įvykdytas šiuose skirsniuose: — 4.2.11 skirsnis „Pagrindiniai informaciniai duomenys“, — 4.2.12 skirsnis „Įvairios informacijos rinkmenos ir duomenų bazės“, — 4.2.14 skirsnis „Tinklų naudojimas ir ryšiai“. Tačiau šis pagrindinis reikalavimas, ypač naudojimo būdas šių telematikos priemonių veiksmingumui ir paslaugų kokybei garantuoti, yra visos TSS pagrindas, o ne taikomas tik pirma nurodytiems skirsniams.

3.4.3. Sveikata

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.7.3 pagrindinis reikalavimas: „Šių sistemų ir naudotojų sąsajos turi atitikti būtiniausias ergonomikos ir sveikatos apsaugos taisykles.“ Šioje TSS nėra nurodyta jokių papildomų reikalavimų, be galiojančių nacionalinių ir Europos taisyklių, susijusių su būtiniausiomis sąsajoms tarp šių telematikos priemonių ir vartotojų taikomomis ergonomikos ir sveikatos apsaugos taisyklėmis.

3.4.4. Sauga

— Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.7.4 pagrindinis reikalavimas: „Kaupiant ar perduodant su sauga susijusią informaciją turi būti užtikrintas tinkamas sąžiningumo ir patikimumo lygis.“ Šis reikalavimas yra įvykdytas šiuose skirsniuose: — 4.2.11 skirsnis „Pagrindiniai informaciniai duomenys“, — 4.2.12 skirsnis „Įvairios informacijos rinkmenos ir duomenų bazės“, — 4.2.14 skirsnis „Tinklų naudojimas ir ryšiai“

4. POSISTEMIO APIBŪDINIMAS

4.1. Įžanga

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 2001/16/EB ir kurios dalis yra telematikos priemonių posistemis, yra integruota sistema, kurios sąryšis turi būti patikrintas. Visų pirma turi būti patikrintas posistemio specifikacijų nuoseklumas, jo sąsajų suderinimas su sistema, į kurią jis yra integruotas, bei valdymo ir priežiūros taisyklių nuoseklumas.

Atsižvelgiant į visus taikomus pagrindinius reikalavimus, telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimui, posistemį apibūdina:

4.2. Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos

Atsižvelgiant į 3 skirsnyje („Pagrindiniai reikalavimai“) nurodytus pagrindinius reikalavimus, funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos yra tokios:

— pranešimo apie krovinio išsiuntimą duomenys,

— kelio užsakymas,

— traukinio parengimas,

— traukinio važiavimo prognozė,

— paslaugos nutraukimo informacija,

— traukinio vieta,

— vagono (intermodalinio vežimo siuntos) NVPL (NAL),

— vagono judėjimas,

— pranešimas apie perdavimą,

— keitimasis duomenimis kokybei pagerinti,

— pagrindiniai informaciniai duomenys,

— įvairios informacijos rinkmenos ir duomenų bazės,

— elektroninis dokumentų siuntimas,

— tinklų naudojimas ir ryšiai.

Išsamios specifikacijos yra bendrais bruožais apibūdintos toliau. Papildoma informacija ir pranešimų formos yra pateiktos A priedo 1 rodyklėje.

Bendrosios pastabos dėl pranešimų struktūros

Pranešimus sudaro du duomenų rinkiniai:

— Kontrolės duomenys: žr. paaiškinimą toliau

— Informaciniai duomenys: priemonių informacija

Kontrolės duomenis sudaro šios dalys:

— Būklė: pranešimo būklė gali būti: — „Naujas pranešimas“, jei tai naujas pranešimas — „Pakeitimas“, jei tai anksčiau išsiųsto pranešimo pakeitimas — „Naikinimas“, jei anksčiau išsiųstas pranešimas turėtų būti panaikintas.

— Pranešimo nuoroda, kurioje nurodoma: — Pranešimo rūšis: pvz., „kelio užsakymas“ arba „užklausa apie traukinio važiavimą“. — Data ir laikas: tikroji pranešimo išsiuntimo data ir laikas. — Pranešimo numeris: pranešimo siuntėjo sukurtas numeris.

— Susijusi nuoroda tik jei pranešimas yra atsakymas į anksčiau gautą pranešimą (tokia pat, kaip ir gauto pranešimo „Pranešimo nuoroda“), kurioje nurodoma: — Susijusi rūšis: gauto pranešimo rūšis — Susijusi data ir laikas: gauto pranešimo data ir laikas — Susijęs numeris: gauto pranešimo numeris

— Pranešimo siuntėjas

— Pranešimo gavėjas

Tolesniuose skirsniuose daugiausia nagrinėjama būklė „Naujas pranešimas“. 4.2.2 skirsnyje „Kelio užsakymas“ taip pat aprašoma kelio užsakymo pranešimo būklė „naikinimas“.

4.2.1. Pranešimo apie krovinio išsiuntimą duomenys

4.2.1.1. Užsakovo pranešimas apie krovinio išsiuntimą

Pranešimą apie krovinio išsiuntimą vadovaujančiai GĮ turi siųsti užsakovas. Jame turi būti visa informacija, reikalinga, kad krovinys iš krovinio siuntėjo būtų nuvežtas krovinio gavėjui. VGĮ turi papildyti šiuos duomenis papildoma informacija. Šie duomenys, įskaitant papildomus, yra (žr. duomenų aprašymą A priedo 3 rodyklėje) išvardyti A priedo 3 rodyklės lentelėje, eilutėje „Pranešimo apie krovinio išsiuntimą duomenys“ nurodant, ar jie yra privalomi, ar neprivalomi ir ar juos turi siųsti krovinio siuntėjas arba papildyti VGĮ.

Atvirosios prieigos atveju vadovaujanti GĮ, sudaranti su užsakovu sutartį, papildžius turimus duomenis turi visą informaciją. Su kitomis GĮ keistis pranešimais nebūtina. Pagal šiuos duomenis taip pat pateikiamas kelio užsakymas trumpuoju pranešimu, jei to reikia pranešimui apie krovinio išsiuntimą vykdyti.

Toliau aprašyti pranešimai naudojami neatvirosios prieigos atveju. Šių pranešimų turinys taip pat gali būti pagrindas kelio užsakymams trumpuoju pranešimu pateikti, jei to reikia pranešimo apie krovinio išsiuntimą vykdymui.

4.2.1.2. Vagono užsakymai

Vagono užsakymas pirmiausia yra pranešimo apie krovinio išsiuntimą informacijos poaibis. Jis turi būti siunčiamas GĮ, dalyvaujančioms vežimo grandinėje, kadangi jis galėtų tapti ad hoc kelio užsakymo įvestimi (4.2.2 skirsnis „Kelio užsakymas“). Vagono užsakymo turinyje turi būti atitinkama informacija, reikalinga, kad GĮ galėtų vežti krovinį, kol ji už jį yra atsakinga iki perleidimo kitai GĮ. Todėl turinys priklauso nuo geležinkelio įmonės funkcijos – ar tai yra išvežimo, tranzitinė arba pristatymo GĮ (PRGĮ, TGĮ, GGĮ).

— Vagono užsakymas išvežimo geležinkelio įmonei (PRGĮ),

— vagono užsakymas tranzitinei geležinkelio įmonei (TGĮ),

— vagono užsakymas pristatymo geležinkelio įmonei (GGĮ).

Vagono užsakymų duomenys pagal įvairias GĮ funkcijas yra išsamiai išvardyti A priedo 3 rodyklėje, nurodant, ar jie yra privalomi, ar neprivalomi. Išsami šių pranešimų forma yra nustatyta A priedo 1 rodyklėje.

Šių vagono užsakymų pagrindinį turinį sudaro:

— informacija apie krovinio siuntėją ir krovinio gavėją,

— maršruto parinkimo informacija,

— krovinio identifikacija,

— informacija apie vagoną,

— informacija apie vietą ir laiką.

Tam tikri duomenys, atrinkti iš pranešimo apie krovinio išsiuntimą duomenų, taip pat turi būti prieinami visiems vežimo grandinės partneriams (pvz., IV, prižiūrėtojui…), įskaitant užsakovus. Tai duomenys pagal vagonus:

— krovinio svoris (bendrasis krovinio svoris),

— KN (HS) numeris,

— informacija apie pavojingus krovinius,

— važtos vienetas.

4.2.2. Kelio užsakymas

4.2.2.1. Preliminarios pastabos

Ilgalaikis planavimas

Nuo traukinio kelio priklauso prašomi, patvirtinti ir tikrieji duomenys apie traukinio liniją ir jo charakteristikas, kurie turi būti saugomi kiekvienoje to kelio atkarpoje. Toliau aprašoma informacija, kurią turi turėti infrastruktūros valdytojas. Išsamesnį aprašymą žr. A priedo 4 rodyklėje.

Įvykus pokyčiams, ši informacija visuomet turi būti atnaujinama.

Pagrindiniai kelio duomenys turi būti šie:

— Traukinio kelio identifikacija (kelio numeris). Tai galėtų būti planuojamas naudojimasis infrastruktūros atkarpa maršrute arba konkrečiu maršruto keliu, atitinkančiu tikrąjį traukinio maršrutą. Tikslus jo pobūdis priklauso nuo IV taikomų procesų.

— Kelio pradžios vieta, t. y. vieta, kurioje kelias prasideda, kartu nurodant traukinio išvykimo tuo keliu datą ir laiką.

— Traukinio kelio paskirties vieta, t. y. vieta, kurioje kelias baigiasi, kartu nurodant datą ir laiką, kada traukinys turi atvykti į tą paskirties vietą.

— Reiso atkarpos aprašymas, kuriuo apibrėžiami IV pateikti kiekvienos patvirtintos reiso atkarpos duomenys – nuo išvykimo iki pirmo tarpinio sustojimo kelyje, kitų tarpinių sustojimų kelyje ir nuo paskutinio tarpinio sustojimo kelyje iki patvirtinto reiso pabaigos. Šį aprašymą gali sudaryti: — tarpiniai sustojimai kelyje arba kitos paskirtos vietos pasiūlytame kelyje, nurodant atvykimo į šias tarpines vietas, išvykimo iš jų arba pravažiavimo pro jas datą, laiką ir veiklos kodą, kuris apibrėžia toje tarpinėje maršruto vietoje vykdytiną veiklą, — nurodomas IV, atsakingas už eismo valdymą dabartinėje reiso atkarpoje, ir IV, atsakingas už eismo valdymą kitoje reiso atkarpoje, — traukinio įrangos aprašymas (valdymo ir kontrolės sistemos, radijo sistemos ir t. t.); ji turi būti suderinama su infrastruktūra, kad būtų užtikrinta trauka, kontrolė ir traukinio ryšys su IV kontrole, — su traukiniu susiję reiso atkarpos duomenys: didžiausias svoris, didžiausias ilgis, didžiausias greitis, didžiausia ašių apkrova, mažiausia stabdymo jėga, didžiausias svoris vienam metrui, informacija apie nestandartinius gabaritus, neleidžiamų pavojingų krovinių identifikatoriai, — kelio numeris, — papildomas maršruto atkarpos važiavimo laikas, skirtas atkūrimui, kelyje iškylantiems sunkumams išspręsti ir t. t.

Kelio sutarties vykdymas: Prieš traukiniui išvažiuojant turi būti atnaujinta informacija apie reiso atkarpą, nurodant tikrąsias reikšmes. Vykdymo režimas nepriklauso nuo planavimo režimo.

Kelio užsakymas trumpuoju pranešimu

Dėl išskirtinių traukinių važiavimo atvejų arba trumpalaikių vežimo poreikių geležinkelio įmonė turi turėti galimybę tinkle gauti ad hoc kelią.

Pirmuoju atveju turi būti nedelsiant imamasi veiksmų, kai žinoma tikroji traukinio sudėtis pagal traukinių sudėties sąrašą.

Antruoju atveju geležinkelio įmonė infrastruktūros valdytojui turi pateikti visus būtinus duomenis, kada ir kur traukiniui reikia važiuoti, ir fizines savybes, jei jos sąveikauja su infrastruktūra. Šie duomenys dažniausiai pateikiami papildytu pranešimu apie krovinio išsiuntimą pagal atitinkamus vagonų užsakymus.

Kelio susitarimas dėl traukinio judėjimo trumpuoju pranešimu sudaromas GĮ ir IV dialogu. Dialoge dalyvauja visos GĮ ir IV, dalyvaujantys traukiniui važiuojant pageidaujamu keliu, tačiau jų indėlis į kelio nustatymo procesą gali būti skirtingas. Pagal Direktyvos 2001/14/EB 13 straipsnį iš esmės galima išskirti du skirtingus bendruosius galiojančius scenarijus, skirtus krovinių vežimui kelių IV infrastruktūra (taip pat žr. A priedo 5 rodyklės 1.3 skirsnį).

— A scenarijus: norėdama organizuoti kelius visam reisui, GĮ sąveikauja su visais dalyvaujančiais IV tiesiogiai (A atvejis) arba per OSS (B atvejis). Šiuo atveju pagal Direktyvos 2001/14/EB 13 straipsnį GĮ taip pat turi valdyti traukinį viso reiso metu.

— B scenarijus: norėdama užsakyti kelią reiso atkarpai, kurioje ji valdo traukinį, kiekviena GĮ, dalyvaujanti vežimo reise, su vietos IV sąveikauja tiesiogiai arba per OSS.

Pastaba: Kaip jau minėta 2 skirsnyje („Posistemio apibrėžtis (taikymo sritis)“), dirbdama vykdymo režimu IV visuomet palaiko ryšį su kelią užsakiusia GĮ . Todėl „kelio nuosavybė“ yra svarbi traukinio eksploatacijos metu keičiantis pranešimais.

Pagal abu scenarijus kelio užsakymo iš anksto trumpuoju pranešimu procedūra vyksta pagal dalyvaujančių GĮ ir IV dialogą, kaip aprašyta toliau kitame puslapyje.

Šioje lentelėje pateikti pranešimai, naudojami dialoge dėl kelio užsakymo:

1 lentelė

Kelio užsakymas

Pranešimas Paaiškinimas Pranešimai, naudojami dialoge dėl kelio užsakymo Kelio užsakymas GĮ siunčia dalyvaujančiai (-ioms) IV; šis pranešimas turi būti siunčiamas keliui užsakyti trumpuoju pranešimu. Išsami kelio informacija Šį pranešimą IV turi siųsti GĮ; jis patvirtintina informaciją apie kelią, atsakydamas į GĮ pranešimą „Kelio užsakymas“, galbūt su pakeistomis vertėmis, arba, jei IV negali patenkinti kelio užsakymo, su nuoroda „Kitų galimybių nėra“. Kelias patvirtintas Šį pranešimą GĮ turi siųsti IV, patvirtindama pranešimo „Kelio informacija“ iš IV, siųstą atsakant į pradinį GĮ užsakymą, priimtinumą. Išsami kelio informacija atmesta Šį pranešimą GĮ turi siųsti IV, kai ji nepatvirtina iš IV gauto pranešimo „Kelio informacija“, siųsto atsakant į pradinį GĮ užsakymą, jei joje yra pakeistų verčių, kurios GĮ nėra priimtinos.

Šį dialogą GĮ baigia pranešimu „Kelias patvirtintas“ arba panaikindama kelio užsakymą, kurio būklė „Naikinimas“, žr. 4.2 skirsnyje „Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos“, „Bendrosios pastabos dėl pranešimo struktūros“). Į GĮ siunčiamą pranešimą „Kelio informacija atmesta“ visuomet turi būti atsakoma nauju kelio informacijos pranešimu. Jei IV negali į kelio užsakymą atsakyti nauju pasiūlymu, pateikiamu pranešime „Kelio informacija“, jis turi siųsti kelio informacijos pranešimą su nuoroda „Kitų galimybių nėra“, kuriuo baigiamas dialogas su IV.

Nepaisant to, ar kelias buvo užsakytas ilgalaikio planavimo režimu, ar trumpuoju pranešimu, GĮ visuomet turi turėti galimybę atšaukti užsakytą kelią. Norint atšaukti užsakytą kelią turi būti siunčiamas toks pranešimas.

2 lentelė

GĮ vykdomas kelio atšaukimas

Pranešimas Paaiškinimas GĮ siunčiamas pranešimas užsakytam keliui atšaukti Kelias atšauktas GĮ nurodymas IV atšaukti anksčiau užsakytą kelią ar jo dalį.

Pagal kelio susitarimą GĮ gali tikėtis, kad užsakytas kelias yra laisvas. Todėl jei įvyksta nenumatyti įvykiai ir užsakytas kelias nėra laisvas, IV turi GĮ informuoti iš karto, kai tik apie tai sužino. To priežastis, pvz., gali būti kliūtis kelyje. Tai gali įvykti bet kuriuo metu nuo tada, kai buvo susitarta dėl traukinio kelio, iki traukinio išvykimo. IV turi siųsti kitą pasiūlymą kartu su nuoroda „Kelias negalimas“. Jei tai neįmanoma, IV kuo greičiau turi siųsti pasiūlymą. Pranešimu „Kelias negalimas“ IV pradeda dialogą dėl naujo kelio susitarimo.

Pranešimai, naudojami dialoge, kuriuo IV atšaukia užsakytą kelią.

3 lentelė

IV vykdomas kelio atšaukimas

Pranešimas Paaiškinimas Pranešimai, kuriais IV pradeda kelio atšaukimo procesą Kelias negalimas IV nurodymas GĮ, kad užsakytas kelias negalimas. Išsami kelio informacija Šį pranešimą IV turi siųsti GĮ, juo IV siūlo kitą kelią, pirma GĮ pranešusi, kad užsakytas kelias negalimas. Kelias patvirtintas Šį pranešimą GĮ turi siųsti IV, patvirtindama, kad sutinka su pranešime „Kelias negalimas“ pasiūlytu keliu. Išsami kelio informacija atmesta Šį pranešimą GĮ turi IV siųsti, jei nesutinka su IV pasiūlymu, pateiktu pranešime „Kelias negalimas“. Šiuo atveju IV turi siųsti naują pasiūlymą. Šį dialogą GĮ baigia pranešimu „Kelias atšauktas“, susijusiu su IV pranešimu „Kelias negalimas“.

Apskritai, jei užsakymo arba užklausos gavėjas negali atsakyti realiu laiku, jis turi informuoti pranešimo siuntėją (pvz., pranešimas „Išsami kelio informacija“, kuriuo atsakoma į kelio užsakymą, negali būti nusiųstas nedelsiant). Tai turi būti daroma šiuo pranešimu:

4 lentelė

Gavimo patvirtinimas

Pranešimas Paaiškinimas Šis pranešimas galioja apskritai Gavimo patvirtinimas Šį pranešimą pranešimo gavėjas pranešimo siuntėjui turi siųsti, kai reikiamas atsakymas negali būti pateiktas per 4.4 skirsnio („Eksploatacijos taisyklės“) poskirsnyje „Pateikimas laiku“ apibrėžtą laiko tarpą.

Šie pranešimai yra aprašyti tolesniuose skirsniuose išvardijant pagrindinius dalykus. Išsamios formos yra apibrėžtos A priedo 1 rodyklėje. Loginė šių pranešimų seka yra pavaizduota A priedo 5 rodyklės 2.1–2.3 punktų diagramose.

4.2.2.2. Pranešimas „Kelio užsakymas“

Tai yra traukinio kelio užsakymas, kurį GĮ pateikia IV. Tokiame užsakyme turi būti nurodyta:

— kelio pradžios vieta: vieta, kurioje prasidės pasiūlytas kelias,

— kelio pradžios data ir laikas: data ir laikas, kuriuo kelias yra užsakomas,

— kelio paskirties stotis: traukinio užsakyto kelio paskirties vieta,

— kelio pabaigos data ir laikas: data ir laikas, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— užsakyta reiso atkarpa: — tarpiniai sustojimai kelyje arba kitos pasiūlytame kelyje paskirtos vietos, nurodant datą, ir laikas, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į tarpinę stotį, bei data ir laikas, kuriuo traukinys turi išvykti iš tarpinės stoties. Neužpildytas įrašas rodo, kad jis šioje vietoje nesustos, — traukyje esanti įranga: traukos rūšis, valdymo ir kontrolės sistema, įskaitant traukinyje esančią radijo ryšio įrangą, — traukinio svoris, — traukinio ilgis, — naudotina stabdymo sistema ir stabdymo veiksmingumas, — didžiausias traukinio greitis, — didžiausias traukinio ašių svoris, — didžiausias svoris vienam metrui, — informacija apie nestandartinius gabaritus, — visų pavojingų krovinių JT, RID numeriai, — veiklos, vykdytinos tarpinėse maršruto stotyse, apibrėžtys, — atsakinga GĮ: nurodoma GĮ, atsakinga už traukinį dabartinėje reiso atkarpoje, — atsakingas IV: nurodomas IV, atsakingas už traukinį dabartinėje reiso atkarpoje, — kitas atsakingas IV: nurodomas IV, atsakingas už traukinį kitoje reiso atkarpoje (jei yra).

Kaip pagalbine informacija kelio užsakymui suformuluoti GĮ gali naudotis atitinkamais tinklo nuostatais ir patikrinti, ar jos turimi traukinio duomenys atitinka infrastruktūrą. Taip pat turi būti atsižvelgta į tokius duomenis kaip informacija apie pavojingus krovinius.

Vagonų prižiūrėtojai turi leisti GĮ susipažinti su techniniais vagono duomenimis.

GĮ turi pačios užtikrinti prieigą apie informacijos rinkmenų, pvz., prireikus prie informacijos apie pavojingus krovinius rinkmenos.

4.2.2.3. Pranešimas „Išsami kelio informacija“

Šis pranešimas – tai IV atsakymas į GĮ pranešimą „Kelio užsakymas“. Jei IV negali įvykdyti kelio užsakymo, jis turi siųsti šį pranešimą su nuoroda „Kitų galimybių nėra“. Kitu atveju jis turi atsakyti į GĮ užsakymą išsiųsdamas kelio numerį kartu su tais pačiais duomenimis kaip ir traukinio kelio užsakyme, tačiau galbūt su pakeistomis vertėmis.

Turi būti siunčiami šie IV pasiūlytos kitos galimybės duomenys:

— naujas kelio numeris,

— kelio pradžios vieta: vieta, kurioje prasidės pasiūlytas kelias,

— kelio pradžios data ir laikas: data ir laikas, kuriuo kelias yra siūlomas,

— kelio paskirties vieta: pasiūlyto traukinio kelio paskirties vieta,

— kelio pabaigos data ir laikas: data ir laikas, kuriuo traukinys turi atvykti į savo paskirties vietą,

— pakeista reiso atkarpa: — tarpiniai sustojimai kelyje arba kitos pasiūlytame kelyje paskirtos vietos, nurodant datą, ir laikas, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į tarpinę stotį, bei data ir laikas, kuriuo traukinys turi išvykti iš tarpinės stoties. Neužpildytas įrašas reiškia, kad jis šioje vietoje nesustos, — traukinyje reikalaujama įranga: traukos rūšis, valdymo ir kontrolės sistema, įskaitant traukinyje esančią radijo ryšio įrangą, — traukinio svoris, — traukinio ilgis, — naudotina stabdymo sistema ir stabdymo efektyvumas, — didžiausias traukinio greitis, — didžiausias traukinio ašių svoris, — didžiausias svoris vienam metrui, — informacija apie nestandartinius gabaritus, — visų pavojingų krovinių JT, RID numeriai, — veiklos, vykdytinos tarpinėse maršruto stotyse, apibrėžtys, — atsakinga GĮ: nurodoma GĮ, atsakinga už traukinį dabartinėje reiso atkarpoje, — atsakingas IV: nurodomas IV, atsakingas už traukinį dabartinėje reiso atkarpoje, — kitas atsakingas IV: nurodomas IV, atsakingas už traukinį kitoje reiso atkarpoje (jei yra).

4.2.2.4. Pranešimas „Kelias patvirtintas“

Šį pranešimą GĮ turi siųsti IV, patvirtinančiam pasiūlytą kelią atsakant pradinį GĮ užsakymą. Šiuo pranešimu kelias yra užsakomas. Pagrindinį pranešimo turinį sudaro:

— kelio numeris, kuriuo nurodomas kelias,

— kelio pradžios vieta: vieta, iš kurios traukinys išvyks,

— kelio pradžios data ir laikas: data ir laikas, kuriuo kelias yra užsakomas,

— kelio pradžios vieta: užsakyto traukinio kelio paskirties vieta,

— kelio pabaigos data ir laikas: data ir laikas, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— nurodoma, kad GĮ patvirtino pasiūlytą kelią.

4.2.2.5. Pranešimas „Išsami kelio informacija atmesta“

IV pranešime „Išsami kelio informacija“ nurodyto pasiūlyto kelio atmetimo atveju GĮ turi siųsti šį pranešimą IV ir jį informuoti, kad netvirtina pasiūlyto kelio, nurodyto pranešime „Išsami kelio informacija“. Pagrindiniai jo duomenys yra šie:

— kelio numeris, kuriuo nurodomas kelias,

— nurodomas kelio informacijos atmetimas.

Šie duomenys gali būti siunčiami kaip papildoma informacija:

— kelio paskirties vieta: vieta, iš kurios traukinys išvyks,

— kelio pradžios data ir laikas: data ir laikas, kuriuo kelias yra užsakomas,

— kelio paskirties vieta: užsakyto traukinio kelio paskirties vieta,

— kelio pabaigos data ir laikas: data ir laikas, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą.

4.2.2.6. Pranešimas „Kelias atšauktas“

Tai yra GĮ nurodymas atšaukti anksčiau užsakytą kelią. Kartu su atšaukimo nuoroda (atitinka pranešimo rūšį) turi būti siunčiamas kelio numeris, kad būtų galima unikali kelio nuoroda. Tai taikoma kelio užsakymui iš anksto planavimo režimu ir trumpuoju pranešimu:

— kelio numeris, kuriuo nurodomas kelias,

— traukinio numeris (jei jį IV jau žino),

— nurodomas užsakyto traukinio kelio atšaukimas.

Šie duomenys gali būti siunčiami kaip papildoma informacija:

— kelio pradžios vieta: vieta, iš kurios traukinys išvyks,

— kelio pradžios data ir laikas: data ir laikas, kuriuo kelias yra užsakomas,

— kelio paskirties stotis: užsakyto traukinio kelio paskirties vieta,

— kelio pabaigos data ir laikas: data ir laikas, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į vykimo vietą.

4.2.2.7. Pranešimas „Kelias negalimas“

IV apie tai, kad traukinio kelias negalimas, turi informuoti GĮ iš karto, kai tik apie tai sužino. Pranešimas „Traukinio kelias negalimas“ gali būti siunčiamas bet kuriuo metu nuo tada, kai susitariama dėl traukinio kelio ir traukinio išvykimo. Priežastis siųsti šį pranešimą gali būti, pvz., kliūtis kelyje. Pagrindinis šio pranešimo turinys yra toks:

— kelio, kuris yra negalimas, numeris,

— traukinio, numatyto atšauktam keliui, numeris (jei IV jau žino jį),

— kelio pradžios vieta nurodant datą ir laiką, kuriuo kelias užsakytas,

— kelio paskirties vieta nurodant datą ir laiką, kuriuo traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— nuoroda „Traukinio kelias negalimas“,

— priežasties nuoroda.

Kartu su šiuo pranešimu arba kaip įmanoma greičiau IV be papildomo GĮ užsakymo turi siųsti kitą pasiūlymą. Tai daroma pranešimu „Kelio informacija“, susijusiu su šiuo pranešimu „Kelias negalimas“.

4.2.2.8. Pranešimas „Gavimo patvirtinimas“

Šią informaciją pranešimo gavėjas turi siųsti pranešimo siuntėjui, kai reikiamo atsakymo negalima duoti per 4.4 skirsnyje („Eksploatacijos taisyklės“) nurodytą laiką. Šis pranešimas turi turėti identifikatorių, į kurį jame daroma nuoroda (susijusio pranešimo įrašai, žr. bendrąsias pastabas dėl pranešimo struktūros 4.2 skirsnyje „Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos“ ), ir nuorodą: (priemonės lygmuo)

— Pranešimo patvirtinimas: nurodo, kad gavėjas pranešimą gavo ir imsis atitinkamų veiksmų.

4.2.3. Traukinio parengimas

4.2.3.1. Bendrosios pastabos

Šiame skirsnyje nurodomi pranešimai, kuriais turi būti apsikeista traukinio parengimo etape iki traukinio išvykimo. Pranešimai yra pateikti toliau 5 lentelėje.

Kad galėtų parengti traukinį, GĮ reikia turėti galimybę susipažinti su infrastruktūros apribojimų pranešimais, techniniais vagono duomenimis (informacinės riedmenų duomenų bazės, 4.2.11.3 skirsnis „Informacinės riedmenų duomenų bazės“), informacijos apie pavojingus krovinius rinkmena ir dabartine atnaujinta vagonų informacijos būklė (4.2.12.2 skirsnis „Kitos duomenų bazės“„Vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazė“). Tai taikoma visiems traukinio vagonams. Galiausiai GĮ kitoms GĮ turi siųsti traukinio sudėtį. Šį pranešimą GĮ taip pat turi siųsti IV, kurioje (-iose) ji užsakė kelio atkarpą, kai buvo užsakyta pagal paprastųjų geležinkelių eksploatacijos ir traukinių eismo valdymo TSS arba pagal sutartį (-is) tarp GĮ ir IV.

Jei traukinio sudėtis buvo pakeista vietoje, šiais pranešimais turi būti apsikeista dar kartą, pateikiant atsakingos GĮ atnaujintą informaciją.

Kiekvienoje stotyje, pvz., pradinėje ir perdavimo vietoje, kurioje atsakomybė pereina GĮ, yra privalomas išvykimo procedūros dialogas tarp IV ir GĮ „Traukinys parengtas – traukinio važiavimo informacija“.

Pranešimai, kuriais apsikeičiama šio išvykimo procedūros dialogo metu, yra šie:

5 lentelė

Traukinio parengimas

Pranešimas Paaiškinimas Traukinio sudėtis GĮ siunčia IV, šis pranešimas turi būti siunčiamas pagal pirma pateiktą aprašymą. Jei IV gavo pranešimą apie traukinio sudėtį, kurį GĮ privalo siųsti, IV gali siųsti: Traukinys patvirtintas IV siunčia GĮ: šis pranešimas yra neprivalomas, jei IV ir GĮ daugiau nieko nėra sutarusios Traukinio parengimą galima baigti Traukinys netinkamas IV siunčia GĮ: šį pranešimą gali siųsti IV, jei jis tai nustato. GĮ gali: pakeisti traukinio sudėtį arba atšaukti traukinio liniją ir užsakyti naują kelią Traukinys parengtas GĮ siunčia IV, šis pranešimas turi būti siunčiamas Traukinio padėtis IV siunčia GĮ, tiksliai apibrėžia, į kurią tinklo vietą ir kada traukinys turi atvykti. Šis pranešimas gali būti siunčiamas pagal nacionalines taisykles. Traukinys išvykimo metu GĮ siunčia IV, šis pranešimas gali būti siunčiamas norint nurodyti, kad traukinys pradėjo reisą, atsakant į pranešimą „Traukinio padėtis“. Šis pranešimas gali būti siunčiamas pagal nacionalines taisykles. Informacija apie traukinio važiavimą IV siunčia GĮ, šis pranešimas turi būti siunčiamas norint nurodyti, kad traukinys atvyko į infrastruktūrą

Šie pranešimai yra aprašyti toliau pateiktuose skirsniuose išvardijant pagrindinius dalykus. Išsamios formos yra nustatytos A priedo 1 rodyklėje. Loginė seka yra pateikta A priedo 5 rodyklės 3 skirsnyje.

Pastaba: Traukinio parengimo metu taip pat gali būti siunčiamas pranešimas „Traukinio kelias negalimas“, kadangi šis pranešimas gali būti siunčiamas bet kuriuo metu nuo tada, kai susitariama dėl traukinio kelio ir traukinio išvykimo. Ši procedūra yra aprašyta 4.2.2 skirsnyje („Kelio užsakymas“).

4.2.3.2. Pranešimas „Traukinio sudėtis“

Šį pranešimą GĮ turi siųsti kitai GĮ, nurodydama traukinio sudėtį. Šį pranešimą GĮ taip pat turi siųsti IV, kai yra užsakyta pagal paprastųjų geležinkelių eksploatacijos ir traukinių eismo valdymo TSS arba pagal sutartį tarp IV ir GĮ. Jei traukinio reiso metu keičiama sudėtis, atsakinga GĮ turi atnaujinti šį pranešimą ir siųsti jį visoms dalyvaujančioms šalims.

Informacija, kuri turi būti perduodama ir prieinama, yra tokia:

— traukinio numeris ir kelio numeris, kuriuo nurodomas kelias,

— kelio pradžios stotis, data ir laikas, kuriuo kelias buvo užsakytas,

— kelio paskirties stotis, data ir laikas, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— lokomotyvo (-ų) numeris ir lokomotyvo (-ų) padėtis traukinyje,

— traukinio ilgis, traukinio svoris, didžiausias traukinio greitis,

— traukinio sudėtis nurodant transporto priemonių numerių seką,

— valdymo ir kontrolės sistema, įskaitant radijo ryšio įrangos rūšį,

— informacija apie nestandartinius gabaritus,

— pavojingų krovinių JT, RID numeriai,

— nurodoma, ar bus vežami gyvuliai ir žmonės (be traukinio brigados),

— naudotina stabdymo sistema,

— vagono duomenys.

Gavęs pranešimą apie traukinio sudėtį, IV gali patikrinti įrašus pagal sutartą kelią, jei tai aiškiai numatyta sutartyje tarp IV ir GĮ. Tuo atveju IV reikia turėti galimybę lengvai gauti informaciją apie galimus apribojimus atitinkamoje infrastruktūroje, techninius vagono duomenis (4.2.11.3 skirsnis „Informacinės riedmenų duomenų bazės“), informacijos apie pavojingus krovinius rinkmeną ir dabartinę atnaujintą vagonų informacijos būklę (4.2.12.2 skirsnis „Kitos duomenų bazės“, „Vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazė“). Tai taikoma visiems traukinio vagonams. Tuo atveju IV, tvarkanti savo traukinių kelius ir atnaujinanti tikrąją kelio informacijos būklę, taip pat traukinio sudėties informacija turi papildyti kelio ir traukinio duomenis, kaip minėta 4.2.2.1 skirsnyje („Kelio užsakymas“, „Preliminarios pastabos“).

4.2.3.3. Pranešimas „Traukinys patvirtintas“

Pagal IV ir GĮ sutarties nuostatas ir teisės aktų reikalavimus IV taip pat gali GĮ informuoti, ar traukinio sudėtis yra priimtina užsakytam keliui. Tai yra daroma šiuo pranešimu.

Pagrindinis šio pranešimo turinys yra toks:

— traukinio ir kelio numeris,

— kelio pradžios stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo kelias užsakytas,

— kelio paskirties stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— nuoroda, kad IV patvirtino traukinio sudėtį tinkama sutartam keliui.

4.2.3.4. Pranešimas „Traukinys netinkamas“

Jei traukinys nėra tinkamas anksčiau sutartam keliui, IV gali šiuo pranešimu informuoti GĮ. Šiuo atveju GĮ turi iš naudo patikrinti traukinio sudėtį. Pagrindinis šio pranešimo turinys yra toks:

— traukinio ir kelio numeris,

— kelio pradžios stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo kelias užsakytas,

— kelio paskirties stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— nuoroda „Netinkamas“, kuria nurodoma, kad traukinys neatitinka paskirto kelio ir todėl negali važiuoti,

— priežasties nuoroda.

4.2.3.5. Pranešimas „Traukinys parengtas“

Šį pranešimą GĮ turi siųsti IV, nurodydama, kad traukinys yra parengtas prieigai prie tinklo. Pagrindinis šio pranešimo turinys yra toks:

— traukinio ir kelio numeris,

— kelio pradžios stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo kelias užsakytas,

— kelio paskirties stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— nuoroda „Traukinys parengtas“, kuria nurodoma, kad traukinys yra parengtas ir gali važiuoti,

— asmens visiems traukinio ir žemės kontrolės ryšiams nuoroda,

— jei pagal sutartį tarp GĮ ir IV nereikalaujama keistis pranešimais „Traukinio padėtis“ („Traukinys išvykimo metu“), traukinio reiso išvykimo data ir laikas, kuriais IV informuojamas apie numatomą datą ir laiką, kuriuo traukinys prisistatys į tinklą, turi būti nustatyti šiame pranešime. Jei reikia keistis pranešimais „Traukinio padėtis“ („Traukinys išvykimo metu“), ši duomenų dalis neturi būti perduodama.

4.2.3.6. Pranešimas „Traukinio padėtis“

Šį pranešimą IV gali siųsti GĮ, tiksliai nurodydamas, kada ir kur traukinys turėtų prisistatyti tinklui, atsakydamas į pranešimą „Traukinys parengtas“. Šio pranešimo siuntimas priklauso nuo sutarties tarp GĮ ir IV nuostatų. Jei jį reikia siųsti, pagrindinis šio pranešimo turinys yra toks:

— traukinio ir kelio numeris,

— kelio pradžios stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo kelias yra užsakytas,

— kelio paskirties stotis nurodant datą ir laiką, kuriuo pasiūlytas traukinys turi atvykti į paskirties vietą,

— bėgių nuoroda, kuria GĮ pranešamas bėgių kelias, į kurį traukinys turėtų prisistatyti į tinklą, numeris,

— traukinio išvykimo į reisą data ir laikas, kuriuo GĮ yra informuojama apie tikslią datą ir laiką, kuriuo traukinys turėtų prisistatyti į tinklą,

— asmens kontrolės ryšiams nuoroda.

4.2.3.7. Pranešimas „Traukinys išvykimo metu“

Šį pranešimą GĮ gali siųsti IV gavusi IV pranešimą „Traukinio padėtis“, norėdama nurodyti, kad traukinys išvyko į reisą. Šis pranešimas turi turėti identifikatorius, į kurį jame daroma nuoroda, ir nuorodą:

— traukinys išvykimo metu: data ir laikas, kai traukinys iš tiesų išvyko į reisą.

4.2.3.8. „Traukinio važiavimo informacija“

Traukiniui atvykus į IV infrastruktūrą, t. y. kai traukinys išvyko iš išvykimo stoties, IV šį pranešimą iškart siunčia kelią užsakiusiai GĮ. Šis pranešimas yra aprašytas 4.2.4 skirsnyje („Traukinio važiavimo prognozė“).

4.2.4. Traukinio važiavimo prognozė

4.2.4.1. Bendrosios pastabos

Šiame skirsnyje nurodomi pranešimai, kurie turi būti siunčiami įprasto traukinio važiavimo metu be jokių kliūčių.

Taikomi pranešimai yra šie:

„Traukinio važiavimo prognozė“,

„Traukinio važiavimo informacija“.

Šis keitimasis informacija tarp GĮ ir IV visuomet vyksta tarp atsakingo IV ir kelią, kuriuo traukinys yra tiesų važiuoja, užsakiusios GĮ. Atvirosios prieigos atveju tai reiškia, kad kelius visam reisui užsakė viena GĮ (ši GĮ taip pat valdo traukinį viso reiso metu), visi pranešimai yra siunčiami šiai GĮ. Tas pats taikoma, jei kelius reisui viena GĮ užsako naudodamasi OSS.

Toliau bus išskiriami šie scenarijai, atsižvelgiant į įvairius ryšio santykius tarp GĮ ir IV pagal to ankstesnio kelio užsakymo scenarijus, pateiktus 4.2.2.1 skirsnyje („Kelio užsakymas“, „Preliminarios pastabos“, A, B scenarijai):

— Traukinys artėja prie perleidimo vietos tarp IV Nr. 1 ir kaimyninio IV Nr. 2

Daroma prielaida, kad perleidimo vieta kartu nėra nei perdavimo (tik B scenarijus), nei aptarnavimo vieta. Taigi perleidimo vieta – tai vienos GĮ užsakytų kelių vieta, o GĮ jau yra nusiuntusi traukinio sudėtį IV Nr. 2, kartu išsiųsdama šį pranešimą IV Nr. 1.

Po išvykimo iš išvykimo stoties (5) IV Nr. 1 turi siųsti traukinio važiavimo prognozės pranešimą IV Nr. 2, nurodydamas numatomą perleidimo laiką (NTPL). Šis pranešimas tuo pat metu yra siunčiamas GĮ.

Traukiniui išvykus iš IV Nr. 1 infrastruktūros perleidimo vietos, šis IV traukinio važiavimo informaciją kartu su tikruoju vagonų perleidimo laiku šioje vietoje siunčia GĮ, su kuria susitarė dėl kelio.

Traukiniui atvykus į IV Nr. 2 infrastruktūros perleidimo vietą, šis IV traukinio važiavimo informaciją kartu su tikruoju vagonų perleidimo laiku šioje vietoje siunčia GĮ, su kuria susitarė dėl kelio.

— Traukinys artėja prie perdavimo vietos tarp GĮ Nr. 1 ir kitos GĮ Nr. 2 (tik B scenarijus)

Kelio sutartyje perdavimo vieta visuomet turi būti apibrėžiama kaip pranešimo vieta. (Pranešimo vietose NTAL nustato IV, kaip nurodyta jų sutartyse su GĮ.)

Traukiniui išvykus iš ankstesnės pranešimo vietos, atsakingas IV pranešimą su šios vietos traukinio važiavimo prognoze kartu su šios perdavimo vietos NTAL siunčia GĮ, kuri su juo yra susitarusi dėl kelio (pvz., GĮ Nr. 1). GĮ Nr. 1 perduoda šį pranešimą kitai GĮ (pvz., GĮ Nr. 2), kuri turi perimti traukinį. Be to, šis pranešimas taip pat yra siunčiamas vadovaujančiai krovinio GĮ (VGĮ), jei ji yra ir jei tai yra numatyta abiejų GĮ bendradarbiavimo sutartyje.

Jei perdavimo vieta kartu yra ir perleidimo vieta, pvz., tarp IV Nr. 1 ir IV Nr. 2, IV Nr. 1 traukinio važiavimo prognozės pranešimą traukiniui jau išvykus iš išvykimo stoties arba ankstesnės perdavimo vietos siunčia IV Nr. 2, kartu nurodydamas numatomą perleidimo laiką (NTPL). Šis pranešimas taip pat yra siunčiamas GĮ, kuri susitarė dėl kelio, pvz., GĮ Nr. 1. GĮ požiūriu NTPL atitinka NTAL perdavimo vietoje. GĮ Nr. 1 perduoda šį pranešimą kaimyninei GĮ Nr. 2 ir vadovaujančiai krovinio GĮ, jei ji yra ir jei tai yra numatyta abiejų GĮ bendradarbiavimo sutartyje.

Traukiniu atvykus į perdavimo vietą, IV traukinio važiavimo informaciją turi siųsti dėl jo kelio susitarusiai GĮ, pvz., GĮ Nr. 1, kartu su tikruoju atvykimo į tą vietą laiku.

Prieš traukiniui išvažiuojant iš perdavimo vietos GĮ Nr. 2 naują pranešimą apie traukinio sudėtį turi siųsti kelią paskyrusiai IV ir vykdyti išvykimo procedūrą, kaip apibrėžta 4.2.3 skirsnyje („Traukinio parengimas“).

— Traukinys artėja prie GĮ aptarnavimo vietos (A scenarijus)

Aptarnavimo vieta kelio sutartyje visuomet turi būti nustatyta kaip pranešimo vieta.

Atsakingas IV turi siųsti šios vietos traukinio važiavimo prognozės pranešimą kartu su NTAL tik jei tai yra nurodytą tarp IV ir GĮ sudarytoje sutartyje.

Tačiau jei aptarnavimo vieta kartu yra perleidimo vieta, pvz., tarp IV Nr. 1 ir IV Nr. 2, traukiniui išvykus iš išvykimo stoties arba iš ankstesnės perdavimo vietos, IV Nr. 1 traukinio važiavimo prognozės pranešimą turi siųsti IV Nr. 2, nurodydamas numatomą perleidimo laiką (NTPL). Šis pranešimas taip pat yra siunčiamas GĮ. GĮ požiūriu NTPL sutampa su NTAL aptarnavimo vietoje.

Traukiniui atvykus į aptarnavimo vietą, IV traukinio važiavimo informaciją kartu su tikruoju atvykimo į šią vietą laiku turi siųsti GĮ.

Prieš traukiniui išvykstant iš aptarnavimo vietos GĮ ir IV turi vykdyti išvykimo procedūrą, kaip apibrėžta 4.2.3 skirsnyje („Traukinio parengimas“).

— Traukinio atvykimas į paskirties vietą

Traukiniui atvykus į paskirties vietą, atsakingas IV traukinio važiavimo informacijos pranešimą kartu su tikruoju atvykimo laiku siunčia GĮ, kuri susitarė dėl kelio.

Pastaba: Kelio sutartyje taip pat gali būti nustatytos kitos vietos, apie kurias turi būti siunčiama traukinio važiavimo prognozės su NTAL ir traukinio važiavimo informacijos pranešimai. Atsakingas IV siunčia šiuos pranešimus apie šias vietas, kaip nurodyta sutartyje. Tolesnis nusiųstų NTPL ir NTAL vertinimas ir tvarkymas yra aprašytas 4.2.7 („Krovinio NVPL (NAL)“) – 4.2.9 („Pranešimas apie perdavimą“) skirsniuose.

Tolesniuose skirsniuose pranešimai „Traukinio važiavimo prognozė“ ir „Traukinio važiavimo informacija“ yra aprašyti nurodant tik pagrindinį turinį. Išsamios formos yra nustatytos A priedo 1 rodyklėje. Loginė šio keitimosi pranešimais seka, susijusi su skirtingais ryšio scenarijais, yra pateikta A priedo 5 rodyklės 4 skirsnyje su pastaba, kad ryšių tarp GĮ ir IV dėl traukinio važiavimo požiūriu abu kelio užsakymo A (A atvejis) ir A (B atvejis) scenarijai (4.2.2.1 skirsnis „Kelio užsakymas“, „Preliminarios pastabos“) yra vienodi, kadangi abiem atvejais IV žino tik vieną GĮ, pvz., GĮ Nr. 1, kuri yra atsakingą už važiavimą visu keliu ir už naują traukinio sudėtį aptarnavimo vietose.

4.2.4.2. Pranešimas „Traukinio važiavimo prognozė“

Šį pranešimą IV turi pateikti perleidimo vietoms, perdavimo vietoms ir paskirties vietai, kaip aprašyta 4.2.4.1 skirsnyje („Traukinio važiavimo prognozė“, „Bendrosios pastabos“).

Be to, pranešimą IV turi pateikti GĮ apie kitas pranešimo vietas pagal GĮ ir IV sutartis (pvz., dėl aptarnavimo vietų).

Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys yra šios:

— kelio numeris ir traukinio numeris,

— išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje (arba perleidimo laiko pagal tvarkaraštį kitam IV),

— pranešimo vietos nuoroda,

— prognozuojama data ir laikas pranešimo vietoje.

4.2.4.3. Pranešimas „Traukinio važiavimo informacija“

Šis pranešimas turi būti pateikiamas:

— traukiniui išvykus iš išvykimo stoties, atvykus į paskirties vietą,

— traukiniui atvykus į perleidimo vietas, perdavimo vietas ir sutartas pranešimo vietas pagal sutartį (pvz., aptarnavimo vietas) bei išvykus iš jų. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys yra šios: — kelio numeris ir traukinio numeris, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje, — naujausios pranešimo vietos nuoroda, — tikrasis laikas pranešimo vietoje, — traukinio pranešimo vietos būklė (atvykimas, išvykimas, pravažiavimas, nenurodyta, išvykimas iš pradinės vietos, atvykimas į paskirties vietą), — atvykimo kelias vietoje, — išvykimo kelias iš vietos, — suplanuotas užsakyto laiko trukmės nukrypimo minutės, — galiojantis tvarkaraštis, jei kelis kartus buvo keistas laikas, — kiekvieno nukrypimo nuo užsakyto suplanuoto laiko toje pranešimo vietoje: — priežasties kodas (gali būti kelios), — nukrypimo laikas pagal šį priežasties kodą (vienai pranešimo vietai gali būti pranešamos kelios priežastys), — galima įrašyti laisvai formuluojamą tekstą apie nukrypimą.

4.2.5. Paslaugos nutraukimo informacija

4.2.5.1. Bendrosios pastabos

Sužinojusi apie paslaugos nutraukimą važiuojant traukiniui, už kurį ji yra atsakinga, GĮ turi nedelsiant informuoti atitinkamą IV (ne IT pranešimu, pvz., žodžiu praneša mašinistas). Prireikus GĮ atnaujina vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazę. Prireikus IV atnaujinta infrastruktūros duomenis pranešimų apie infrastruktūros apribojimus duomenų bazėje ir (arba) kelio (atitinkamai traukinio) duomenų bazėje.

Jei vėluojama daugiau negu x minučių (šis dydis turi būti nustatytas sutartyje tarp GĮ ir IV), atitinkamas IV turi GĮ siųsti traukinio važiavimo prognozės pranešimą dėl kitos pranešimo vietos.

Jei traukinys yra atšaukiamas, IV siunčia pranešimą „Traukinio važiavimas nutrauktas“, kaip nurodyta toliau.

Nenumatytais atvejais, kai GĮ arba IV negali užtikrinti, kad traukinys važiuotų prognozuojamu laiku, turi būti susitarta dėl naujo kelio pagal 4.2.2 skirsnį („Kelio užsakymas“).

4.2.5.2. Pranešimas „Traukinio važiavimas nutrauktas“

Jei traukinys yra atšaukiamas, šį pranešimą IV siunčia kaimyniniam IV ir kelią užsakiusiai GĮ.

Pagrindinės šio pranešimo duomenų sudaromosios dalys yra šios:

— kelio ir traukinio numeris,

— vietos nuoroda,

— išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį šioje vietoje,

— kliūties priežastis,

— kliūties aprašymas.

4.2.6. Traukinio vieta

4.2.6.1. Įžanga

Šiame skirsnyje nurodoma sekimo galimybė norint gauti informaciją apie traukinio vietą. GĮ gali bet kuriuo metu IV siųsti užklausą dėl jos traukinių. GĮ gali pateikti užklausą dėl:

— traukinio važiavimo (paskutinės užregistruotos vietos, vėlavimų, vėlavimo priežasčių),

— traukinio pažangos (vėlavimų, vėlavimo priežasčių, vėlavimo vietų),

— visų nurodyto traukinio identifikatorių,

— traukinio prognozės nurodytoje vietoje,

— visų traukinių važiavimo prognozių nurodytoje vietoje.

Prieiga prie šios informacijos turi būti nepriklausoma nuo ryšių santykių tarp GĮ ir IV traukiniui važiuojant, o tai reiškia, kad GĮ turi turėti vieną (6) prieigos prie šios informacijos adresą. Informacija daugiausia pagrįsta sukauptais keitimosi pranešimais, kaip pirma minėta.

4.2.6.2. Užklausos apie traukinio važiavimą pranešimai

Tikslas : GĮ pateikti užklausą dėl paskutinės užregistruotos vieno konkretaus traukinio būklės (vieta, vėlavimas ir vėlavimo priežastys) nurodyto IV infrastruktūroje. Užklausa : Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys: — traukinio važiavimo numeris, — IV identifikatorius, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje. Atsakymas : Informacijos duomenys: — naujausia pranešimo vieta, — tikrasis laikas pranešimo vietoje, — traukinio pranešimo vietos būklė (atvykimas, išvykimas, pravažiavimas, nenurodyta, išvykimas iš pradinės vietos, atvykimas į paskirties vietą), — atvykimo kelias vietoje, — išvykimo kelias iš vietos, — užsakytas suplanuotas laikas, — suplanuotas užsakyto laiko trukmės vėlavimas, — pakeistas laikas (pagal galiojantį tvarkaraštį, jei laikas keistas kelis kartus), — Kiekvieno vėlavimo pranešimo vietoje: — priežasties kodas ir vėlavimo laikas pagal šį priežasties kodą.

4.2.6.3. Užklausos apie traukinio vėlavimą (pažangą) pranešimai

Tikslas : GĮ pateikti užklausą dėl visų konkretaus traukinio vėlavimų su tam tikru IV. Užklausa : Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys: — traukinio važiavimo numeris, — IV identifikatorius, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje. Atsakymas : Informacijos duomenys (ta pati informacija kaip ir „Užklausos apie traukinio važiavimą“, ne tik naujausios traukinio, esančio nurodyto IV infrastruktūroje, vietos, bet ir kiekvienos pranešimo vietos): — Kiekvieno pranešimo vietoje: — naujausia pranešimo vieta, — tikrasis laikas pranešimo vietoje, — traukinio pranešimo vietos būklė (atvykimas, išvykimas, pravažiavimas, nenurodyta, išvykimas iš pradinės vietos, atvykimas į paskirties vietą), — atvykimo kelias vietoje, — išvykimo kelias iš vietos, — užsakytas suplanuotas laikas, — suplanuotas užsakyto laiko trukmės vėlavimas, — pakeistas laikas (pagal galiojantį tvarkaraštį, jei laikas keistas kelis kartus), — Kiekvieno vėlavimo toje pranešimo vietoje: — priežasties kodas ir vėlavimo laikas pagal šį priežasties kodą.

4.2.6.4. Užklausos apie traukinio identifikatorių pranešimai

Tikslas : GĮ pateikti užklausą dėl galiojančio traukinio identifikacijos ir jo buvusių identifikacijų. Bet kuri konkretaus traukinio identifikacija gali būti naudojama užklausai. Užklausa : Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys: — žinomas traukinio važiavimo numeris, — IV identifikatorius, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje. Atsakymas : Informacijos duomenys: — Galiojantis traukinio identifikatorius: — traukinio važiavimo numeris, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje, — Kiekvieno kito traukinio identifikatoriaus: — traukinio važiavimo numeris, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje.

4.2.6.5. IV pateikiamos užklausos apie traukinio prognozę pranešimai

Tikslas : GĮ pateikti užklausą dėl prognozuojamo nurodyto traukinio buvimo konkrečioje pranešimo vietoje laiko arba, praleidžiant pranešimo vietą, pateikti užklausą dėl prognozuojamo laiko perleidimo vietoje iš IV. Užklausa : Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys: — traukinio važiavimo numeris, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje, — pranešimo vietos identifikatorius (pranešimo vieta, kurios prognozės turi būti pateikta. Tai yra neprivaloma ir, jei nenurodyta, atsakymas pateikiamas dėl galutinės to IV pranešimo apie šį traukinį vietos). Atsakymas : Informaciniai duomenys: — IV kodas, — pranešimo vietos nuoroda, — prognozuojama data ir laikas pranešimo vietoje.

4.2.6.6. IV pateikiamos užklausos apie traukinius pranešimo vietoje pranešimai

Tikslas : GĮ pateikti užklausą dėl visų jos traukinių, esančių konkretaus IV infrastruktūroje, konkrečioje pranešimo vietoje. Užklausa : Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys: — IV kodas, — pranešimo vietos nuoroda (pranešimo vieta, kurios prognozės turi būti pateikta. Tai yra neprivaloma ir, jei nenurodyta, atsakymas turėtų būti pateikiamas dėl galutinės to IV pranešimo apie šį traukinį). Atsakymas : Informacijos duomenys: — Kiekvieno iš šių pateiktų užklausų traukinių: — traukinio važiavimo numeris, — išvykimo data ir laikas pagal tvarkaraštį IV vietoje arba perleidimo laikas pagal tvarkaraštį, — IV kodas, — pranešimo vietos nuoroda, — prognozuojama data ir laikas pranešimo vietoje.

4.2.7. Krovinio NVPL (NAL)

4.2.7.1. Preliminari pastaba

4.2.2 („Kelio užsakymas“) – 4.2.6 („Traukinio vieta“) skirsniuose daugiausia aprašomas ryšys tarp GĮ ir IV. Kadangi infrastruktūros valdytojo užduotis – vykdyti traukinių stebėjimą ir kontrolę, pagrindinė šio ryšio dalis yra traukinio numeris. Pranešimo apie traukinio sudėtį vagono informacijos dalis yra svarbi traukinio sudėčiai patikrinti pagal IV ir GĮ kelio sutartį ir nenumatytų įvykių atveju.

Atskirai vykdomas vagonų arba intermodalinio vežimo vienetų stebėjimas nėra įtrauktas į šį keitimąsi informacija. Tai yra daroma GĮ (VGĮ) lygmeniu pagal su traukiniu susijusius pranešimus ir yra aprašyta toliau 4.2.7 („Krovinio NVPL (NAL)“) – 4.2.9 („Pranešimas apie perdavimą“) skirsniuose.

Keitimasis su vagonais arba intermodalinio vežimo siuntomis susijusia informacija ir jos atnaujinimas iš esmės yra galimas kaupiant „krovinio reiso planus“ ir „vagono judėjimus“ (4.2.12.2 skirsnis „Kitos duomenų bazės“).

Kaip jau minėta 2.3.2 skirsnyje („Aptariami procesai“), užsakovui svarbiausia informacija visuomet yra numatomas jo krovinio atvykimo laikas (NAL). Su vagonu susijęs NAL bei NTPL taip pat yra esminė ryšio tarp VGĮ ir GĮ informacija. Ši informacija yra pagrindinė priemonė VGĮ fiziniam krovinio vežimui stebėti ir jam tikrinti pagal įsipareigojimą užsakovui.

Visi su traukiniu susijusiuose pranešimuose prognozuojami laikai yra susiję su traukinio atvykimu į tam tikrą vietą, kuri gali būti perleidimo vieta, perdavimo vieta, traukinio paskirties vieta arba kita pranešimo vieta. Vis šie laikai – tai numatomi traukinio atvykimo laikai (NTAL). Toks įvairių vagonų arba traukinyje esančių intermodalinio vežimo vienetų TNAL gali turėti įvairias reikšmes. Pavyzdžiui, perdavimo vietos NTAL gali būti numatomas kai kurių vagonų arba intermodalinio vežimo vienetų perdavimo laikas (NVPL). Kitiems vagonams, likusiems traukinio sąstate, kuriuos toliau veš ta pati GĮ, NTAL gali būti nesvarbus. Nustatyti ir apdoroti tą informaciją, ją kaupti kaip informaciją apie vagono judėjimą vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazėje ir pranešti ją VGĮ, jei traukinys nevažiuoja atvirosios prieigos režimu – informaciją apie NTAL gaunančios GĮ užduotis. Tai aptariama tolesniuose skirsniuose.

4.2.7.2. NVPL (NAL) skaičiavimas

NVPL (NAL) skaičiavimas yra pagrįstas informacija, gauta iš atsakingo infrastruktūros valdytojo, kuris traukinio važiavimo prognozės pranešimu siunčia nustatytų pranešimo vietų sutartame traukinio kelyje numatomą traukinio atvykimo laiką (NTAL) (bet kuriuo atveju perleidimo, perdavimo arba atvykimo vietų, įskaitant intermodalinio vežimo terminalus), pvz., perleidimo vietos iš vieno IV kitam IV (šiuo atveju NTAL sutampa su NTPL).

GĮ turi apskaičiuoti kitai krovinio vežimo grandinės GĮ perdavimo vietų arba kitų nustatytų pranešimo vietų sutartame traukinio kelyje numatomą vagonų ir (arba) intermodalinio vežimo vienetų perdavimo laiką (NTPL).

Kadangi GĮ traukinyje gali turėti vagonų, vykstančių skirtingais reisais ir iš įvairių VGĮ, perdavimo vietos vagonų NVPL skaičiavimui atlikti gali būti skirtingos. Tai galima paaiškinti dviem toliau pateiktais supaprastintais pavyzdžiais (grafiškai šie scenarijai pavaizduoti A priedo 5 rodyklės 1.4 skirsnyje, o C perdavimo vietos 1 pavyzdys yra pateiktas sekos diagramoje A priedo 5 rodyklės 5 skirsnyje).

1 pavyzdys : GĮ Nr. 1 tame pačiame traukinyje turi vagonus Nr. 1 ir 2, gautus iš VGĮ Nr. 1, ir vagonus Nr. 3–5, gautus iš VGĮ Nr. 2. C perdavimo vietoje toliau vagonus Nr. 1 ir 2 veš GĮ Nr. 2, o vagonus Nr. 3–5 – GĮ Nr. 3. Šiuo atveju GĮ Nr. 1 turi apskaičiuoti su perdavimo vieta C susijusį vagono Nr. 1 ir 2 NVPL ir nusiųsti šiuos dydžius VGĮ Nr. 1. GĮ Nr. 1 taip pat turi apskaičiuoti su ta pačia perdavimo vieta C susijusių vagonų Nr. 3–5 NVPL ir nusiųsti šiuos dydžius VGĮ Nr. 2. 2 pavyzdys : GĮ Nr. 1 tame pačiame traukinyje turi vagonus Nr. 1 ir 2, gautus iš VGĮ Nr. 1, ir vagonus Nr. 3–5, gautus iš VGĮ Nr. 2. C perdavimo vietoje toliau vagonus Nr. 3–5 veš GĮ Nr. 3, kadangi vagonai Nr. 1 ir 2 lieka GĮ Nr. 1 traukinyje iki perdavimo vietos E, kurioje atsakomybė už šiuos vagonus pereis GĮ Nr. 2. Šiuo atveju GĮ Nr. 1 turi apskaičiuoti tik su perdavimo vieta C susijusį vagonų Nr. 3–5 NVPL ir nusiųsti šiuos dydžius VGĮ Nr. 2. Vagonų Nr. 1 ir 2 perdavimo vieta C nėra svarbi. Kita svarbi šių vagonų perdavimo vieta yra E, ir GĮ Nr. 1 turi apskaičiuoti šios vietos NVPL ir nusiųsti šiuos dydžius VGĮ Nr. 1.

Kita GĮ pagal pirma einančios GĮ įvestą NVPL apskaičiuoja su savo dalies vagonais susijusį kitos perdavimo vietos NVPL. Šiuos veiksmus atlieka kiekviena toliau einanti GĮ. Paskutinei vagono vežimo grandinės GĮ (pvz., GĮ Nr. n) gavus NVPL iš pirma jos einančios GĮ (pvz., GĮ Nr. n-1) dėl vagono perdavimo iš GĮ Nr. n-1 GĮ Nr. n, paskutinė GĮ (GĮ Nr. n) turi apskaičiuoti numatomą vagonų atvykimo į galutinę paskirties vietą laiką. Tai turi atitikti vagonų išdėstymą pagal vagono užsakymą ir VGĮ įsipareigojimą užsakovui. Tai yra vagono NAL, kuris turi būti siunčiamas VGĮ. Jis turi būti elektroninėse laikmenose saugomas kartu su informacija apie vagono judėjimą. Pagal sutarties sąlygas VGĮ turi užsakovui suteikti prieigą prie atitinkamų savo duomenų.

Pastaba dėl intermodalinio vežimo vienetų: jei vagone yra intermodalinio vežimo vienetų, vagono NVPL kartu yra intermodalinio vežimo vienetų NVPL. Pažymėtina, kad GĮ negali apskaičiuoti intermodalinio vežimo vienetų NAL už vežimo geležinkeliu ribų. Todėl GĮ gali pateikti tik su intermodalinio vežimo terminalu susijusį NVPL.

Vadovaujanti GĮ yra atsakinga už NAL palyginimą su įsipareigojimu užsakovui.

NAL nukrypimas nuo įsipareigojimo užsakovui turi būti reguliuojamas pagal sutartį ir dėl jo VGĮ gali pradėti įspėjimo vadybos procesą. Informacijai apie šio proceso rezultatą pranešti yra numatytas įspėjimo pranešimas.

Kaip pagrindą įspėjimo vadybos procesui VGĮ turi turėti galimybę teikti su vagono vėlavimu susijusias užklausas. Ši VGĮ užklausa ir GĮ atsakymas taip pat yra nurodyti toliau.

4.2.7.3. Vagono NVPL (NAL) pranešimas

Tikslas : Siųsti NVPL arba atnaujinti NVPL iš vienos vežimo grandinės GĮ kitai. Paskutinė vagonų vežimo grandinės GĮ NAL arba atnaujintą NAL siunčia VGĮ. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — GĮ, kuri pateikė NVPL arba NAL, nuoroda, — išvykimo arba ankstesnė perdavimo stotis (NVPL arba išvykimo laikas pradinėje stotyje), — traukinio, išvykusio iš išvykimo arba ankstesnės perdavimo stoties, numeris (nuo NVPL arba išvykimo laiko pradinėje stotyje), — tikroji traukinio išvykimo data ir laikas, — atvykimo arba kita perdavimo stotis (NVPL (NAL) pabaiga), — traukinio, atvykusio į NVPL (NAL) galinę stotį, numeris (paskirties arba kita perdavimo stotis), — vagono atvykimo data ir laikas (NVPL arba NAL).

4.2.7.4. Įspėjimo pranešimas

Tikslas : Palyginusi NAL su įsipareigojimu užsakovui, VGĮ dalyvaujančioms GĮ gali siųsti įspėjimo pranešimą. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — įsipareigojimas užsakovui: atvykimo data ir valanda, — tikrasis NAL: data ir laikas.

Pastaba: Atvirosios prieigos atveju NVPL ir NAL skaičiavimas yra GĮ vidaus procesas. Šiuo atveju pati GĮ yra vadovaujanti GĮ.

4.2.7.5. Užklausos apie vagono nukrypimą pranešimai

Tikslas : VGĮ pateikti užklausą dėl konkretaus vagono nukrypimus. Užklausa : Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys: — vagono numeris, — VGĮ identifikatorius. Atsakymas : Informacijos duomenys: — Kiekvienos pranešimo vietos: — pranešimo vieta, — vagono pranešimo vietos būklė (išvykimas, atvykimas į depą, išvykimas iš depo, atvykimas į perdavimo vietą, atvykimas į paskirties stotį), — atsakinga GĮ pranešimo vietoje ir atitinkamo vagono pranešimo vietos būklė, — pakeistas laikas (pagal galiojantį tvarkaraštį, jei laikas keistas kelis kartus), — NVPL, jei pranešimo vieta yra perdavimo vieta, — tikrasis laikas pranešimo vietoje, — Kiekvieno nukrypimo toje pranešimo vietoje: — priežasties kodas ir vėlavimo laikas dėl šios priežasties.

4.2.8. Vagono judėjimas

4.2.8.1. Preliminarios pastabos

Turi būti saugomi ir elektroniniu būdu prieinami šie pranešimo apie vagono judėjimą duomenys. Jie taip pat turi būti pateikti pranešimu pagal sutartį įgaliotoms šalims. Išsamios formos yra nustatytos A priedo 1 rodyklėje.

— Vagono išleidimo pranešimas

— Vagono išvykimo pranešimas

— Vagono atvykimas į depą

— Vagono išvykimas iš depo

— Su vagonu susijusių išimčių pranešimas

— Vagono atvykimo pranešimas

— Vagono pristatymo pranešimas

— Vagono pristatymo patvirtinimas

— Pranešimas apie atsakomybės už vagoną perdavimą, bus aprašyta atskirai 4.2.9 skirsnyje„Pranešimas apie perdavimą“.

4.2.8.2. Pranešimas „Vagono išleidimo pranešimas“

Tikslas : VGĮ siunčia GĮ: vadovaujanti GĮ nebūtinai yra pirmoji vežimo grandinės GĮ. Šiuo atveju VGĮ atsakingai GĮ turi pranešti, kad vagonas yra parengtas išvežti iš užsakovo atsarginio kelio (išvykimo vieta pagal VGĮ įsipareigojimą) nurodytu išleidimo laiku (išvykimo data ir laikas). Šie įvykiai turi būti išsaugoti vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazėje. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — išvykimo vieta, data ir laikas (vieta, iš kurios pagal tvarkaraštį turi išvykti krovinys). Kaip duomenų bazėse saugomi duomenys GĮ ir VGĮ turi būti lengvai prieinami šie duomenys: — važtos vienetas, nuoroda, dydis ir rūšis, — panaudotas vieneto pajėgumas, — bendras svoris (užsakytas (tikrasis) bendrasis krovinių svoris (masė), įskaitant pakuotę ir vežėjo įrangą), — nuoroda dėl pavojingų krovinių.

4.2.8.3. Pranešimas „Vagono išvykimo pranešimas“

Tikslas : GĮ siunčia VGĮ: GĮ turi informuoti VGĮ apie tikrąją datą ir laiką, kada vagonas buvo išvežtas iš išvykimo vietos. Ši informacija turi būti įrašyta į vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazę. Išsiuntus šį pranešimą, atsakomybė už vagoną iš užsakovo pereina GĮ. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — išvykimo vieta, data ir laikas (vieta, iš kurios pagal tvarkaraštį turi išvykti krovinys). Kaip duomenų bazėse saugomi duomenys GĮ ir VGĮ turi būti lengvai prieinami šie duomenys: — važtos vienetas, nuoroda, dydis ir rūšis, — panaudotas vieneto pajėgumas, — bendras svoris (užsakytas (tikrasis) bendrasis krovinių svoris (masė), įskaitant pakuotę ir vežėjo įrangą, — nuoroda dėl pavojingų krovinių.

4.2.8.4. Pranešimas apie vagono atvykimą į depą

Tikslas : GĮ turi VGĮ informuoti, kad vagonas atvyko į jo depą. Šis pranešimas gali būti pagrįstas pranešimu „Traukinio važiavimo informacija“, aprašytu 4.2.4 skirsnyje („Traukinio važiavimo prognozė“). Šis įvykis turi būti įrašytas į vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazę. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — atvykimo depo nuoroda, — atvykimo į depą data ir laikas.

4.2.8.5. Pranešimas apie vagono išvykimą iš depo

Tikslas : GĮ turi VGĮ informuoti, kad vagonas išvyko iš jai priklausančio depo. Šis pranešimas gali būti pagrįstas pranešimu „Traukinio važiavimo informacija“, aprašytu 4.2.4 skirsnyje („Traukinio važiavimo prognozė“). Šis įvykis turi būti įrašytas į vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazę. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — atvykimo depo nuoroda, — atvykimo į depą data ir laikas.

4.2.8.6. Su vagonu susijusios išimties pranešimas

Tikslas : GĮ turi VGĮ informuoti, jei vagonui atsitinka kas nors nenumatyta, kas galėtų turėti įtakos NVPL (NAL) arba dėl ko reikėtų imtis papildomų veiksmų. Dėl šio pranešimo daugeliu atvejų taip pat reikia iš naujo skaičiuoti NVPL (NAL). Jei VGĮ nusprendžia nustatyti naują NVPL (NAL), ji atsakydama siunčia pranešimą GĮ, kuri šį pranešimą nusiuntė kartu su nuoroda „NVPL (NAL) prašymas“ (pranešimas „Su vagonu susijusios išimties pranešimas, naujo NVPL (NAL) prašymas“). Naujas NVPL (NAL) turi būti skaičiuojamas taikant 4.2.7 skirsnyje („Krovinio NVPL (NAL)“) nurodytą procedūrą. Ši informacija turi būti saugoma vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazėje. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — nutraukimo vieta, data ir laikas (vieta, kur vežimo metu atsitiko kas nors netikėta), — priežasties (nutraukimo) kodas. Be to, kaip duomenų bazėse saugomi duomenys turi būti lengvai prieinami šie duomenys: — važtos vieneto nuoroda, — nuoroda dėl pavojingų krovinių.

4.2.8.7. Su vagonu susijusios išimties pranešimas, naujo NVPL (NAL) prašymas

Tikslas : VGĮ gali siųsti šį pranešimą tai GĮ, kuri nusiuntė „Išimties pranešimą“, norėdama paprašyti skaičiuoti naują NVPL (NAL). VGĮ šį pranešimą taip pat siunčia visoms tolesnėms GĮ, kad jas informuotų apie nukrypimus. Ar reikia skaičiuoti naują NVPL (NAL), tai sprendžia VGĮ, jis jokiu atveju nėra būtinas. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — nutraukimo vieta, data ir laikas (vieta, kur vežimo metu atsitiko kas nors netikėta), — priežasties (nutraukimo) kodas, — naujo NVPL (NAL) prašymas. Be to, kaip duomenų bazėse saugomi duomenys turi būti lengvai prieinami šie duomenys: — važtos vieneto nuoroda, — nuoroda dėl pavojingų krovinių.

4.2.8.8. Pranešimas „Vagono atvykimo pranešimas“

Tikslas : Paskutinė vagono arba intermodalinio vežimo siunta vežimo grandinės GĮ turi VGĮ informuoti, kad vagonas atvyko į jos depą (GĮ vieta). Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — GĮ depo nuoroda, — atvykimo data ir laikas.

4.2.8.9. Pranešimas „Vagono pristatymo pranešimas“

Tikslas : Paskutinė vagono vežimo grandinės GĮ turi VGĮ informuoti, kad vagonas pastatytas gavėjo atsarginiame kelyje. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — pastatymo krovinio gavėjo atsarginiame kelyje nuoroda (vieta, zona, kelias, skirtas laikas), — pastatymo data ir laikas.

Vagono pristatymo pranešimas gali būti siunčiamas antrą kartą kaip „Vagono pristatymo patvirtinimas“, pateikiant papildomus duomenis

— užsakovo identifikatorius.

Pastaba: Atvirosios prieigos atveju aprašytas vagono judėjimas yra GĮ (VGĮ) vidaus procesas. Nepaisant to, ji turi atlikti visus skaičiavimus ir saugoti duomenis kaip VGĮ, sudariusi sutartį su užsakovu ir turinti jam įsipareigojimą.

Šių pranešimų pagal 1 pavyzdį apie vagonų Nr. 1 ir 2 NVPL skaičiavimą sekos diagrama (žr. 4.2.7.2 skirsnį „NVPL (NAL) skaičiavimas“) yra įtraukta į pranešimo apie perdavimą sekos diagramą, pateiktą A priedo 5 rodyklės 6 skirsnyje.

4.2.9. Pranešimas apie perdavimą

4.2.9.1. Preliminari pastaba

Pranešimas apie perdavimą apibūdina pranešimus, susijusius su perdavimo vietose vykstančiu atsakomybės už vagoną perdavimu iš vienos geležinkelio įmonės kitai. Jis taip pat nurodo naujajai GĮ apskaičiuoti NTPL ir laikytis tame skirsnyje 4.2.7 skirsnyje („Krovinio NVPL (NAL)“) aprašytos tvarkos.

Turi būti pateikti šie pranešimai:

— vagono perdavimo pranešimas,

— vagono perdavimo pranešimas/poaibis,

— perduodamas vagonas priimamas,

— perduodamo vagono atsisakoma.

Šių pranešimų informacijos duomenys turi būti saugomi vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazėje. Nukrypimų atveju turi būti sukurtas naujas NVPL (NAL) ir praneštas laikantis 4.2.7 skirsnyje „Krovinio NVPL (NAL)“ aprašytos tvarkos. Šių pranešimų sekos diagrama yra pateikta A priedo 5 rodyklės 6 skirsnyje aprašant vagono judėjimo pranešimus.

Vagono perdavimo pranešimai, vagono perdavimo pranešimai/poaibis ir pranešimai „Vagonas priimtas“ gali būti siunčiami kaip įvairių vagonų sąrašas, ypač jei visi šie vagonai yra vieno traukinio sąstate. Šiuo atveju visi vagonai gali būti išvardyti vienoje pranešimų siuntoje.

Atvirosios prieigos atveju perdavimo vietų nėra. Aptarnavimo vietoje atsakomybė už vagonus nesikeičia. Todėl nereikia siųsti specialių pranešimų. Tačiau iš traukinio važiavimo informacijos šioje pranešimo vietoje gauta su vagonu arba intermodalinio vežimo siunta susijusi informacija (dėle atvykimo ir išvykimo vietos, datos ir laiko) turi būti apdorojama ir saugoma vagonų ir intermodalinio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazėje.

Šių pranešimų turinys yra pateikiamas taip:

4.2.9.2. Pranešimas „Vagono perdavimo pranešimas“

Tikslas : „Vagono perdavimo pranešimu“ geležinkelio įmonė (GĮ Nr. 1) kitos iš eilės vežimo grandinėje geležinkelio įmonės (GĮ Nr. 2) klausia, ar ji prisiima atsakomybę už vagoną. „Vagono perdavimo pranešimu/poaibiu“ GĮ Nr. 2 IV informuoja, kad ji perėmė atsakomybę. Pagrindinės duomenų sudaromosios dalys : — vagono numeris, — traukinio numeris (tik jei vagonas yra traukinio sąstate), — perdavimo vieta, data ir laikas. Be to, kaip duomenų bazėse saugomi duomenys turi būti lengvai prieinami šie duomenys: — važtos vieneto nuoroda (numeris, dydis ir rūšis), — bendras svorio (užsakytas (tikrasis) bendrasis krovinių svoris (masė), įskaitant pakuotę ir vežėjo įrangą), — panaudotas vieneto pajėgumas, — informacija apie pavojingą krovinį, nuoroda.

4.2.9.3. Pranešimas „Vagono perdavimo pranešimas/poaibis“