ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(5)

labiau suderinta investicijų strategija kartu su aktyvesnėmis pastangomis vykdyti reformas euro zonos lygmeniu labai padėtų remiant tvarų augimą ir spręsti ilgalaikius uždavinius, pavyzdžiui, susijusius su pertvarka klimato kaitos srityje ir technologine transformacija. Pagal konvergencijai ir konkurencingumui skirtą biudžeto priemonę euro zonos valstybėms narėms būtų teikiama finansinė parama pasiūlymams, kuriuos iš esmės turėtų sudaryti reformų ir investicijų rinkiniai, įgyvendinti. Programa „InvestEU“, kuria bus prisidedama ir prie Tvarios Europos investicijų plano įgyvendinimo, taip pat siekiama pritraukti papildomų investicijų, kad būtų toliau skatinamos inovacijos ir darbo vietų kūrimas Sąjungoje, be kita ko, finansuojant tvarią infrastruktūrą. Sanglaudos politikos fondai, kuriems tenka labai svarbus vaidmuo remiant mūsų regionus ir kaimo vietoves, taip pat atlieka svarbų vaidmenį su klimato kaita ir technologijomis susijusios pertvarkos srityje, skatindami darnų vystymąsi. Europos investicijų bankas 25 % viso savo finansavimo jau skiria klimato srities investicijoms ir paskelbė ketinantis padvigubinti tą dalį. Kad būtų pasiekti Sąjungos tvarumo tikslai, labai svarbu nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis vykdyti investicinius projektus, apimančius prisitaikymą prie klimato kaitos ir jos švelninimą, energetikos pertvarką, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ar žiedinę ekonomiką. Investicijos į tinklų pramonės sektorius ir infrastruktūrą gali padėti pagerinti euro zonos konkurencingumą ir paskatinti perėjimą prie tvaresnio transporto. Be to, investicijos į nematerialųjį turtą, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir plėtrą bei įgūdžius, taip pat yra labai svarbios parengiant euro zoną būsimiems uždaviniams;
(9)

vykdant visapusišką neveiksnių paskolų strategiją buvo įgyvendintos svarbios priemonės. Dėl to bankų sektoriuje labai sumažėjo neveiksnių paskolų: daugiausia dėl banko „Cyprus Cooperative Bank“ pardavimo ir likvidavimo, taip pat dėl jo neveiksnių paskolų portfelio perdavimo valstybės valdomai turto valdymo bendrovei. Be to, buvo patobulintas paskolų pardavimo įstatymas ir priimtas paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais įstatymas. Siekiant maksimaliai padidinti pajamas iš turto pardavimo ir galiausiai padėti sumažinti privačiojo sektoriaus skolą, labai svarbu, kad valstybės valdomos turto valdymo bendrovės valdymo struktūra būtų veiksminga, valdymas – itin specializuotas, veikla – nepriklausoma nuo Kipro valstybės, o aiškiai apibrėžti tikslai atitiktų Vyriausybės prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su valstybės pagalbos sprendimu dėl banko „Cyprus Cooperative Bank“ pardavimo, kurį patvirtino Europos Komisija. Be to, kadangi padaugėjo kreditų pirkimo įmonių, įskaitant valstybės valdomą turto valdymo bendrovę, ir ateityje planuojama parduoti daugiau neveiksnių paskolų portfelių, svarbu sukurti tinkamą kreditų pirkimo įmonių priežiūros sistemą. Draudimo ir pensijų fondų priežiūros institucijų valdymo ir administraciniai gebėjimai tebėra menki. Reikėtų skubiai baigti šių priežiūros institucijų integraciją. Apskritai kapitalo rinkų priežiūros sistema turi būti sustiprinta, atsižvelgiant į gana didelio masto tarpvalstybinę nebankinių finansinių paslaugų įmonių veiklą ir eksponentinį licencijuotų įmonių augimą per pastaruosius kelerius metus;
(7)

nors 2017 m. pabaigoje būsto kainos sumažėjo ir nuo to laiko iš esmės nesikeitė, tai atsitiko po ilgo laikotarpio, kuomet kainos labai augo, ir vertinimai vis dar gerokai viršija pagrindinius ekonominius rodiklius. Tarp pagrindinių problemų – būsto nuosavybei ir hipotekinei skolai palankios mokesčių paskatos, palankios kredito sąlygos ir vis dar palyginti mažos hipotekos paskolų grąžinimo normos. Nepaisant per pastaruosius penkerius metus labai išaugusių naujų statybų, vis dar jaučiamas trūkumas, visų pirma įperkamo būsto aplink didžiuosius miestus. Naujo būsto pasiūla nepavyko patenkinti numatytų artimiausio laikotarpio poreikių, kurie, kaip apskaičiuota, 2018–2020 m. sudaro apie 90 000 naujų būstų per metus. Šis stygius yra susijęs su struktūriniais trūkumais, pvz., ribota konkurencija statybų sektoriuje dėl mažųjų ir užsienio įmonių patekimo į rinką kliūčių ir galimybės dideliems nekilnojamojo turto plėtotojams kontroliuoti žemės išteklius. Esami būstai nėra naudojami veiksmingai. Nuomos rinkoje dėl mažesnės už rinkos kainą nuomos sukuriamas susaistymo ir skirstymo į „savuosius“ bei „pašalinius“ poveikis. Rinkoje, kurioje būstų savininkai gyvena jiems priklausančiame būste, kapitalo prieaugio mokesčiai mažina būstų savininkų judumą. Būsto trūkumas trukdo žmonėms keisti darbą ir gali prisidėti prie kartų nelygybės. Švedijos valdžios institucijos ir toliau laipsniškai vykdo „22 punktų planą“, kuriuo siekiama padidinti gyvenamųjų namų statybų mastą ir pagerinti būsto sektoriaus veiksmingumą. Siekiant liberalizuoti griežtas nuomos rinkos taisykles ir peržiūrėti kapitalo mokestį nuosavame būste gyvenantiems asmenims iki šiol nebuvo imtasi jokių konkrečių politikos veiksmų, nors 2019 m. sausio mėn. naujoji Vyriausybė paskelbė ketinanti pradėti šių sričių reformas, prieš tai atlikus parengiamąjį tiriamąjį darbą;
(15)

nors ankstesniais metais atlikta tam tikrų Vokietijos mokesčių sistemos patobulinimų, per pastaruosius metus padaryta nedidelė pažanga siekiant ją pertvarkyti, kad būtų skatinamos vidaus privačiosios investicijos ir augimas. Mokesčių sistema tebėra sudėtinga ir iškraipo sprendimų, pvz., dėl dalyvavimo darbo rinkoje, investavimo ir finansavimo, priėmimą, nors galėtų suteikti veiksmingesnių paskatų investuoti ir vartoti. Didžiausia pažanga padaryta darbo jėgos apmokestinimo srityje, tačiau duomenys to dar neatspindi. Vis dar yra galimybių mažinti iškraipomąjį poveikį turintį darbo jėgos apmokestinimą, mokesčių naštą perkeliant nuo darbo jėgos prie kitų pajamų šaltinių, kurie labiau remtų integracinį ir tvarų augimą. 2018 m. darbuotojų (tiek gaunančių vidutinį, tiek mažą darbo užmokestį) darbo užmokesčio apmokestinimas (mokesčių pleištas) išliko vienas didžiausių Sąjungoje. Darbuotojų socialinio draudimo įmokos yra ypač didelės, palyginti su kitomis šalimis, socialinio draudimo įmokos iš esmės sudaro apytikriai du trečdalius mokesčių pleišto, o pajamų mokestis – vieną trečdalį. Savo ruožtu, pajamos iš aplinkosaugos mokesčių, išreikštos BVP dalimi, yra vienos mažiausių Sąjungoje. Kapitalo sąnaudos ir efektyvusis vidutinis įmonių pelno mokesčio tarifas (jis įvairiuose regionuose skiriasi) yra vieni didžiausių Sąjungoje. Efektyvusis vidutinis įmonių pelno mokesčio tarifas sudarė 28,8 % (nacionalinis vidurkis), palyginti su 20 % Sąjungos vidurkiu. Dėl įmonių pelno mokesčio, vietos prekybos mokesčio ir solidarumo mokesčio sąveikos įmonių pelno mokesčio sistema yra sudėtinga, reikalauja didelių mokesčių administravimo sąnaudų ir iškraipo investicijų lygį ir vietą. Be to, įmonių pelno mokestis iškraipo finansavimo sprendimus, didindamas finansavimo skolinantis patrauklumą, ir, 2017 m. duomenimis, yra trečias pagal dydį Sąjungoje. Sumažinus nuosavo kapitalo išlaidas, galėtų padidėti privačiosios investicijos ir sustiprėti gana menkai išvystyta rizikos kapitalo rinka;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Belgijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Belgijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Slovakijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Slovakijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Lietuvai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Lietuvai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
—

ML5. Apimamos visos prekės, išskyrus: — 5 dalies b punktą: taikinio suradimo, pažymėjimo, nuotolio nustatymo, sekimo ar stebėjimo sistemas; aptikimo, duomenų sugretinimo, atpažinimo arba identifikavimo įrangą ir jutiklių integracijos įrangą; — 5 dalies c punktą: ML5 dalies a arba b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įrangą. Visos prekės turėtų būti pristatytos be kodavimo komponento ir be integruotos duomenų bazės.
(11)

nepaisant tam tikro pagerėjimo pastaraisiais metais, Vokietijos mokesčių sistema tebėra neveiksminga, visų pirma dėl jos sudėtingumo ir dėl to, kad ji iškraipo sprendimų, pavyzdžiui, dėl investavimo, finansavimo ir dalyvavimo darbo rinkoje, priėmimą. Siekdama surinkti daugiau pajamų, Vokietija gana daug dėmesio skiria tiesioginiams mokesčiams ir esama galimybių sumažinti iškraipomąjį poveikį turinčius tiesioginius mokesčius pereinant prie mažesnį iškraipomąjį poveikį turinčių turto, paveldėjimo ir vartojimo mokesčių. 2015 m. darbo pajamų mokesčių ir socialinių įmokų lygis buvo šeštas pagal dydį Sąjungoje. Kapitalo sąnaudos ir efektyvusis vidutinis įmonių pelno mokesčio tarifas (kuris įvairiuose regionuose skiriasi) yra vieni didžiausių Sąjungoje (28,2 % šalies lygmeniu, palyginti su 20,9 % Sąjungos vidurkiu). Dėl įmonių pelno mokesčio, vietos prekybos mokesčio ir solidarumo mokesčio sąveikos įmonių pelno mokesčio sistema yra sudėtinga, reikalauja didelių mokesčių administravimo sąnaudų ir iškraipo investicijų lygį ir vietą. Be to, įmonių pelno mokestis iškraipo finansavimo sprendimus, didindamas finansavimo prisiimant skolų patrauklumą. Šis iškraipymas yra septintas pagal dydį Sąjungoje. Jei nuosavo kapitalo išlaidos būtų sumažintos, tai galėtų padidinti privačiąsias investicijas ir sustiprinti gana menkai išvystytą rizikos kapitalo rinką. Be to, išlieka gana griežtos nuostolių perkėlimo nuostatos, kuriomis suma apribojama 60 % apmokestinamųjų pajamų per konkrečius metus;
(10)

lėtas Estijos našumo augimas yra susijęs su tuo, kad jos mokslinių tyrimų, technologijų ir inovacijų sričių veiklos rezultatai vidutiniai. 2016 m. mažiau nei 0,5 % Estijos bendrovių vykdė mokslinių tyrimų veiklą, todėl įmonių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas siekia tik 0,7 % BVP, t. y. pusę Sąjungos vidurkio, kuris yra 1,3 %. Be to, per kelerius pastaruosius metus labai suprastėjo keletas inovacijų lygio rodiklių, tokių kaip naujus produktus ir procesus ar inovacijas įmonėje diegiančių mažųjų ir vidutinių įmonių dalis. Nors ekonomikoje vykdoma tam tikra didelės pridėtinės vertės ir žinioms imli veikla, įmonių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumo, mokslo bei verslo ryšių ir įmonių inovacijų bei technologinių pajėgumų lygis tebėra žemas. Viešojo sektoriaus išlaidos moksliniams tyrimams, technologijoms ir inovacijoms tradiciškai buvo didesnės už Sąjungos vidurkį. Vis dėlto problemų kyla dėl to, kad nepakankamai gerai nustatomi viešųjų mokslinių tyrimų prioritetai. Estija ėmėsi keleto priemonių siekdama skatinti ekonomikos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatyvumą, tačiau maksimaliai padidinti jų poveikį yra sudėtinga;
(11)

remiant įvairiomis aplinkybėmis įgytų kompetencijų patvirtinimą bus pripažįstamos asmenų kompetencijos ir jiems bus suteikta galimybė įgyti visą arba, atitinkamais atvejais, dalinę kvalifikaciją (11). Galima vadovautis jau taikomomis neformaliojo ir savaiminio mokymosi patvirtinimo priemonėmis ir Europos kvalifikacijų sandara (12), kuri yra bendra orientacinė kvalifikacijos lygių palyginimo nurodant šioms kvalifikacijos įgyti reikiamas kompetencijas sistema. Be to, vertinimas gali padėti struktūrizuojant mokymosi procesus ir teikiant rekomendacijas siekiant padėti žmonėms tobulinti savo kompetencijas, be kita ko, atsižvelgiant į kintančius reikalavimus darbo rinkoje (13);
(13)

kaip rodo naujausi EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) rezultatai, labai pagerėjo Portugalijos mokyklinio ugdymo rezultatai. Vis dėlto šalis tebėra tarp EBPO šalių, kuriose kurso kartojimo rodikliai didžiausi, o dėl to praktikoje išauga mokyklos nebaigimo rizika ir daromas didelis poveikis švietimo sąnaudoms. Bendras darbo jėgos kvalifikacijos lygis tebėra vienas žemiausių Europoje ir mažina šalies inovacijų diegimo potencialą ir konkurencingumą. Be to, viena iš darbo jėgos kvalifikacijos kėlimo kliūčių tebėra skaitmeniniai įgūdžiai. Skaitmeninių įgūdžių neturi apie 22 % Portugalijos darbo jėgos (daugiausia dėl to, kad tie žmonės reguliariai nesinaudoja internetu) – šis rodiklis beveik du kartus viršija Sąjungos vidurkį. Suaugusiųjų švietimui ir skaitmeniniams įgūdžiams skatinti Vyriausybė ėmėsi veiksmų: sukurta programa „Qualifica“ ir nacionalinė skaitmeninių įgūdžių iniciatyva (iniciatyva INCoDe2030). Kad jie būtų veiksmingi, bus labai svarbu, kad jie teiktų kokybiškų galimybių kelti ir keisti darbuotojų kvalifikaciją pagal darbo rinkos poreikius. Be to, Vyriausybė ėmėsi įvairių aukštojo mokslo įstaigų ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo rėmimo priemonių, būtent susijusių su jų mokslinių tyrimų rezultatais ir veikla. Vis dėlto universitetų struktūros turėtų prisitaikyti, kad padėtų įgyvendinti šį bendradarbiavimą;
3)

Prisiimdamos įsipareigojimus valstybės narės daugiausia dėmesio turėtų skirti tam, kad: a) būtų tęsiamas dėl konflikto Sirijoje perkeltų sirų, trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės perkėlimas iš Turkijos, kad būtų įgyvendinamas 2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pranešimas, be kita ko, pagal būsimą savanorišką humanitarinio priėmimo programą; b) būtų tęsiamas asmenų perkėlimas iš Libano ir Jordanijos; c) būtų padedama stabilizuoti padėtį centrinėje Viduržemio jūros regiono dalyje asmenis, kuriems reikia apsaugos, perkeliant iš Libijos, Nigerio, Čado, Egipto, Etiopijos ir Sudano, taip pat kad būtų remiamas UNCHR laikinas pažeidžiamiausių migrantų grupių skubios evakuacijos iš Libijos mechanizmas.
(8)

privačiųjų investicijų lygis nuo Sąjungos vidurkio nuolat gerokai atsilieka, o viešųjų investicijų – šiek tiek atsilieka. Našumo lygis daug žemesnis už G 7 vidurkį ir nuo 2008 m. nesikeitė. Vyriausybė teikia daug politinės svarbos investicijų didinimui siekiant paskatinti našumo augimą. Vienas iš pagrindinių uždavinių – šalinti didelius Jungtinės Karalystės infrastruktūros tinklų pajėgumų ir kokybės trūkumus. Keliuose – didelės spūstys, o geležinkelių pajėgumai kai kuriose vietose vis mažiau atitinka sparčiai augančius poreikius. Be to, vis aštrėja būtinybė daugiau investuoti į naujus energijos gamybos ir tiekimo pajėgumus. Nacionaliniame infrastruktūros įgyvendinimo plane išdėstyti didelio užmojo planai gerinti JK ekonominę infrastruktūrą, o 2016 m. priimta nemažai investavimo į pagrindinius transporto ir energetikos projektus sprendimų. Tačiau tebėra abejonių, ar įmanoma užtikrinti pakankamai viešųjų ir privačiųjų investicijų, kad būtų laiku ir ekonomiškai efektyviai išspręsti uždaviniai, susiję su vėlavimais infrastruktūros srityje. Vienas iš pagrindinių Jungtinės Karalystės uždavinių – didinti būstų pasiūlą. Įsisenėjęs būstų stygius prisideda prie to, kad būstų kainos yra didelės ir vis didėja, ir lemia dideles ekonomines ir socialines sąnaudas, visų pirma aplink ekonomikos augimo polius. Gyvenamosios paskirties būstų statybos augimas šiek tiek daugiau palaikomas taikant reformuotą planavimo sistemą kartu su įvairiomis papildomomis būstų politikos priemonėmis. Vis dėlto tebėra būstų pasiūlos suvaržymų, įskaitant labai griežtą ir sudėtingą žemės rinkos ir gyvenamosios paskirties būstų statybos reguliavimą, o naujų būstų pasiūla vis dar neatitinka paklausos augimo;
(19)

ne visi visuomenės nariai vienodai gavo naudos iš per pastaruosius penkerius metus įvykusių bendrų teigiamų ekonomikos ir darbo rinkos pokyčių. Tam tikrą laiką didėjusi pajamų nelygybė tik neseniai sumažėjo, o turtinė nelygybė tebėra viena didžiausių euro zonoje. Be to, geri darbo rinkos rezultatai nepadėjo sumažinti skurdo rizikos. Vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizikos lygis yra didesnis už Sąjungos vidurkį, ir tikėtina, kad vyresnio amžiaus gyventojų, kuriems kyla skurdo rizika, per ateinančius metus padaugės. Taip pat numatoma, kad valstybinės pensijų sistemos pajamų pakeitimo norma toliau mažės. Tačiau tam, kad būtų visiškai kompensuotas pirmosios pakopos pajamų pakeitimo normos sumažėjimas visiems, dalyvavimo antrojoje arba trečiojoje pensijų sistemos pakopose rodikliai yra per maži. Jei jos nebus galima kompensuoti, numatoma, kad pensijų adekvatumas mažės. Kol kas neaišku, ar naujausi pasiūlymai didinti paskatas vėliau išeiti į pensiją (Flexi-Rente) bus efektyvūs neutralizuojant 2014 m. pradėtas taikyti paskatas išeiti į pensiją anksčiau;
49.

Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Įgyvendinimo įstatyme ir Įstatyme dėl veiklos organizavimo ir bylų nagrinėjimo pateikiama keletas nuostatų, kuriomis paneigiama Konstitucinio Teismo pirmininko pavaduotojo funkcija. Įstatymo dėl organizavimo ir bylų nagrinėjimo 12 straipsnio 3 dalimi Konstitucinio Teismo pirmininkui leidžiama, be pirmininko pavaduotojo, paskirti kitą teisėją, kuris vykdytų tam tikras Teismo veiklos funkcijas. 37 straipsnyje nurodyta, kad Teismo pirmininkas gali paskirti kitą teisėją, kuris jį pakeistų nagrinėjant bylas, kuriose reikalinga visos sudėties kolegija (pirmininko pavaduotojas nėra minimas). Be to, pasibaigus Teismo pirmininko kadencijai tam tikras pagrindines funkcijas perima teisėjas, turintis „didžiausią bendrą stažą“ (11 straipsnio 2 dalis), arba „trumpiausiai pareigas einantis“ teisėjas (11 straipsnio 4 dalis), bet ne pirmininko pavaduotojas. Be to, 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Teismo pirmininkas turi dalyvauti Generalinėje Asamblėjoje tam, kad joje priimtas sprendimas būtų laikomas teisėtu (išskyrus atvejį, kai renkamas naujas Teismo pirmininkas, kaip minėta pirmiau), nors pagal 2016 m. liepos 22 d. įstatymą Generalinėje Asamblėjoje turi dalyvauti Teismo pirmininkas arba Teismo pirmininko pavaduotojas. Be to, įstatyme nebėra nurodyta, kad Generalinei Asamblėjai gali pirmininkauti pirmininko pavaduotojas, priešingai nei 2016 m. liepos 22 d. įstatyme. Taip pat Įgyvendinimo įstatymo 17 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad per laikotarpį nuo įstatymo paskelbimo iki naujojo Teismo pirmininko oficialaus paskyrimo Teismui vadovauja teisėjas, kuriam Respublikos Prezidentas nurodė eiti Teismo pirmininko pareigas (žr. 5.3 skirsnį).
(4)

kartu dėl dabar kilusios pabėgėlių ir migrantų krizės Graikijos prieglobsčio ir migracijos sistemos tebepatiria spaudimą, nes Graikija yra pirmoji atvykimo šalis vykstant rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu. Nuo 2016 m. sausio mėn. iki gruodžio 4 d. į Graikiją neteisėtai atvyko 171 909 migrantai (4). NET jeigu priėmus ES ir Turkijos pareiškimą (5) gerokai sumažėjo kasdien į Graikiją iš Turkijos atvykstančių migrantų skaičius (6), kartu Graikijos valdžios institucijoms teko naujų pareigų. Be to, nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. pradžios vidutinis kasdien į Graikiją atvykstančių asmenų skaičius padidėjo, palyginti su laikotarpiu nuo 2016 m. gegužės 1 d. iki liepos 31 d. (7) Padėtis Graikijoje taip pat labai pasikeitė dar ir dėl to, kad buvo de facto uždarytas Vakarų Balkanų maršrutas ir trečiųjų šalių piliečiai nebegalėjo toliau keliauti. Todėl šiuo metu Graikijoje yra daugiau kaip 62 000 neteisėtai atvykusių trečiųjų šalių piliečių (8). Be to, įgyvendinant skubaus perkėlimo mechanizmą remiantis Tarybos sprendimais (9) (toliau – perkėlimo Europos Sąjungoje sprendimai) matyti teigiama tendencija, ypač Graikijoje, kurioje perkeltų asmenų skaičius padidėjo ir šiuo metu yra apie 1 000 per mėnesį. Vis dėlto visos valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad būtų sumažintas spaudimas Graikijai. Todėl Komisija ragina visas valstybes nares įsipareigoti nuo 2016 m. gruodžio mėn. kas mėnesį perkelti bent po 2 000 asmenų ir šį skaičių palaipsniui kas mėnesį didinti (10);
(10)

dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Švedija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, padidinant BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką, taip pat nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Tai labai svarbus tiek ES, tiek valstybių narių lygmens politinės darbotvarkės klausimas, kurio sprendimas bus stebimas ir analizuojamas, be kita ko, 2017 m. šalies ataskaitoje;
(10)

Estijoje vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas yra didžiausias Sąjungoje – 2014 m. jis siekė 28,3 %. Dėl to kyla pavojus, kad moterų potencialas nebus visapusiškai išnaudotas. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą be kitų veiksnių lemia profesinė ir sektorinė lyčių segregacija darbo rinkoje, darbo užmokesčio nustatymo skaidrumo trūkumas privačiajame sektoriuje ir ilgesnės moterų karjeros pertraukos dėl priežiūros įsipareigojimų. Vyriausybė paskelbė apie keletą priemonių, skirtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui panaikinti. Planuojamos priemonės, kurios dar turės būti priimtos ir įgyvendintos, be kita ko, yra: gerinti duomenų rinkimą, darbo inspekcijoms pavesti užduotį stebėti, kaip darbdaviai taiko vienodo užmokesčio principą, skatinti darbo užmokesčio nustatymo skaidrumą, suteikti tėvams daugiau paskatų imti dalį vaiko priežiūros atostogų ir pagerinti galimybes naudotis vaikų priežiūros paslaugomis. Į 2016–2023 m. gerovės planą įtraukti su lyčių lygybe susiję tikslai ir priemonės, skirtos lyčių segregacijai darbo rinkoje panaikinti ir kovoti su stereotipais. Planuojamos priemonės, kuriomis siekiama šeimoms sumažinti priežiūros naštą ir sugrąžinti priežiūros teikėjus į darbo rinką. Tikimasi, kad jos turės teigiamą poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje;
23.

Be to, 89 straipsnyje nustatyta, kad „[p]er 30 dienų nuo [šio] Įstatymo įsigaliojimo Teismo sprendimai, priimti iki 2016 m. liepos 20 d. pagal tvarką, prieštaraujančią 2015 m. birželio 25 d. Konstitucinio Teismo įstatymui, skelbiami, išskyrus sprendimus dėl atšauktų norminių aktų“. Ši nuostata kelia susirūpinimą, nes teismo sprendimų skelbimas neturėtų priklausyti nuo teisės aktų leidėjo sprendimo. Be to, teiginys, kad teismo sprendimai buvo priimti neteisėtai, prieštarauja valdžių padalijimo principui, nes Seimas nėra įgaliotas spręsti dėl atitikties Konstitucijai. Be to, minėta nuostata nedera su 2016 m. kovo 9 d. teismo sprendimu ir Venecijos komisijos išvadomis.