ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal to paties straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai jie įrodo, kad panašus produktas gaminamas ir parduodamas rinkos ekonomikos sąlygomis. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai: 1) verslo sprendimai priimami ir išlaidos planuojamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atspindi rinkos vertę; 2) įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinį; 3) nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; 4) bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą; 5) valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.
ex 0303 52 10, ex 0303 52 30, ex 0303 52 90, ex 0303 79 41

F416

Visa, su galva arba be galvos
(4)

2007 m. sausio 24 d. Europos maisto saugos tarnyba paskelbė nuomonę apie atrajotojų gyvūnų šėrimo žuvų miltais keliamą riziką užsikrėsti USE. Nuomonėje daroma išvada, kad žuvies keliama rizika užsikrėsti USE, kai šeriama tiesiogiai arba galimybė, kad ta rizika sustiprės, yra nedidelė. Taip pat buvo nustatyta, kad žuvų miltai gali sukelti riziką užsikrėsti USE, jeigu žuvys, iš kurių jie pagaminti, buvo neseniai šertos žinduoliams skirtu maistu arba jie buvo užteršti MKM.
(1)

Reglamentu (EB) Nr. 74/2004 (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą Indijos kilmės medvilninės patalynės, kuri klasifikuojama KN kodais ex 6302 21 00 (TARIC kodai 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARIC kodas 6302229019), ex 6302 31 00 (TARIC kodas 6302310090) ir ex 6302 32 90 (TARIC kodas 6302329019), importui į Bendriją. Atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių eksportuojančių nagrinėjamojo produkto gamintojų Indijoje skaičių, atranka buvo atlikta pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 (toliau – pagrindinis reglamentas) 27 straipsnį, atrinktoms bendrovėms nustatyti individualūs muito dydžiai nuo 4,4 % iki 10,4 %, o bendradarbiaujančioms neatrinktoms bendrovėms nustatytas 7,6 % muito dydis. Visoms kitoms bendrovėms nustatytas 10,4 % muito dydis.
1.

Po 1 straipsnio įterpiamas šis straipsnis: „1a straipsnis 1. Nepaisant 1 straipsnio galutinis antidempingo muitas netaikomas importuojamoms prekėms, išleistoms į laisvą apyvartą pagal toliau išdėstytas šio straipsnio dalis. 2. Ukrainos kilmės kietųjų trąšų, kurių daugiau kaip 80 % masės sudaro amonio nitratas ir kurių KN kodai yra 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 ir ex 3105 90 91, skirtų išleisti į laisvą apyvartą, kurių sąskaitas faktūras išdavė eksportuojantis gamintojas, kurio įsipareigojimą Komisija priėmė ir kurio pavadinimas yra įtrauktas į kartais atnaujinamą Komisijos sprendimą 2008/577/EB (7), importas atleidžiamas nuo 1 straipsniu nustatyto antidempingo muito, jeigu: — jas pagamino, išsiuntė ir jų sąskaitas faktūras eksportuojantis gamintojas tiesiogiai išrašė pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje; ir — su tokiais importuojamais produktais pateikiama įsipareigojimo sąskaita faktūra, t. t. prekybinė sąskaita faktūra, kurioje nurodyti bent šio reglamento priede išvardyti rekvizitai ir deklaracija; ir — deklaruotos ir muitinei pristatytos prekės tiksliai atitinka įsipareigojimo sąskaitoje faktūroje esantį aprašymą. 3. Skola muitinei atsiranda, kai priimama išleidimo į laisvą apyvartą deklaracija: — jeigu dėl 1 dalyje aprašyto importo nustatoma, kad neįvykdyta viena ar daugiau minėtoje dalyje išvardytų sąlygų, arba — jeigu Komisija atšaukia pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 dalį priimtą įsipareigojimą reglamentu arba sprendimu, kuriame nurodomi konkretūs sandoriai, ir susijusias įsipareigojimo sąskaitas faktūras paskelbia negaliojančiomis.“.
5.

Bandos, vakcinuotos pagal kompetentingos valdžios institucijos nustatytą vakcinacijos programą, gyvūnai ir gyvūnai, vakcinuoti nuo serotipo ar serotipų, kurių yra arba gali būti atitinkamoje epidemiologinėje geografinėje kilmės srityje, o gyvūnų imuniteto laikotarpis, užtikrintas vakcinacijos programai patvirtintos vakcinos specifikacijose, dar nepasibaigęs, be to, gyvūnai atitinka bent vieną iš šių reikalavimų: a) jie vakcinuoti daugiau nei prieš 60 dienų iki pervežimo; b) jie vakcinuoti inaktyvuota vakcina bent tiek dienų iki tol, kol bus įgytas imunitetas, kiek nurodyta vakcinacijos programai patvirtintos vakcinos specifikacijose, be to, praėjus ne mažiau kaip 14 dienų po imuniteto įgijimo pradžios, nurodytos vakcinacijos programai patvirtintos vakcinos specifikacijose, jiems buvo atliktas sukėlėjo nustatymo tyrimas pagal TEB Sausumos gyvūnų vadovą ir šio tyrimo rezultatas buvo neigiamas; c) jie buvo vakcinuoti ir po to pakartotinai vakcinuoti inaktyvuota vakcina, kurios imuniteto galiojimo laikas užtikrintas vakcinacijos programai patvirtintos vakcinos specifikacijose; d) nuo gimimo arba ne mažiau kaip 60 dienų iki vakcinacijos dienos gyvūnai buvo laikomi pagal V priedą nustatytu laikotarpiu, kuriuo ligos sukėlėjų pernešėjų nėra, tam tikru metų laiku mėlynojo liežuvio liga neužkrėstoje zonoje, ir buvo vakcinuoti inaktyvuota vakcina bent prieš tiek dienų iki tol, kol bus įgytas imunitetas, kiek nurodyta vakcinacijos programai patvirtintos vakcinos specifikacijose. Šiame punkte minėtų gyvūnų, skirtų Bendrijos vidaus prekybai arba eksportui į trečiąją šalį, sveikatos sertifikatuose, nurodytuose Direktyvose 64/432/EEB, 91/68/EEB ir 92/65/EEB, arba minėtuose Sprendime 93/444/EEB, įrašomas papildomas sakinys: „Nuo mėlynojo liežuvio ligos serotipo(-ų) … (įrašyti serotipą(-us)) vakcinuotas(-i) gyvūnas(-ai) (vakcinos pavadinimas) vakcina (inaktyvuota ir (arba) modifikuota gyva vakcina (nurodyti reikiamą)), atititinkantis Reglamento (EB) Nr. 1266/2007 III priedo A dalies 5 punktą“;
13)

Duomenys, susiję su Naująja Zelandija, XII priede pakeičiami taip: „Naujoji Zelandija ex 0405 10 11 ex 0405 10 19 ex 0405 10 30 ex 0406 90 01 ex 0406 90 21 Sviestas Sviestas Sviestas Sūriai, skirti lydymui Čederis Naujosios Zelandijos maisto saugos tarnyba Telecom Towers, 86 Jervois Quay, PO Box 2835 Wellington New Zealand Telefonas (64–4) 894 2500 Faksas (64–4) 894 2501“
(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą atrodo, kad programoje nustatytos biudžeto politikos kryptys iš esmės atitinka tikslą ilgam laikui ištaisyti perviršinį deficitą iki 2007 m., kaip rekomendavo Taryba. Pakankamai patikima riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba (apytikriai vertinama kaip 2 % BVP struktūrinis deficitas), būtų užtikrinta tik nuo 2010 m., jeigu konsolidavimas būtų griežtai vykdomas (5). Be to, atrodo, kad programoje nurodytos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad būtų užtikrinta, jog programos laikotarpio pabaigoje bus pasiektas vidutinės trukmės tikslas, kaip numatyta programoje. Numatoma, kad 2008 m., jei ekonomika atsigaus, struktūrinis balansas tik nežymiai pagerės (0,25 % BVP). Todėl programoje numatytas koregavimo siekiant vidutinės trukmės tikslo tempas 2008 m. turėtų būti paspartintas, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, kuriame nurodyta, jog metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o ekonomikos pakilimo laikotarpiu koregavimo pastangos turėtų būti dedamos intensyviau. Be to, biudžete reikia numatyti galimybę priimti galimus didesnius ES fondų srautus, kad būtų toliau laikomasi 2009–2010 m. planuojamų ribojamųjų biudžeto politikos krypčių. Laikantis pakto planuojamas koregavimas likusiais programos metais turėtų būti griežtai vykdomas ir prireikus papildomas priemonėmis. Galiausia, jeigu atsirastų infliacinis spaudimas, reikėtų laikytis griežtesnių nei numatyta programoje biudžeto politikos krypčių.
(11)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 5 dalį, jeigu išieškojimas neatliekamas per ketverius metus nuo pažeidimo nustatymo per pirminį administracinį ar teisminį nagrinėjimą arba per aštuonerius metus, kai dėl išieškojimo pateiktas ieškinys nacionaliniuose teismuose, 50 % finansinių padarinių dėl neišieškotų sumų dengia atitinkama valstybė narė, o kita 50 % dengiama iš Bendrijos biudžeto. Minėto reglamento 32 straipsnio 3 dalyje valstybės narės įpareigojamos Komisijai pateikti metines sąskaitas kartu su suvestine dėl pažeidimų, pradėtų išieškojimo procedūrų ataskaita. 2006 m. birželio 21 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 885/2006, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 nuostatų dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų akreditavimo bei EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitų patikrinimo ir patvirtinimo taikymo taisykles (7), nustatytos išsamios valstybių narių įsipareigojimo pranešti apie susigrąžintinas sumas taikymo taisyklės. Minėto reglamento III priede yra nurodyti 1 ir 2 lentelių pavyzdžiai, kuriais remdamosi valstybės narės 2007 m. turi pateikti informaciją. Remdamasi valstybių narių užpildytomis lentelėmis Komisija turėtų nuspręsti, ar finansiniai padariniai atsirado dėl daugiau kaip per ketverius ar aštuonerius metus neišieškotų sumų. Šiuo sprendimu nepažeidžiami būsimi atitikties sprendimai remiantis Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 32 straipsnio 8 dalimi.
31978R2991
1978 12 21 L 357/2 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS
TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 2991/78
1978 m. gruodžio 18 d.
pakei čiantis Reglament ą(EEB) Nr. 316/68, nustatant įkątik nuskint ųgėliųir dekoratyvini ųžalu-
myn ųkokyb ės standartus
EUROPOS BENDRIJ ŲTARYBA,
atsižvelgdama įEuropos ekonomin ės bendrijos steigimo sutart į,
atsižvelgdama į1968 m. vasario 27 d. Tarybos reglament ą
(EEB) Nr. 234/68 d ėl bendro augan čiųmedži ųir kit ųaugal ų,
svog ūnėlių,šaknųir kit ųaugal ųdalių, skint ųgėliųbei dekora-
tyvini ųžalumyn ųrinkos organizavimo (1), ypa čįjo 3 straipsn į,
atsižvelgdama įKomisijos pasi ūlymą,
kadangi 1968 m. kovo 12 d. Tarybos reglamento (EEB)
Nr. 316/68, nustatan čio k ątik nuskint ųgėliųir dekoratyvini ų
žalumyn ųkokyb ės standartus (2), su paskutiniais pakeitimais,
padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 1155/76 (3), 2 straipsnio
1 dalies pirmojoje įtraukoje nurodoma, kad nei prekybininkai,
nei patys gamintojai Bendrijoje negali pateikti parduoti arba
parduoti didmeniniame prekybos etape 1 straipsnyje nurodytos
produkcijos, neatitinkan čios kokyb ės standart ų; kadangi reik ėtų
papildyti pirmiau min ėtąnuostat ą, siekiant leisti produkcijos
tikrinim ągabenimo metu,PRIĖMĖŠ Į REGLAMENT Ą:
1 straipsnis
Reglamento (EEB) Nr. 316/68 2 straipsnio 1 dalies pirmoji
įtrauka kei čiama taip:
„— nei prekybinink ų, nei pa čiųgamintoj ųBendrijoje
eksponuojama, pateikta prekybai, parduodama, prista-
toma arba kitais b ūdais realizuojama didmeniniame
prekybos etape.“
2 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja tre čiądien ąpo jo paskelbimo Europos
Bendrij ųoficialiajame leidinyje .
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse nar ėse.
Priimta Briuselyje, 1978 m. gruodžio 18 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
J. ERTL03/4 t. 18 Europos Sąjungos oficialusis leidinys LT
(1) OL L 55, 1968 3 2, p. 1.
(2) OL L 71, 1968 3 21, p. 8.
(3) OL L 130, 1976 5 19, p. 26.
8.

Šią priemonę papildo sudėtinė reikšmingumo riba, kaip orientyras abipusiškumą taikančioms atitinkamoms institucijoms dėl galimo de minimis principo taikymo, kurią sudaro: a) šalyje veiklos leidimus gavusių G-SIIs ir O-SIIs aukščiausiu konsolidavimo lygiu jų bankų prudencinio konsolidavimo ribose bendrų pradinių pozicijų Prancūzijos ne finansų bendrovių sektoriaus atžvilgiu riba, lygi 2 mlrd. EUR; b) 300 mln. EUR riba, taikytina šalyje veiklos leidimus gavusioms G-SIIs ir O-SIIs, lygi 1 punkte nurodytai ribai arba ją viršijanti: i) registruotą buveinę Prancūzijoje turinčios ne finansų bendrovės vienos pradinės pozicijos atveju; ii) susijusių ne finansų bendrovių grupės, aukščiausiu konsolidavimo lygiu turinčios registruotą buveinę Prancūzijoje, pradinių pozicijų sumos, apskaičiuotos pagal 3 dalies a punktą, atveju; iii) registruotą buveinę Prancūzijoje turinčių ne finansų bendrovių, kurios priklauso susijusių ne finansų bendrovių grupei, turinčiai registruotą buveinę aukščiausiu konsolidavimo lygiu ne Prancūzijoje, kaip pateikta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 VIII priedo C 28.00 ir C 29.00 šablonuose, pradinių pozicijų sumos atveju; c) G-SII ar O-SII 1 lygio kapitalo aukščiausiu konsolidavimo lygiu 5 procentų riba, b dalyje nurodytų pozicijų atžvilgiu, atsižvelgus į rizikos mažinimo metodų poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399–403 straipsnius. Ribos, nurodytos b ir c dalyse, turi būti taikomos nepriklausomai nuo to, ar atitinkamas subjektas ar ne finansų bendrovė yra labai įsiskolinę ar ne. Pradinės pozicijos vertė, nurodyta a ir b dalyse, apskaičiuojama vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 389 ir 390 straipsniais, prieš atsižvelgiant į kredito rizikos mažinimo poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399-403 straipsnius, kaip nurodyta teikiant informaciją pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnį.
(5)

2017 m. G20 lyderiai pritarė rekomendacijoms skatinti bendro identifikatoriaus naudojimą, ypač LEI, subjektams identifikuoti (4). Tačiau 2019 m. LEI įgyvendinimo teminėje apžvalgoje FST nurodė iššūkius, su kuriais vis dar susiduria LEI sistema (5). Tarp jų paminėtina tai, kad subjektai už vertybinių popierių ir ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkų ribų menkai naudoja LEI; tai, kad vienkartinis priėmimas po to, kai buvo priimti Sąjungos reglamentai, kaip antai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (6) (įprastai vadinamas ERIR) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014 (7) (įprastai vadinamas FPRR), nebuvo lydimas tvaraus augimo laikui bėgant; tai, kad savanoriškas LEI naudojimas yra nepakankamas, ir tai, kad ne finansų subjektai ribotai naudoja LEI. Be to, nors dauguma G-SII grupių patronuojančiųjų subjektų turi LEI, įprastai apimamos ne visos patronuojamosios įmonės ir tarptautiniai kontroliuojamieji subjektai ir filialai ar ne visos kitos sandorių šalys;
(12)

nepaisant to, kad Nyderlandų makroprudencinė institucija (Financieel Stabiliteitscomité) rekomendavo toliau griežtinti teisiškai privalomą ribą, kuri taikoma LTV santykiui, iki 90 %, Nyderlandų Vyriausybė, atsakinga už tokių priemonių įgyvendinimą, nusprendė šia rekomendacija nesivadovauti. Be to, kadangi dabartinė teisinė sistema nenumato mechanizmo „veikti arba paaiškinti“ dėl makroprudencinės institucijos rekomendacijų, Nyderlandų Vyriausybė formaliai neprivalėjo paaiškinti savo neveikimo makroprudencinei institucijai, ir savo poziciją paaiškino tik Nyderalndų parlamentui. Tačiau, siekiant spręsti Nyderlanduose nustatytų grėsmių problemą, susijusią su būsto kainų pervertinimo nišomis ir naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu, riba, kuri taikoma LTV santykiui, turėtų būti sumažinta. Be to, šiuo metu nėra kapitalu grįstu makroprudencinių priemonių, pavyzdžiui, aukštesnių rizikos koeficientų hipotekinių paskolų atveju, kurios būtų skirtos susidariusių grėsmių, susijusių su naujų hipotekinių paskolų užtikrinimu įkaitu ir su galimomis papildomomis pasekmėmis dėl namų ūkių įsiskolinimo, problemai spręsti;
4.

Biuras, susipažinęs su atrankos komisijos ataskaita, priima galutinį sprendimą organizuodamas balsavimą, kuris, jei reikia, vyksta keliais turais. Jei pirmajame ture kandidatui pritaria daugiau kaip pusė biuro narių, įskaitant tuos, kurie nedalyvauja, jis paskiriamas be antrojo turo. Jei pirmajame ture nė vienas kandidatas netenkina šios sąlygos, biuras organizuoja antrąjį turą, kurio metu balsuojama dėl dviejų kandidatų, surinkusių didžiausią skaičių balsų, ir paskiriamas daugiausiai dalyvavusių narių balsų surinkęs kandidatas. Jei balsai pasiskirsto po lygiai ir dėl to per pirmąjį turą neįmanoma atrinkti tik dviejų kandidatų arba per antrąjį turą paskirti generalinio sekretoriaus, artimiausią galimą datą sušaukiamas kitas biuro posėdis generaliniam sekretoriui paskirti.
18.

Jei priimtame sprendime išbraukti iš registro taip pat numatoma atimti leidimą (-us) patekti į Europos Parlamentą, Europos Parlamento generalinis sekretorius jį persiunčia atsakingam kvestoriui, kurio paprašoma leisti panaikinti tokį (tokius) susijusio asmens ar organizacijos turimą (-us) leidimą (-us).
18.

Siekiant suteikti šalims galimybę ištaisyti formalius ieškinio trūkumus, tam tikrais atvejais prašoma juos pašalinti. Taigi pagal Procedūros reglamento 36 straipsnį ir Nurodymų Tarnautojų teismo kancleriui 8 straipsnio 1 dalį Teismo kancleris paprašo pašalinti ieškinio trūkumus, susijusius su toliau išvardytos informacijos ar dokumentų nepateikimu, dėl ko ieškinys gali būti atmestas remiantis nepriimtinumo pagrindais: — ieškovo pavardė arba pavadinimas ir adresas (Procedūros reglamento 35 straipsnio 1 dalies a punktas); — ieškovui atstovaujančio advokato statusas ir adresas (Procedūros reglamento 35 straipsnio 1 dalies b punktas); — šalis, prieš kurią ieškinys nukreiptas (Procedūros reglamento 35 straipsnio 1 dalies c punktas); — aktas, kurį prašoma panaikinti; skundas, kaip apibrėžta Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų (toliau – Pareigūnų nuostatai) 90 straipsnio 2 dalyje, ir sprendimas, kuriuo atsakoma į šį skundą, nurodant datas, kada buvo paduotas skundas ir pranešta apie sprendimą (Procedūros reglamento 35 straipsnio 2 dalis); nepateikus šių dokumentų, ieškovas privalo konkrečiai paaiškinti, kodėl jų nepateikė (pvz., dėl to, kad administracija neatsakė į skundą per Pareigūnų nuostatuose numatytus terminus); — advokato pažyma (Procedūros reglamento 35 straipsnio 5 dalis).
(1)

Parengti žmones naujoms darbo vietoms žinių visuomenėje, visų pirma: a) didinant bendrą gebėjimų lygį, suteikiant pirmenybę žemesnės kvalifikacijos ir kitų asmenų, kuriems labiausiai gresia ekonominė ir socialinė atskirtis, įskaitant vidurinės mokyklos nebaigusius asmenis ir žemą išsilavinimo lygį turinčius jaunus žmones, vyresnius darbuotojus, ilgalaikius bedarbius, į darbo rinką mėginančias grįžti moteris, migrantus ir neįgaliuosius, švietimui ir mokymui; b) teikiant ir skatinant įvadinį ir tęstinį švietimą bei mokymą, siekiant užtikrinti aukščiausios, netgi pavyzdinės, kokybės gebėjimus ir kompetencijas, kad būtų išlaikytas ir sustiprintas jų pajėgumas kurti inovacijas ir naudotis moksliniais tyrimais; to reikia siekiant didesnio konkurencingumo, augimo ir užimtumo; c) skatinant pavyzdinius gebėjimus mokslinių tyrimų bei taikomosios veiklos ir inovacijų srityse, inter alia, plėtojant inovacijų grupes įtraukiant įmones, o taip pat švietimo bei mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigas, ir 2008 m. Eurogebėjimų konkurso iniciatyvą; d) įgyvendinant priemones, kuriomis siekiama suderinti nustatytus gebėjimų poreikius ir užpildyti galimus trūkumus; e) remiant darbo ieškančius asmenis vykdant profesinį orientavimą ir sudarant jiems individualų mokymo planą, kuriame turėtų būti nustatyti kompetencijų moduliai, reikalingi pereiti į naują darbo vietą, kai yra gebėjimų trūkumų; f) platinant informaciją apie naujoms darbo vietoms reikalingus gebėjimus ir kompetencijas per EURES, nacionalines įdarbinimo tarnybas ir Europos bei nacionalinius konsultacijų tinklus.
(7)

Pagrindinis biudžeto strategijos tikslas yra sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis vėl būtų mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę (po to, kai 2010 m. pasieks 3,4 % BVP), ir išlaikyti tvirtą jo mažėjimo tendenciją. Biudžeto projekcijos paremtos prielaida, kad laikotarpiu po 2010 m. politika nesikeis, ir numatoma, kad nominalus valdžios sektoriaus deficitas palaipsniui sumažės nuo 3,4 % BVP 2010 m. iki 2,1 % BVP 2011 m. ir 1,1 % BVP 2012 m. Tikimasi, kad pirminio balanso raida bus panaši – nuo 2,2 % BVP deficito 2010 m. iki 0,8 % deficito 2011 m. ir 0,4 % BVP pertekliaus 2012 m. Tai gana reikšmingas pagerėjimas, visų pirma todėl, kad čia neatsižvelgiama į jokias konsolidavimo priemones ir dirbtų valandų skaičius – svarbi pajamų mokesčio bazė – labai nepadidėjo 2011–2012 m. Kita vertus, manoma, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas pablogės, deficitui padidėjus nuo 1,3 % BVP 2010 m. iki 1,5 % BVP 2011 m. ir 2,1 % BVP 2012 m. Tačiau struktūrinis balansas gali būti nepakankamai įvertintas, nes ciklinėje valdžios sektoriaus balanso raidoje esama vėlavimo, į kurį nevisiškai atsižvelgta atliekant koregavimą pagal ciklą. Švedijos vidutinės trukmės tikslas yra per ciklą pasiekti 1 % BVP perteklių. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Tačiau atnaujintoje konvergencijos programoje nenumatyta pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslo per programos laikotarpį.
(9)

Bendri biudžeto sistemos rezultatai siekiant biudžeto tikslų yra geri. Tačiau tai daugiausia lėmė didelis augimas ir neplanuotai gautos pajamos pastaraisiais metais, taip pat neplanuotai neįvykdyti išlaidų planai (daugiausia investicijų). Konvergencijos programoje nurodytas planuojamas valstybės finansų įstatymo pakeitimas, kuriuo, be kita ko, numatoma sumažinti savarankiškų viešųjų fondų, kuriuos netiesiogiai kontroliuoja centrinės ir vietos valdžios institucijos, lėšas, nustatyti įpareigojimą centrinės ir vietos valdžios biudžetams rengti daugiamečius biudžeto planus, taip pat pakeistos fiskalinės taisyklės. Be to, programa patvirtinamas planuojamas rezultatais grindžiamas biudžeto sudarymas laipsniškai didinant institucinę aprėptį. Tai teisingi sprendimai, nors numatomas poveikis nedidelis.
4)

Atnaujintoje programoje patvirtinama, kad vidutiniškai 2 % BVP biudžeto perteklius per ciklą išlieka pagrindinė orientacinė fiskalinė taisyklė, kurią papildo daugiametės viršutinės išlaidų ribos. 2007 m. pavasario Fiskalinės politikos įstatymo projekte vyriausybė iš naujo įvertins dabartinį valdžios sektoriaus pertekliaus tikslą, siekdama atsižvelgti į Eurostato sprendimą dėl antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo (2). Pasibaigus šio sprendimo įgyvendinimo pereinamajam laikotarpiui (2007 m. pavasarį), kiekvienais metais perteklius sumažės apytiksliai 1 % BVP, o bendrosios skolos ir BVP santykis padidės maždaug 0,5 % BVP. Atnaujintos programos biudžeto strategijoje numatoma, kad 2007 m. perteklius sumažės (nuo 3,0 % BVP 2006 m. iki 2,4 % BVP), o vėliau laipsniškai didės (iki 3,1 % BVP 2009 m.). Pirminio pertekliaus pokyčiai bus panašūs. Išlaidų ir BVP bei pajamų ir BVP santykis per programos laikotarpį laipsniškai mažės. Įgyvendinant strategiją priemonių bus imamasi programos laikotarpio pabaigoje, tik iš dalies finansuojant 2007 m. mokesčių sumažinimą. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, prognozuojamos panašios pertekliaus kitimo tendencijos (iš pradžių prognozuojamas sumažėjimas, vėliau — laipsniškas didėjimas), tačiau grynasis skolinimas išlieka didesnis per visą programos laikotarpį.
9)

Galutinis biudžetas galėtų būti blogesnis, nei numatoma programoje. Programoje išdėstomos prielaidos dėl ekonominės veiklos apmokestinimo apimties iš esmės atrodo pagrįstos, o augimo perspektyva, kuria grindžiami biudžeto tikslai, yra palanki, ypač vėlesniais metais. Be to, atnaujintoje programoje apibrėžiamas ambicingas vidutinės trukmės planas pažaboti išlaidų augimą; kelios priemonės neseniai jau buvo įgyvendintos, tačiau, nepaisant to, dar reikia apibrėžti ir įgyvendinti svarbias su strategija susijusias priemones, visų pirma, viešojo administravimo sistemos pokyčius, kurie, kaip tikimasi, nuo 2007 m. turėtų leisti sutaupyti daug lėšų. Visiškas jų įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant biudžeto tikslų. Galiausiai programoje apibrėžiamos priemonės, patobulinsiančios biudžeto vykdymo ir kontrolės sistemą, ir jeigu jos bus tinkamai įgyvendintos, jos turėtų padėti pasiekti biudžeto tikslų.