Oficialusis leidinys L 144 , 30/04/2004 p. 0065 - 0066



Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 2004/387/EB 2004 m. balandžio 21 d. dėl suderinto paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimo valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams (IDABC) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 156 straipsnio pirmąją dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [1], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [2], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [3], kadangi: (1) Pagal Sutarties 154 straipsnį, kad padėtų pasiekti Sutarties 14 ir 158 straipsniuose nurodytus tikslus ir leistų Sąjungos piliečiams, ūkio ekonominės veiklos vykdytojams ir regioninėms bei vietinėms bendruomenėms gauti visą vidaus sienų neturinčios erdvės sukūrimo teikiamą naudą, Bendrija prisideda prie transeuropinių tinklų kūrimo ir plėtros. (2) Gerinant sąlygas tarpvalstybiniam verslo subjektų ir piliečių judėjimui Europoje, šalinamos laisvo prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimo bei valstybės narės nacionalinio subjekto įsisteigimo kitos valstybės narės teritorijoje kliūtys. (3) Pagal Sutarties 157 straipsnį Bendrija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų sudarytos Bendrijos pramonės konkurencingumui reikalingos sąlygos. (4) Sprendimais Nr. 1719/1999/EB [4] ir Nr. 1720/1999/EB [5] Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino eilę veiksmų, horizontalių priemonių ir gairių, įskaitant bendrų interesų rėmimo projektus, atsižvelgdami į transeuropinius tinklus elektroniniam keitimuisi duomenimis tarp administracijų (IDA). Kadangi tie sprendimai neteks galios nuo 2004 m. gruodžio 31 d., šiuo sprendimu būtina nustatyti pamatus tuose sprendimuose patvirtintos IDA programos tęsiniui. (5) IDABC programa kuriama remiantis ankstesnių IDA programų, kurios pagerino tarpvalstybinio bendradarbiavimo tarp valstybės valdymo institucijų veiksmingumą, sėkme. (6) Kuriant ir įgyvendinant IDABC programą, kuri yra ankstesnių IDA programų tęsinys, turi būti atsižvelgta į tų programų pasiekimus. (7) Pagal IDABC programą atlikti darbai galėtų tapti pagrindu tolimesniam darbui. Dėl to, atsižvelgiant ir į spartų technologijų vystymąsi, programa privalo būti lengvai pritaikoma prie būsimų pokyčių. (8) 2000 m. kovo mėn. Lisabonoje susirinkusi Europos Vadovų Taryba patvirtino išvadas, kuriose iškėlė tikslą Europos Sąjungai iki 2010 m. tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia, labiausiai pagrįsta žiniomis ekonomika pasaulyje, galinčia užtikrinti ekonomikos su daugiau ir geresnių darbo vietų bei tvirtesne socialine sanglauda, pastovų augimą. (9) 2003 m. kovo mėn. Briuselyje susirinkusi Europos Vadovų Taryba atkreipė dėmesį į tai, jog Europai būtina jungtis, taip sustiprinant savo vidaus rinką ir pažymėjo, kad elektroniniai ryšiai yra galingas plėtros, konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo Europos Sąjungoje variklis; turi būti imamasi veiksmų šiai jėgai suvienyti ir prisidėti siekiant Lisabonos susitikime nustatytų tikslų. Dėl to turi būti palaikomas ir skatinamas paneuropinių e. valdžios paslaugų ir pagrindinių telematinių tinklų kūrimas ir diegimas. (10) Panaikinus kliūtis elektroniniams ryšiams tarp visų lygių valstybės valdymo institucijų, verslo subjektų ir piliečių, pagerėtų Europos verslo aplinka, sumažėtų administracinė našta ir biurokratizmas. Tai paskatintų Europos Sąjungos verslo subjektus ir piliečius naudotis informacinės visuomenės teikiama nauda, o su valstybės valdymo institucijomis bendrauti elektroniniu būdu. (11) Patobulintas e. valdžios paslaugų teikimas sudarytų sąlygas verslo subjektams ir piliečiams bendrauti su valstybės valdymo institucijomis net ir neturint specialių informacinių technologijų (IT) įgūdžių ar išankstinių žinių apie valstybės valdymo institucijos vidaus funkcinę organizaciją. (12) Transeuropinių telematinių tinklų naudojimas keitimuisi informacija tarp valstybės valdymo institucijų, Bendrijos institucijų ir kitų subjektų, pvz. Europos agentūrų, tarnybų bei organizacijų, kuriuo būtų skatinami Bendrijos interesai, turėtų būti suprantamas ne kaip tikslas, o priemonė gauti suderintos informacijos ir interaktyvių e. valdžios paslaugų paneuropiniu lygiu, sudarant ir išplečiant galimybes piliečiams ir verslo subjektams gauti naudos, bendraujant su visomis Europos viešojo valdymo institucijomis. (13) Komisija vykdys, o prireikus – atnaujins išsamias konsultacijas su visais suinteresuotais asmenimis, kad visuose atitinkamuose sektoriuose atliktų tyrimą apie piliečių ir verslo subjektų poreikius bei naudą, ir, remdamasi juo, parengtų sąrašą būtinų ir naudingų paneuropinių e. valdžios paslaugų, įgyvendintinų šio sprendimo galiojimo metu. (14) Naudodamiesi teikiamomis paneuropinėmis e. valdžios paslaugomis, valstybės valdymo institucijos, verslo subjektai ir piliečiai galėtų geriau sąveikauti su kitų valstybių valstybės valdymo institucijomis. Šioms paslaugoms teikti reikalingos efektyvios, veiksmingos ir sąveikaujančios informacinės bei ryšių sistemos tarp valstybės valdymo institucijų bei suderinti pagrindinių ir nepagrindinių administracijų veiklos procesai, kad būtų galima visoje Europoje saugiai keistis viešojo sektoriaus informacija, ją suprasti ir apdoroti. (15) Teikiant paneuropines e. valdžios paslaugas būtina atsižvelgti į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo [6] ir 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje [7] nuostatas. (16) Svarbu pažymėti, kad pastangos, remiant e. valdžią nacionaliniu lygiu, būtų tinkamai apsvarstytos, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pirmenybes. (17) Labai svarbu kuo plačiau naudotis standartais arba viešai prieinamomis specifikacijomis ar atviromis informacijos mainų ir paslaugų integracijos specifikacijomis, kad būtų užtikrinta visapusiška sąveika ir taip padidinta paneuropinių e. valdžios paslaugų ir pagrindinių transeuropinių telematinių tinklų teikiama nauda. (18) Paneuropines e. valdžios paslaugas ir pagrindinius telematinius tinklus, kurių vartotojas ar naudos gavėjas yra Bendrija, kuria Bendrija ir valstybės narės. (19) Būtina užtikrinti glaudų bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir Bendrijos, o tam tikrais atvejais – tarp Bendrijos institucijų ir suinteresuotų asmenų. (20) Bendrijos lygiu atliekami veiksmai turėtų skatinti sėkmingą e. valdžios paslaugų vystymąsi paneuropiniu lygiu ir susijusias priemones, kurios būtinos visais atitinkamais lygiais, tinkamai atsižvelgiant į Bendrijos kalbinę įvairovę. (21) Kadangi visos valstybės narės turėtų būti skatinamos dalyvauti veikloje, kuria remiamos valstybės valdymo institucijų verslo subjektams ir piliečiams teikiamos paneuropinės e. valdžios paslaugos, gali būti inicijuojami ir keleto valstybių narių bendri veiksmai, o nedalyvaujančios valstybės narės turėtų būti skatinamos prisijungti vėliau. (22) Turėtų būti užtikrinta, kad atitinkamos nacionalinės, regioninės ir vietinės iniciatyvos bei e. valdžios paslaugų teikimas valstybėse narėse papildytų vieni kitus. (23) 2002 m. birželio mėn. Sevilijoje susirinkusi Europos Vadovų Taryba patvirtino veiksmų planą "e. Europa – 2005 m.", kuriame, ypač jo skyriuje dėl e. valdžios, pabrėžiama IDA programos svarba skatinant paneuropinių e. valdžios paslaugų, remiančių tarptautinę veiklą, kūrimą, taip papildant ir suteikiant pagrindą visų atitinkamų lygių e. valdžios iniciatyvoms. (24) Siekiant veiksmingai panaudoti Bendrijos finansinius išteklius, paneuropinių e. valdžios paslaugų ir pagrindinių telematinių tinklų išlaidos turi būti lygiai paskirstytos tarp valstybių narių ir Bendrijos. (25) Paneuropinių e. valdžios paslaugų ir pagrindinių telematinių tinklų kūrimo ir naudojimo produktyvumo, reagavimo ir lankstumo geriausia būtų galima pasiekti pasitelkus į rinką orientuotą metodą, tai yra, sudarius konkurencines sąlygas, iš daugelio pardavėjų pasirenkant tiekėjus, ir esant būtinybei užtikrinant priemonių operatyvinį ir finansinį suderinamumą. (26) Paneuropinės e. valdžios paslaugos turėtų būti vystomos konkrečių bendrų interesų projektų ir konkrečių horizontalių priemonių kontekste. Kitos horizontalios priemonės turėtų būti priimtos siekiant padėti teikti šias suderintas paslaugas kuriant infrastruktūros paslaugas ar jas tobulinant. (27) Palaipsniui IDABC programoje turėtų būti leista dalyvauti Europos ekonominės zonos valstybėms ir šalims kandidatėms; turėtų būti skatinamas bendradarbiavimas su kitomis trečiosiomis šalimis. Tarptautiniai subjektai gali savo sąskaita dalyvauti bendrų interesų projektų ir horizontalių priemonių įgyvendinime. (28) Siekiant užtikrinti patikimą Bendrijos finansinių išteklių valdymą ir vengti netikslingo įrangos platinimo, pakartotinių tyrimų ir skirtingų metodų, turėtų būti sudaryta galimybė naudotis paslaugomis, kurios buvo sukurtos pagal IDA programą ar IDABC programą bendroje užsienio ir saugumo politikoje bei policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties V ir VI antraštinėse dalyse. (29) Kadangi paneuropinės e. valdžios paslaugų kūrimo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o Bendrija dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio juos pasiektų geriau, pagal subsidiarumo principą, nustatytą Sutarties 5 straipsnyje, Bendrija gali pati patvirtinti priemones. Remiantis šiame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šiuo sprendimu nebus imamasi jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant Sutarties nustatytų tikslų. (30) Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [8]. (31) Visai programos trukmei šis sprendimas nustato finansinį pagrindą, kuris biudžeto valdymo institucijai metinės biudžeto procedūros metu yra pradinė orientacinė suma, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros pagerinimo [9] 33 punkte, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Taikymo sritis Šiuo sprendimu 2005–2009 m. laikotarpiui patvirtinama Suderinto paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimo Europos viešojo valdymo institucijoms, Bendrijos institucijoms ir kitiems subjektams, taip pat Europos verslo subjektams ir piliečiams, programa (toliau – IDABC programa). 2 straipsnis Tikslas 1. IDABC programa siekiama apibrėžti, paremti ir skatinti paneuropinių e. valdžios paslaugų ir pagrindinių suderintų telematinių tinklų kūrimą ir vystymą, taip padedant valstybėms narėms ir Bendrijai atitinkamos savo kompetencijos ribose įgyvendinti Bendrijos politiką ir veiklą, siekiant suteikti nemažai naudos valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams. 2. Programa taip pat siekiama: a) sudaryti sąlygas veiksmingai, našiai ir saugiai keistis informacija tarp visų atitinkamų lygių valstybės valdymo institucijų, taip pat tarp tokių institucijų ir Bendrijos institucijų ar atitinkamų kitų subjektų; b) padidinti a punkte nurodytų informacijos mainų teikiamą naudą, kad būtų palengvintas šių paslaugų teikimas verslo subjektams ir piliečiams, atsižvelgiant į jų poreikius; c) remti Bendrijos sprendimų priėmimo procesą ir skatinti bendravimą tarp Bendrijos institucijų, plėtojant atitinkamą strateginį pagrindą paneuropiniu lygiu; d) siekti tarpusavio sąveikos įvairiose politikos srityse ir tarp jų, ir, tam tikrais atvejais, su verslo subjektais ir piliečiais, pirmiausia remiantis Europos sąveikos pamatais; e) prisidėti prie valstybių narių valstybės valdymo institucijų ir Bendrijos pastangų siekiant naujoviško veikimo, spartesnio įgyvendinimo, saugumo, našumo, skaidrumo, paslaugų teikimo kultūros ir atsakingumo; f) sudaryti sąlygas geros praktikos skleidimui ir skatinti inovacinių telematinių sprendimų valstybės valdymo institucijose tobulinimą. 3 straipsnis Sąvokų apibrėžimai Šiame sprendime taikomos tokios sąvokos: a) "telematinis tinklas" – tai visapusė duomenų perdavimo sistema, kurią sudaro ne tik fizinė infrastruktūra ir jungtys, bet ir susijusios paslaugos ir įdiegti taikomieji dalykai, leidžiantys valstybės valdymo institucijoms viduje ir tarpusavyje, o taip pat verslo subjektams ir piliečiams keistis informacija elektroniniu būdu; b) "paneuropinės e. valdžios paslaugos" – tai Europos viešojo valdymo institucijų sąveikaujančių transeuropinių telematinių tinklų pagalba kitoms Europos viešojo valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams bei jų asociacijoms teikiamos tarpvalstybinės viešojo sektoriaus informacinės ir interaktyvios sektorinės ar horizontalios, t. y. tarpsektorinio pobūdžio, paslaugos; c) "bendrų interesų projektas" – tai I priede nurodytose politikos srityse vykdomas projektas, pradedamas vykdyti arba toliau vykdomas vadovaujantis šiuo sprendimu, ir kuriuo siekiama sukurti ar patobulinti paneuropines e. valdžios paslaugas; d) "infrastruktūros paslaugos" – tai bendrus reikalavimus atitinkančios paslaugos, susidedančios iš technologinių ir programinės įrangos sprendimų, įskaitant Europos sąveikos pamatus, saugumą, tarpinę programinę įrangą ir tinklo paslaugas. Infrastruktūros paslaugos yra pagrindas paskatinti paneuropines e. valdžios paslaugų teikimą; e) "horizontali priemonė" – tai II priede nurodyta veikla, kuri yra pradedama vykdyti arba toliau vykdoma vadovaujantis šiuo sprendimu, ir kuria siekiama sukurti ar patobulinti horizontalias paneuropines e. valdžios paslaugas, infrastruktūros paslaugas ar strateginę ir paramos veiklą; f) "sąveika" – tai informacinių ir ryšių technologinių (ICT) sistemų bei jų palaikomų verslo procesų gebėjimas keistis duomenimis ir dalintis informacija bei žiniomis. 4 straipsnis Bendrų interesų projektai Siekdama 2 straipsnyje apibrėžtų tikslų, Bendrija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, įgyvendina 8 straipsnio 1 dalyje nurodytos darbo programos bendrų interesų projektus, vadovaudamasi Sutarties 6 ir 7 straipsniuose nustatytais principais. Jei įmanoma, įgyvendinant bendrų interesų projektus naudojamasi horizontaliomis paneuropinės e. valdžios ir infrastruktūros paslaugomis ir prisidedama prie tolesnio šių paslaugų vystymo. 5 straipsnis Horizontalios priemonės 1. Siekdama 2 straipsnyje apibrėžtų tikslų, Bendrija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, remdama bendrų interesų projektus įgyvendina II priede apibrėžtas ir 8 straipsnio 1 dalyje nurodytos darbo programos nustatytas horizontalias priemones, vadovaudamasi Sutarties 6 ir 7 straipsnyje nustatytais principais, 2. Remiantis IDABC programoje apibrėžta aptarnavimo ir naudojimosi politika, horizontalios priemonės teikia, palaiko ir skatina infrastruktūros paslaugas Bendrijos valstybės valdymo institucijoms. Jomis valdomos ir horizontalios paneuropinės e. valdžios paslaugos, nustatoma strateginė ir paramos veikla, kuria skatinamos paneuropinės e. valdžios paslaugos, atliekama strateginė atitinkamų pokyčių Bendrijoje ir valstybėse narėse analizė bei užtikrinamas tinkamas programos valdymas ir geros praktikos skleidimas. 3. Siekdama nustatyti, kokių horizontalių priemonių reikės imtis, Bendrija sudaro horizontalių paneuropinių e. valdžios ir infrastruktūros paslaugų aprašymą. Jis apima tokius aspektus: reikiamas valdymas, organizavimas, susijusi atsakomybė, išlaidų dengimas ir strategija, kuria bus naudojamasi plėtojant ir įgyvendinant horizontalias paneuropines e. valdžios ir infrastruktūros paslaugas. Strategija parengiama remiantis projekto reikalavimų įvertinimu. Aprašymas kasmet peržiūrimas. 6 straipsnis Įgyvendinimo principai 1. Įgyvendinant bendrų interesų projektus ir horizontalias priemones taikomi 2–10 dalyse nustatyti principai. 2. Šis sprendimas yra teisinis horizontalių priemonių įgyvendinimo pagrindas. 3. Projektui įgyvendinti reikia sektorinio teisinio pagrindo. Šiame sprendime laikoma, kad projektas atitinka šį reikalavimą, kai juo remiamas paneuropinių e. valdžios paslaugų valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ar piliečiams įgyvendinant sektorinį ar kitą atitinkamą teisinį pagrindą. Ši dalis netaikoma tiems bendrų interesų projektams, kurie remia e. valdžios paslaugų teikimą tarp Bendrijos institucijų ir Europos agentūrų. 4. Kiek įmanoma daugiau valstybių narių turi būti skatinamos dalyvauti projekte remiant valstybės valdymo institucijų teikiamas paneuropines e. valdžios paslaugas verslo subjektams, įskaitant ir jų asociacijoms; arba valstybės valdymo institucijų teikiamas paneuropines e. valdžios paslaugas piliečiams, įskaitant ir jų asociacijoms 5. Bendrų interesų projektai ir horizontalios priemonės apima visus veiksmus, būtinus kuriant ar tobulinant paneuropines e. valdžios paslaugas. 6. Bendrų interesų projektai ir horizontalios priemonės prireikus apima parengiamąjį etapą. Juose taip pat numatyti šie etapai: galimybių tyrimo, vystymo ir tinkamumo patvirtinimo bei įgyvendinimo, kurie bus įgyvendinami remiantis 7 straipsniu. Ši dalis netaikoma II priedo C dalyje nustatytai strateginei ir paramos veiklai. 7. Nustatant bendrų interesų projektus ir horizontalias priemones bei siekiant išvengti kartojimosi ir pagreitinti e. valdžios paslaugų vystymąsi, būtina atsižvelgti į rezultatus, gautus vykdant kitą susijusią Bendrijos ir valstybių narių veiklą, ypač Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės taikomosios veiklos programas bei kitas Bendrijos programas ir politikos sritis, pavyzdžiui, e.TEN [10], e.Content [11], e.Inclusion, e.Learning [12] ir MODINIS [13]. Taip pat turi būti atsižvelgiama į projektus, kurie yra planavimo ar rengimo etapuose. 8. Bendrų interesų projektų ar horizontalių priemonių techninės specifikacijos apibūdinamos darant nuorodą į Europos standartus arba viešai prieinamas specifikacijas arba atviras informacijos apsikeitimo ir paslaugų integracijos specifikacijas; prireikus jos turi atitikti infrastruktūros paslaugas, kad būtų užtikrintas nacionalinių ir Bendrijos sistemų sąveika ir pasiekiamumas administraciniam sektoriui ir verslo subjektams bei piliečiams. 9. Tam tikrais atvejais bendrų interesų projektuose ir horizontaliose priemonėse tinkamai atsižvelgiama į pagal IDABC programą sukurtus, aptarnaujamus ir skatinamus Europos sąveikos pamatus. 10. Per vienerius metus nuo įgyvendinimo etapo pabaigos atliekamas kiekvieno bendrų interesų projekto ar horizontalios priemonės įgyvendinimo patikrinimas. Patikrinimas apima ir išlaidų-naudos santykio analizę. Bendrų interesų projektai vykdomi kartu su valstybėmis narėmis, laikantis sektorinės politikos taisyklių. Patikrinimo ataskaita pateikiama atitinkamam sektoriniam komitetui. Po bendrų interesų projektų patikrinimo padarytos išvados ar rekomendacijos pateikiamos 11 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui susipažinti. Horizontalios priemonės tikrinamos 11 straipsnio 1 dalyje nurodytame komitete. 7 straipsnis Kiti principai 1. Greta 6 straipsnyje išdėstytų principų taikomi ir 2–8 dalyse nustatyti principai. 2. Pasibaigus parengiamajam etapui sukuriama parengiamoji ataskaita, kurioje nurodomi bendrų interesų projekto arba horizontalios priemonės tikslai, taikymo sritis ir pagrindimas, pirmiausia – planuojamos išlaidos ir nauda, taip pat tai, kaip dalyviai įsipareigojo vieni kitiems ir supranta vieni kitus rengdami atitinkamas konsultacijas, įskaitant nurodymus komitetui, kuris yra atsakingas už projekto ar priemonės įgyvendinimo priežiūrą. 3. Pasibaigus galimybių tyrimo etapui parengiamas bendras įgyvendinimo planas, kuris apima rengimo ir įgyvendinimo etapus; jame pateikiama informacija iš parengiamosios ataskaitos, taip pat: a) planuojamo organizacinio vystymosi, o prireikus – ir darbo tvarkos pertvarkymo, aprašymas; b) tikslai, funkcionalumas, dalyviai ir techninis metodas; c) priemonės daugiakalbiam bendravimui palengvinti; d) priemonės duomenų saugumui ir apsaugai užtikrinti; e) Bendrijos ir valstybių narių vaidmenų paskirstymas; f) planuojamų išlaidų paskirstymas ir planuojamos naudos aprašymas, įskaitant tos naudos įvertinimo kriterijus pasibaigus įgyvendinimo etapui, investicijų grąžos ir pagrindinių siektų tikslų išsamią analizę; g) schema, pagal kurią nustatoma, kaip, pasibaigus įgyvendinimo etapui, lygiai padalinti paneuropinės e. valdžios ir infrastruktūros paslaugų veiklos ir aptarnavimo išlaidas Bendrijai ir valstybėms narėms, o prireikus – ir kitiems subjektams. 4. Rengimo ir tinkamumo patvirtinimo etapo metu siūlomas sprendimas prireikus gali būti kuriamas, bandomas, vertinamas ir stebimas nedideliu mastu. Šios veiklos rezultatai panaudojami bendram įgyvendinimo planui atitinkamai patikslinti. 5. Įgyvendinimo etapo metu vadovaujantis bendru įgyvendinimo planu nustatomos atitinkamos visapusiškai veikiančios paslaugos. 6. Parengiamoji ataskaita ir bendras įgyvendinimo planas parengiami naudojantis ta metodologija, kuri buvo parengta kaip pagalbinė veikla pagal IDABC programą. 7. Laikydamasi nustatytos sektorinių komitetų procedūros Komisija vykdo ir kontroliuoja tokią veiklą: bendrų interesų projekto inicijavimas ir įgyvendinimas, projekto etapų nustatymas ir parengiamųjų ataskaitų bei bendrų įgyvendinimo planų parengimas. Jei sektorinių komitetų procedūra netaikoma, Bendrija ir valstybės narės įsteigia ekspertų grupes visiems atitinkamiems klausimams nagrinėti. Apie sektorinių komitetų, o prireikus – ekspertų grupių padarytas išvadas Komisija praneša 11 straipsnio 1 dalyje nurodytam Komitetui. 8. Laikydamasi 11 straipsnio 2 dalyje nustatytos procedūros Komisija vykdo ir kontroliuoja tokią veiklą: horizontalios priemonės inicijavimas ir įgyvendinimas, jos etapų nustatymas ir parengiamųjų ataskaitų bei bendrų įgyvendinimo planų parengimas. 8 straipsnis Įgyvendinimo tvarka 1. Bendrų interesų projektams ir horizontalioms priemonėms įgyvendinti visam sprendimo galiojimo laikotarpiui Komisija parengia darbo programą. Komisija patvirtina darbo programą ir, ne mažiau kaip kartą per metus, – visus jos pakeitimus, prireikus atsižvelgdama į biudžeto paskirstymą kiekvienam bendrų interesų projektui ir horizontaliai priemonei. Tvirtindama darbo programą ir visus jos pakeitimus, Komisija laikosi 11 straipsnio 2 dalyje nustatytos procedūros. 2. 1 dalyje minimoje darbo programoje kiekvienam bendrų interesų projektui ir kiekvienai horizontaliai priemonei, prireikus, turi būti pateikiama tokia informacija: a) tikslų, taikymo srities, pagrindimo, potencialių naudos gavėjų, funkcionalumo ir techninio metodo aprašymas; b) turėtų išlaidų ir pasiektų tikslų, taip pat planuojamų išlaidų ir naudos bei siekiamų tikslų išdėstymas; c) horizontalios paneuropinės e. valdžios specifikacija ir infrastruktūros paslaugos, kuriomis bus naudojamasi. 9 straipsnis Biudžetinės nuostatos 1. Nepažeidžiant 8 straipsnio, tvirtindama kiekvieno bendrų interesų projekto ar horizontalios priemonės biudžetą, Komisija laikosi 11 straipsnio 2 dalyje nustatytos procedūros; šis biudžetas, atsižvelgiant į taikomas biudžeto taisykles, turi padengti visą darbo programą ir visus jos pakeitimus, kaip numatyta 8 straipsnio 1 dalyje. 2. Lėšos skiriamos už pasiektus konkrečius tikslus, bendrų interesų projektų atžvilgiu laikantis procedūros, taikomos atitinkamam sektoriniam komitetui, o horizontalių priemonių atžvilgiu – 11 straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui taikomos procedūros. Parengiamojo etapo pradžioje siekiamas tikslas yra įtraukti planuojamą bendrų interesų projektą ar horizontalią priemonę į darbo programą. Galimybių tyrimo etapo pradžioje siekiamas tikslas yra parengiamoji ataskaita. Vėlesnio rengimo ir tinkamumo patvirtinimo etapo pradžioje siekiamas tikslas yra bendras įgyvendinimo planas. Be to, pagal 8 straipsnį rengimo ir tinkamumo patvirtinimo bei įgyvendinimo etapų metu siektini tikslai turi būti įtraukti į darbo programą. 3. 11 straipsnio 2 dalyje nurodyta procedūra taip pat taikoma visiems pasiūlymams padidinti biudžetą daugiau kaip 100000 EUR per metus už kiekvieną bendrų interesų projektą ar horizontalią priemonę. 4. Programa įgyvendinama pagal viešųjų pirkimų taisykles. Tų pirkimų, kurių vertė yra didesnė kaip 500000 EUR, kvietimų dalyvauti konkurse techninės specifikacijos nustatomos kartu su valstybėmis narėmis atitinkamame sektoriniame komitete arba 11 straipsnio 1 dalyje nurodytame komitete. 10 straipsnis Bendrijos finansinis įnašas 1. Įgyvendinant bendrų interesų projektus ir horizontalias priemones, Bendrija dengia jos interesus atitinkančias išlaidas. 2. Bendrijos finansinis įnašas kiekviename bendrų interesų projekte ar horizontalioje priemonėje nustatomas pagal 3–7 dalis. 3. Bendrų interesų projektui ar horizontaliai priemonei, kurie turi gauti Bendrijos finansinį įnašą, turi būti parengiami konkretūs aptarnavimo ir veiklos išlaidų finansavimo pasibaigus įgyvendinimo etapui planai, aiškiai nurodant, kokie vaidmenys tenka Bendrijai ir valstybėms narėms ar kitiems subjektams. 4. Parengiamajame ir galimybių tyrimo etapuose Bendrijos įnašas gali padengti visas būtinų tyrimų išlaidas. 5. Rengimo ir tinkamumo patvirtinimo bei įgyvendinimo etapuose Bendrija dengia išlaidas tų užduočių, kurios yra jai paskirtos pagal bendrų interesų projekto ar horizontalios priemonės bendrą įgyvendinimo planą. 6. Paprastai praėjus daugiausia ketveriems metams nuo parengiamojo etapo pradžios, Bendrija baigia finansuoti tokį bendrų interesų projektą ar horizontalią priemonę, kurie skirti infrastruktūros paslaugoms teikti ir aptarnauti. 7. Šiame sprendime numatyti finansiniai ištekliai neskiriami tiems bendrų interesų projektams ar horizontalioms priemonėms ar jų etapams, kurie gauna finansavimą iš kitų Bendrijos lėšų šaltinių. 8. Tam tikrais atvejais 11 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka iki 2006 m. gruodžio 31 d. turi būti nustatyti ir suderinti mechanizmai infrastruktūros paslaugų finansiniam ir veiklos tvarumui užtikrinti. 11 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda komitetas, vadinamas Paneuropinių e. valdžios paslaugų komitetu (PEGSCO). 2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai. 3. PEGSCO patvirtina darbo tvarkos taisykles. 12 straipsnis Metinė ataskaita Komisija kasmet pateikia PEGSCO ataskaitą apie šio sprendimo įgyvendinimą. 13 straipsnis Vertinimas 1. Programos pabaigoje Komisija kartu su valstybėmis narėmis atlieka šio sprendimo įgyvendinimo galutinį įvertinimą. 2. Be to, ne vėliau kaip iki 2006 m. vidurio Komisija kartu su valstybėmis narėmis vertina, kaip įgyvendinamas šis sprendimas. Šis vertinimas apima, inter alia, IDABC veiklos veiksmingumo vertinimą, veiklos kokybinį ir kiekybinį vertinimą palyginus su darbo programa. Atsižvelgdama į šį įvertinimą, Komisija pateikia ataskaitą apie 2007–2009 m. skirtos sumos atitiktį finansinėms perspektyvoms. Jei taikytina, 2007–2009 m. Komisija imasi reikiamų biudžetinių procedūrų, kad užtikrintų metinių asignavimų atitiktį finansinėms perspektyvoms. 3. Įvertinimo ataskaitose nurodoma atitinkamai I ir II prieduose nustatytų bendrų interesų projektų ir horizontalių priemonių pažanga ir esama būklė, ypač kaip kuriamos, įgyvendinamos ir naudojamos paneuropinės e. valdžios paslaugos. Atsižvelgiant į Bendrijos patirtas išlaidas, įvertinimo ataskaitose taip pat nurodoma paneuropinių e. valdžios ir infrastruktūros paslaugų nauda Bendrijai tobulinant bendrąją politiką ir institucijų bendradarbiavimą, kiek tai svarbu valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams, nustatomos galimo tobulinimo sritys ir tikrinama sinergija su kita Bendrijos veikla paneuropinių e. valdžios ir infrastruktūros paslaugų srityje. 4. Savo kiekybinio ir kokybinio įvertinimo rezultatus ir visus reikiamus pasiūlymus iš dalies pakeisti šį sprendimą Komisija perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai. Rezultatai turi būti perduoti prieš atitinkamai 2007 m. ir 2010 m. Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto pateikimą. 14 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas 1. Pagal atitinkamų susitarimų su Bendrija nuostatas IDABC programoje gali dalyvauti Europos ekonominės erdvės valstybės ir šalys kandidatės. 2. Įgyvendinant bendrų interesų projektus ir horizontalias priemones, skatinamas bendradarbiavimas su kitomis trečiosiomis šalimis, ypač su Viduržemio jūros, Balkanų ir Rytų Europos šalių valstybės valdymo institucijomis. Ypatingas dėmesys taip pat teikiamas tarptautiniam bendradarbiavimui, remiant vystymąsi ir ekonominį bendradarbiavimą. IDABC programa nedengia su tuo susijusių išlaidų. 3. Tarptautinės organizacijos ar kiti tarptautiniai subjektai gali dalyvauti įgyvendinant bendrų interesų projektus ir horizontalias priemones savo sąskaita. 15 straipsnis Kiti tinklai 1. Kurdamos ar tobulindamos kitus tinklus, kurie nėra bendrų interesų projektai ar horizontalios priemonės (toliau – kiti tinklai), valstybės narės ir Bendrija, vadovaudamosi atitinkamomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis, kurios taikomos tų tinklų įgyvendinimui, užtikrina, kad jie atitiktų 2–5 dalių nuostatas. 2. Atsižvelgiant į 3 dalį, horizontaliomis paneuropinėmis e. valdžios ir infrastruktūros paslaugomis, kurias Bendrija teikia pagal šio sprendimo nuostatas, gali naudotis ir kiti tinklai. 3. Kiekvieno kito tinklo techninėse specifikacijose turi būti atitinkama nuoroda į Europos standartus arba viešai prieinamas specifikacijas, ar specifikacijas, pagal kurias galima keistis informacija ir integruoti paslaugas, kad atitinkamai būtų užtikrinta sąveika su nacionalinėmis ir Bendrijos sistemomis administraciniame sektoriuje, taip pat verslo subjektams ir piliečiams teikiamų paslaugų srityje. 4. Iki 2005 m. spalio 31 d., o vėliau – kasmet Komisija pateikia PEGSCO ataskaitą apie 1–5 dalių vykdymą. Toje ataskaitoje Komisija nurodo visus atitinkamus reikalavimus vartotojams ar bet kokias kitas priežastis, dėl kurių kiti tinklai negali naudotis paslaugomis pagal 2 dalį, ir apsvarsto galimybę patobulinti šias paslaugas, kad jomis galėtų naudotis daugiau subjektų. 5. Pagal IDA ar IDABC programą Bendrijos parengtomis horizontaliomis paneuropinėmis e. valdžios ir infrastruktūros paslaugomis gali naudotis Taryba. Šiomis paslaugomis Taryba gali naudotis kurdama ar tobulindama veiklą, vykdomą pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką bei policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose politiką, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties atitinkamai V ir VI antraštinėse dalyse. Šiomis paslaugomis naudojamasi ir jos finansuojamos vadovaujantis tos Sutarties V ir VI antraštinėmis dalimis. 16 straipsnis Finansinis pagrindas 1. Bendrijos veiksmams įgyvendinti pagal šį sprendimą 2005 m. sausio 1 d. – 2009 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui yra skiriama 148,7 milijonų EUR suma. Iš šios sumos 59,1 milijono EUR yra skiriama laikotarpiui iki 2006 m. gruodžio 31 d. Laikotarpio nuo 2006 m. gruodžio 31 d. metu laikoma, kad suma yra patvirtinta, jei ji atitinka etapą, atsižvelgiant į galiojančią finansinę perspektyvą nuo 2007 m. 2. Atsižvelgdama į finansinę perspektyvą, 2005–2009 m. laikotarpiui biudžeto valdymo institucija nustato metinius asignavimus. 17 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. Priimta Strasbūre, 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkas P. Cox Tarybos vardu Pirmininkas D. Roche [1] OL C 80, 2004 3 30, p. 83. [2] OL C 73, 2004 3 23, p. 72. [3] 2003 m. lapkričio 18 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2003 m. gruodžio 18 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 66 E, 2004 3 16, p. 22) ir 2004 m. kovo 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2004 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas. [4] OL L 203, 1999 8 3, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 2046/2002/EB (OL L 316, 2002 11 20, p. 4). [5] OL L 203, 1999 8 3, p. 9. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 2045/2002/EB (OL L 316, 2002 11 20, p. 1). [6] OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). [7] OL L 201, 2002 7 31, p. 37. [8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [9] OL C 172, 1999 6 18, p. 1. Susitarimas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2003/429/EB (OL L 147, 2003 6 14, p. 25). [10] OL L 183, 1997 7 11, p. 12. [11] OL L 14, 2001 1 18, p. 32. [12] OL L 345, 2003 12 31, p. 9. [13] OL L 336, 2003 12 23, p. 1. -------------------------------------------------- I PRIEDAS BENDRŲ INTERESŲ PROJEKTŲ POLITIKOS SRITYS Pagal IDABC programą bendrų interesų projektai kuriami ypač šiose srityse: A. BENDRA SRITIS 1. Bendrijos politikos ir veiklos sritys (pagal B skirsnį), institucijų keitimasis informacija (pagal C skirsnį), tarptautinis bendradarbiavimas (pagal D skirsnį) bei kiti tinklai (pagal E skirsnį). 2. Europos agentūrų bei organų veikla ir parama teisiniam pagrindui, atsiradusiam sukūrus Europos agentūras. 3. Su laisvu asmenų judėjimu susijusi politika, ypač parama teikiant vienodas paslaugas įvairių valstybių narių piliečiams ir verslo subjektams. 4. Pagal Bendrijos politikos ir veiklos sritis nenumatytomis aplinkybėmis vykdomi veiksmai, kurių skubiai prireikia Bendrijos ir valstybių narių veiksmams paremti. B. BENDRIJOS POLITIKOS IR VEIKLOS SRITYS 1. Ekonominė ir pinigų politika. 2. Acquis communautaire konsolidavimas po Europos Sąjungos plėtros. 3. Regioninė ir sanglaudos politika, ypač informacijos apie regioninės ir sanglaudos politikos įgyvendinimą centrinių ir regioninių valstybės valdymo institucijų lygiu rinkimo, valdymo ir platinimo palengvinimas. 4. Bendrijos finansavimas, ypač siekiant sukurti sąsają su dabartinėmis Komisijos duomenų bazėmis, kad Europos organizacijos, ypač smulkios ir vidutinės įmonės, lengviau prieitų prie Bendrijos finansavimo šaltinių. 5. Statistika, ypač statistinės informacijos rinkimas ir platinimas, taip pat statistika e. valdžiai remti, siekiant įvertinti sistemų sąveiką ir jų veiksmingumą bei sėkmę. 6. Oficialių dokumentų skelbimas ir oficialių informacijos paslaugų valdymas. 7. Žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriai, ypač parama žemės ūkio rinkų ir struktūrų valdymui, veiksmingesniam finansiniam valdymui, nacionalinių agentūrų ir Komisijos keitimuisi ūkių apskaitos duomenimis, kovai su sukčiavimu. 8. Pramonės ir paslaugų sektoriai, ypač valstybės valdymo institucijų, kurios įgaliotos spręsti įmonių konkurencijos klausimus, ir tokių valstybės valdymo institucijų bei pramonės federacijų keitimasis informacija. 9. Konkurencijos politika, ypač patobulintų elektroninių duomenų mainų su nacionalinėmis valstybės valdymo institucijomis įgyvendinimas, siekiant palengvinti informacijos ir konsultavimo procedūras. 10. Švietimas, kultūra ir audiovizualinis sektorius, ypač keitimasis informacija apie atvirų tinklų turinio klausimus ir laisvo naujų audiovizualinių ir informacijos paslaugų judėjimo vystymas. 11. Transporto sektorius, ypač parama keitimuisi duomenimis apie vairuotojus, transporto priemones, laivus ir transporto ūkio subjektus. 12. Turizmas, aplinkosauga, vartotojų apsauga ir visuomenės sveikata bei viešieji pirkimai. 13. Mokslinių tyrimų politika, ypač informacijos apie koordinuojamos mokslinių tyrimų politikos įgyvendinimą nacionalinių valstybės valdymo institucijų lygiu rinkimo, valdymo ir platinimo palengvinimas. 14. Prisidėjimas prie e. Europos iniciatyvos ir susijusio veiksmų plano tikslų, pirmiausia skyrius apie e. valdžią ir saugumą, kuriuo siekiama suteikti naudos verslo subjektams ir piliečiams. 15. Imigracijos politika, ypač patobulintų elektroninių duomenų mainų su nacionalinėmis valstybės valdymo institucijomis įgyvendinimas, siekiant palengvinti informacijos ir konsultavimo procedūras. 16. Teisminių institucijų bendradarbiavimas. 17. Informacinės sistemos, leidžiančios nacionaliniams parlamentams ir pilietinei visuomenei dalyvauti teisės aktų leidybos procese. 18. Vėlesnis Bendrijos teisės aktų įgyvendinimas valstybėse narėse ir keitimasis informacija tarp valstybių narių ir Bendrijos institucijų. C. INSTITUCIJŲ KEITIMASIS INFORMACIJA Institucijų keitimasis informacija, ypač: 1. remiant Bendrijos sprendimų priėmimo procesą ir Parlamento klausimus; 2. dėl būtinų telematinių ryšių tarp Komisijos, Europos Parlamento, Tarybos (įskaitant Europos Sąjungai pirmininkaujančią valstybę, valstybių narių nuolatines atstovybes ir bendradarbiaujančias nacionalines ministerijas) ir kitų Bendrijos institucijų užmezgimo; 3. palengvinant daugelio kalbų naudojimą institucijų informacijos mainuose, taip pat vertimo valdymo ir paramos vertimui priemonės bei įrankiai, daugiakalbių išteklių plėtojimas ir naudojimasis jais, bendro priėjimo prie tokių išteklių organizavimas; 4. tam, kad Europos agentūros ir organai bei Bendrijos institucijos dalintųsi dokumentais. D. TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS Trečiųjų šalių, įskaitant šalis kandidates, ir tarptautinių organizacijų dalyvavimas bendrų interesų projektuose, ypatingą dėmesį skiriant vystymosi ir ekonominio bendradarbiavimo iniciatyvoms. E. KITI TINKLAI Bendrų interesų projektai, kurie anksčiau buvo finansuojami pagal IDA programą ir kuriems dabar yra skiriamas atskiras Bendrijos finansavimas, patenka į šio sprendimo 14 straipsnyje nurodytą "kitų tinklų" grupę. -------------------------------------------------- II PRIEDAS HORIZONTALIOS PRIEMONĖS Pagal IDABC programą horizontalios priemonės yra: A. HORIZONTALIOS PANEUROPINĖS E. VALDŽIOS PASLAUGOS Horizontalios priemonės, kuriomis siekiama inicijuoti horizontalių paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimą, sudaryti jam sąlygas ir valdyti jį, įskaitant organizacinius ir koordinavimo aspektus, yra tokios, pavyzdžiui: a) interneto svetainė, kurioje verslo subjektams ir piliečiams teikiama paneuropinė daugiakalbė informacija ir interaktyvios paslaugos; b) viena priėjimo vieta, pavyzdžiui, prie teisinių interneto informacijos paslaugų valstybėse narėse; c) interaktyvi programa, skirta rinkti informaciją apie suinteresuotų asmenų nuomonę ir patirtį visuomenę dominančiais klausimais bei apie Bendrijos politikos veikimą; B. INFRASTRUKTŪROS PASLAUGOS Horizontalios priemonės, kuriomis siekiama suteikti ir aptarnauti technologijų ir programinės įrangos sprendimus kaip paslaugas, suteikiančias ypatingą su informacijos ir ryšių technologijomis susijusį funkcionalumą (nuo ryšių iki nustatytų standartų). Technologijų ir programinės įrangos sprendimai apima tinklo paslaugas, tarpinę programinę įrangą, saugumą ir gaires, pavyzdžiui: a) saugi ir patikima ryšių platforma, kur valstybės valdymo institucijos galėtų keistis duomenimis; b) saugi ir patikima įvairių duomenų srautų valdymo sistema; c) bendra priemonė daugiakalbėms bendradarbiaujančioms interneto svetainėms valdyti; d) akreditacijos platforma, skirta klasifikuotai informacijai tvarkyti; e) bendrų interesų tinklų ir projektų autentikavimo politikos sukūrimas ir įgyvendinimas; f) saugumo tyrimai ir rizikos analizė tinklams ar kitoms infrastruktūros paslaugoms remti; g) priemonės sertifikuojančių institucijų tarpusavio pasitikėjimui įgyti, kurios leistų naudotis elektroniniais pažymėjimais teikiant paneuropines e. valdžios paslaugas; h) bendrų interesų paslaugų projektų identifikavimas, įgaliojimų nustatymas, autentikavimas ir neatmetimas; i) bendra struktūra Europos viešojo valdymo institucijoms ir verslo subjektams bei piliečiams dalintis ir keistis informacija bei žiniomis, įskaitant architektūrines gaires; j) XML žodynų, schemų ir susijusių XML paslaugų specifikacija, siekiant remti keitimąsi duomenimis tinkluose; k) funkciniai ir nefunkciniai pavyzdiniai reikalavimai elektroniniams įrašams valstybės valdymo institucijose valdyti; l) metaduomenų pritaikymo bendrosios nuostatos viešojo sektoriaus informacijai paneuropinėse programose; m) atvirų mainų standartų palyginimas, siekiant sukurti atvirų formatų politiką; n) bendros specifikacijos ir infrastruktūros paslaugos, kurios sudaro sąlygas elektroninėms priemonėms platinti visoje Europoje; o) mechaninės vertimo sistemos ir kitos daugiakalbės priemonės, įskaitant žodynus, enciklopedijas ir klasifikavimo sistemas daugiakalbiškumui remti; p) programos, skirtos valstybės valdymo institucijų bendram darbui remti; q) programos, skirtos įvairiapusiam priėjimui prie paslaugų remti; r) atviros programinės įrangos priemonės ir veiksmai, kuriais siekiama palengvinti keitimąsi patirtimi tarp valstybės valdymo institucijų ir sudaryti joms sąlygas lengviau rasti tinkamus sprendimus. C. STRATEGINĖ IR PARAMOS VEIKLA 1. Strateginė veikla, kuria remiamas paneuropinių e. valdžios paslaugų vertinimas ir skatinimas, pavyzdžiui: a) e. valdžios ir informacijos valdymo strategijų analizė visoje Europoje; b) informuotumo didinimo renginių organizavimas, pakviečiant visus suinteresuotus asmenis; c) paneuropinių e. valdžios paslaugų kūrimo skatinimas, ypatingą dėmesį teikiant verslo subjektams ir piliečiams skirtoms paslaugoms. 2. Paramos veikla, kuria remiamas programos valdymas, siekiant stebėti ir tobulinti programos veiksmingumą ir našumą, pavyzdžiui: a) kokybės užtikrinimas ir kontrolė, siekiant pagerinti projekto tikslų nustatymą, projekto vykdymą ir jo rezultatus; b) konkrečių bendrų interesų projektų ir horizontalių priemonių programos vertinimas ir išlaidų-naudos santykio analizė. 3. Paramos veikla, kuria skatinama skleisti gerą praktiką apie tai, kaip valstybės valdymo institucijose taikomos informacijos technologijos, pavyzdžiui: a) ataskaitos, interneto svetainės, konferencijos ir visos kitos visuomenei skirtos iniciatyvos; b) su e. valdžios veiksmais valstybių narių, Bendrijos ir tarptautiniu lygiu susijusių iniciatyvų ir geriausios praktikos platinimo stebėsena, analizė ir pateikimas interneto svetainėse; c) geriausios praktikos skleidimo skatinimas, valstybės valdymo institucijoms pasinaudojant, pavyzdžiui, atviro šaltinio programine įranga. --------------------------------------------------