DARBO TVARKOS TAISYKLĖS

9-oji Europos Parlamento kadencija

2019 m. liepos mėn.

Pastaba skaitytojui

Remiantis Parlamento sprendimais dėl lyčių požiūriu neutralios kalbos vartojimo Parlamento dokumentuose, Darbo tvarkos taisyklės buvo pritaikytos siekiant atsižvelgti į 2018 m. balandžio 11 d. Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės patvirtintas gaires tuo klausimu.

Tekstas, išspausdintas kursyvu, yra straipsnių išaiškinimai (pagal 236 straipsnį).

TURINYS

I ANTRAŠTINĖ DALIS PARLAMENTO NARIAI, VALDYMO ORGANAI IR FRAKCIJOS 11

1 SKYRIUS EUROPOS PARLAMENTO NARIAI 11

1 straipsnis Europos Parlamentas 11

2 straipsnis Nepriklausomas mandatas 12

3 straipsnis Įgaliojimų patikrinimas 12

4 straipsnis Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas 13

5 straipsnis Privilegijos ir imunitetai 13

6 straipsnis Imuniteto atšaukimas 14

7 straipsnis Privilegijų ir imuniteto gynimas 14

8 straipsnis Skubūs Parlamento pirmininko veiksmai siekiant patvirtinti imunitetą 15

9 straipsnis Su imunitetu susijusios procedūros 15

10 straipsnis Elgesio normos 16

11 straipsnis Parlamento narių finansiniai interesai ir skaidrumo registras 17

12 straipsnis Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai 18

13 straipsnis Stebėtojai 18

2 SKYRIUS PARLAMENTO VADOVYBĖS NARIAI 18

14 straipsnis Parlamento narys, laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas 18

15 straipsnis Kandidatūros ir bendrosios nuostatos 18

16 straipsnis Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba 19

17 straipsnis Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai 19

18 straipsnis Kvestorių rinkimai 19

19 straipsnis Vadovybės narių kadencijos trukmė 19

20 straipsnis Laisva vieta 20

21 straipsnis Įgaliojimų panaikinimas pirma laiko 20

3 SKYRIUS VALDYMO ORGANAI IR JŲ FUNKCIJOS 20

22 straipsnis Parlamento pirmininko funkcijos 20

23 straipsnis Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos 20

24 straipsnis Biuro sudėtis 21

25 straipsnis Biuro funkcijos 21

26 straipsnis Pirmininkų sueigos sudėtis 22

27 straipsnis Pirmininkų sueigos funkcijos 22

28 straipsnis Kvestorių funkcijos 23

29 straipsnis Komitetų pirmininkų sueiga 23

30 straipsnis Delegacijų pirmininkų sueiga 23

31 straipsnis Pareigų vykdymo tęstinumas rinkimų laikotarpiu 23

32 straipsnis Biuro ir Pirmininkų sueigos atskaitomybė 23

4 SKYRIUS FRAKCIJOS 23

33 straipsnis Frakcijų kūrimas ir panaikinimas 23

34 straipsnis Frakcijų veikla ir teisinė padėtis 24

35 straipsnis Jungtinės grupės 25

36 straipsnis Nepriklausomi Parlamento nariai 25

37 straipsnis Vietų pasiskirstymas plenarinių posėdžių salėje 25

II ANTRAŠTINĖ DALIS TEISĖKŪROS, BIUDŽETO, BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO IR KITOS PROCEDŪROS 26

1 SKYRIUS TEISĖKŪROS PROCEDŪROS: BENDROSIOS NUOSTATOS 26

38 straipsnis Metinių programų sudarymas 26

39 straipsnis Pagrindinių teisių laikymasis 26

40 straipsnis Teisinio pagrindo patikrinimas 27

41 straipsnis Teisėkūros įgaliojimų delegavimas ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimas 27

42 straipsnis Finansinio suderinamumo patikrinimas 27

43 straipsnis Subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi vertinimas 28

44 straipsnis Parlamento galimybė susipažinti su dokumentais ir informacijos jam teikimas 28

45 straipsnis Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose 28

46 straipsnis Parlamento teisė teikti pasiūlymus 28

47 straipsnis Prašymai Komisijai pateikti pasiūlymus 29

48 straipsnis Teisiškai privalomų aktų nagrinėjimas 29

49 straipsnis Teisėkūros procedūrų paspartinimas 30

50 straipsnis Teisėkūros procedūros dėl kitų institucijų nei Komisijos arba valstybių narių pateiktų iniciatyvų 30

2 SKYRIUS PROCEDŪRA KOMITETE 30

51 straipsnis Teisėkūros pranešimai 30

52 straipsnis Supaprastinta procedūra 31

53 straipsnis Ne teisėkūros pranešimai 31

54 straipsnis Pranešimai savo iniciatyva 31

55 straipsnis Pranešimų rengimas 32

56 straipsnis Komitetų nuomonės 32

57 straipsnis Susijusių komitetų procedūra 33

58 straipsnis Bendra komitetų procedūra 34

3 SKYRIUS ĮPRASTA TEISĖKŪROS PROCEDŪRA 34

1 SKIRSNIS - PIRMASIS SVARSTYMAS 34

59 straipsnis Balsavimas Parlamente – pirmasis svarstymas 34

60 straipsnis Grąžinimas atsakingam komitetui 35

61 straipsnis Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui 36

62 straipsnis Susitarimas per pirmąjį svarstymą 36

2 SKIRSNIS - ANTRASIS SVARSTYMAS 36

63 straipsnis Pranešimas apie Tarybos poziciją 36

64 straipsnis Terminų pratęsimas 36

65 straipsnis Nagrinėjimo atsakingame komitete procedūra 37

66 straipsnis Pateikimas Parlamentui 37

67 straipsnis Balsavimas Parlamente – antrasis svarstymas 37

68 straipsnis Tarybos pozicijos pakeitimų priimtinumas 38

69 straipsnis Susitarimas per antrąjį svarstymą 38

3 SKIRSNIS - TARPINSTITUCINĖS DERYBOS VYKSTANT ĮPRASTAI TEISĖKŪROS PROCEDŪRAI 39

70 straipsnis Bendrosios nuostatos 39

71 straipsnis Derybos prieš pirmąjį svarstymą Parlamente 39

72 straipsnis Derybos prieš pirmąjį svarstymą Taryboje 39

73 straipsnis Derybos prieš antrąjį svarstymą Parlamente 39

74 straipsnis Derybų vedimas 40

4 SKIRSNIS - TAIKINIMAS IR TREČIASIS SVARSTYMAS 40

75 straipsnis Terminų pratęsimas 40

76 straipsnis Taikinimo komiteto sušaukimas 40

77 straipsnis Delegacija Taikinimo komitete 40

78 straipsnis Bendras projektas 41

5 SKIRSNIS - PROCEDŪROS UŽBAIGIMAS 41

79 straipsnis Priimtų teisės aktų pasirašymas ir paskelbimas 41

4 SKYRIUS KONSULTAVIMOSI PROCEDŪRAI TAIKOMOS SPECIALIOS NUOSTATOS 41

80 straipsnis Pakeistas pasiūlymas dėl teisiškai privalomo akto 41

81 straipsnis Komisijos pozicija dėl pakeitimų 42

82 straipsnis Balsavimas Parlamente 42

83 straipsnis Tolesni veiksmai Parlamentui pateikus poziciją 42

84 straipsnis Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui 42

5 SKYRIUS KONSTITUCINIAI KLAUSIMAI 42

85 straipsnis Įprasta Sutarties peržiūra 42

86 straipsnis Supaprastinta Sutarties peržiūra 43

87 straipsnis Stojimo sutartys 43

88 straipsnis Išstojimas iš Sąjungos 43

89 straipsnis Valstybės narės padarytas pagrindinių principų ir vertybių pažeidimas 44

90 straipsnis Parlamento sudėtis 44

91 straipsnis Tvirtesnis valstybių narių bendradarbiavimas 44

6 SKYRIUS BIUDŽETO PROCEDŪROS 45

92 straipsnis Daugiametė finansinė programa 45

93 straipsnis Metinė biudžeto procedūra 45

94 straipsnis Parlamento pozicija dėl biudžeto projekto 45

95 straipsnis Biudžeto taikinimo procedūra 46

96 straipsnis Galutinis biudžeto priėmimas 46

97 straipsnis Laikinos vienos dvyliktosios dalies sistema 46

98 straipsnis Biudžeto vykdymas 47

99 straipsnis Biudžeto įvykdymo patvirtinimas Komisijai 47

100 straipsnis Kitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros 47

101 straipsnis Tarpinstitucinis bendradarbiavimas 47

7 SKYRIUS VIDAUS BIUDŽETO PROCEDŪROS 47

102 straipsnis Parlamento sąmata 47

103 straipsnis Procedūra, taikoma rengiant Parlamento sąmatą 48

104 straipsnis Įgaliojimai prisiimti ir apmokėti išlaidas, tvirtinti finansines ataskaitas ir biudžeto įvykdymą 48

8 SKYRIUS PRITARIMO PROCEDŪRA 48

105 straipsnis Pritarimo procedūra 48

9 SKYRIUS KITOS PROCEDŪROS 49

106 straipsnis Nuomonių dėl išimčių, taikomų euro įvedimui, teikimo procedūra 49

107 straipsnis Su socialiniu dialogu susijusios procedūros 49

108 straipsnis Su numatomų savanoriškų susitarimų nagrinėjimu susijusios procedūros 49

109 straipsnis Kodifikavimas 50

110 straipsnis Išdėstymas nauja redakcija 50

10 SKYRIUS DELEGUOTIEJI IR ĮGYVENDINIMO AKTAI 51

111 straipsnis Deleguotieji aktai 51

112 straipsnis Įgyvendinimo aktai ir priemonės 52

113 straipsnis Svarstymas taikant susijusių komitetų procedūrą arba bendrą komitetų procedūrą 53

III ANTRAŠTINĖ DALIS IŠORĖS SANTYKIAI 53

1 SKYRIUS TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI 53

114 straipsnis Tarptautiniai susitarimai 53

115 straipsnis Laikinas tarptautinių susitarimų taikymas ar jų taikymo sustabdymas arba Sąjungos pozicijos nustatymas tarptautiniu susitarimu įkurtame organe 54

2 SKYRIUS ATSTOVAVIMAS SĄJUNGAI UŽSIENYJE IR BENDRA UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKA 55

116 straipsnis Specialūs įgaliotiniai 55

117 straipsnis Tarptautinis atstovavimas 55

3 SKYRIUS REKOMENDACIJOS DĖL SĄJUNGOS IŠORĖS POLITIKOS 55

118 straipsnis Rekomendacijos dėl Sąjungos išorės politikos 55

119 straipsnis Konsultavimasis su Parlamentu ir informacijos jam teikimas bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais 56

120 straipsnis Žmogaus teisių pažeidimai 56

IV ANTRAŠTINĖ DALIS VEIKLOS SKAIDRUMAS 56

121 straipsnis Parlamento veiklos skaidrumas 56

122 straipsnis Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais 56

123 straipsnis Galimybė patekti į Parlamento pastatus 57

V ANTRAŠTINĖ DALIS SANTYKIAI SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS IR ORGANAIS 58

1 SKYRIUS PASKYRIMAI 58

124 straipsnis Komisijos pirmininko rinkimai 58

125 straipsnis Komisijos rinkimai 58

126 straipsnis Daugiamečių programų sudarymas 59

127 straipsnis Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija 59

128 straipsnis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimas 60

129 straipsnis Audito Rūmų narių skyrimas 60

130 straipsnis Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos narių skyrimas 60

131 straipsnis Paskyrimai į ekonomikos valdymo organus 60

2 SKYRIUS PAREIŠKIMAI 61

132 straipsnis Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai 61

133 straipsnis Komisijos sprendimų paaiškinimai 61

134 straipsnis Audito Rūmų pareiškimai 62

135 straipsnis Europos Centrinio Banko pareiškimai 62

3 SKYRIUS PARLAMENTO KLAUSIMAI 62

136 straipsnis Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl kurių diskutuojama 62

137 straipsnis Klausimų valanda 63

138 straipsnis Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu 63

139 straipsnis Išplėstiniai paklausimai, į kuriuos atsakoma raštu 64

140 straipsnis Klausimai Europos Centriniam Bankui, į kuriuos atsakoma raštu 64

141 straipsnis Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu, dėl Bendro priežiūros mechanizmo ir Bendro pertvarkymo mechanizmo 64

4 SKYRIUS KITŲ INSTITUCIJŲ IR ĮSTAIGŲ ATASKAITOS 65

142 straipsnis Kitų institucijų ar įstaigų metinės ir kitos ataskaitos 65

5 SKYRIUS REZOLIUCIJOS IR REKOMENDACIJOS 65

143 straipsnis Pasiūlymai dėl rezoliucijų 65

144 straipsnis Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų 66

6 SKYRIUS KONSULTACIJOS SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS IR ĮSTAIGOMIS 67

145 straipsnis Konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu 67

146 straipsnis Konsultacijos su Regionų komitetu 67

147 straipsnis Prašymai Europos agentūroms 67

7 SKYRIUS TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI 67

148 straipsnis Tarpinstituciniai susitarimai 67

8 SKYRIUS KREIPIMAISI Į EUROPOS SĄJUNGOS TEISINGUMO TEISMĄ 68

149 straipsnis Bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme 68

VI ANTRAŠTINĖ DALIS RYŠIAI SU NACIONALINIAIS PARLAMENTAIS 69

150 straipsnis Keitimasis informacija, bendravimas ir abipusė pagalba 69

151 straipsnis Sąjungos reikalų parlamentinių komitetų konferencija (COSAC) 69

152 straipsnis Parlamentų konferencijos 69

VII ANTRAŠTINĖ DALIS SESIJOS 70

1 SKYRIUS PARLAMENTO SESIJOS 70

153 straipsnis Parlamento kadencija, sesijos, mėnesinės sesijos, plenariniai posėdžiai 70

154 straipsnis Parlamento sušaukimas 70

155 straipsnis Plenarinių posėdžių vieta 70

156 straipsnis Parlamento narių dalyvavimas plenariniuose posėdžiuose 70

2 SKYRIUS PARLAMENTO DARBO TVARKA 71

157 straipsnis Darbotvarkės projektas 71

158 straipsnis Darbotvarkės priėmimas ir jos keitimas 71

159 straipsnis Plenarinių posėdžių procedūra be diskusijų ir be pakeitimų 71

160 straipsnis Trumpas pristatymas 72

161 straipsnis Neeilinės diskusijos 72

162 straipsnis Diskusijos aktualia tema frakcijos prašymu 72

163 straipsnis Skubos tvarka 73

164 straipsnis Bendrosios diskusijos 73

165 straipsnis Terminai 73

3 SKYRIUS BENDRA PLENARINIŲ POSĖDŽIŲ ORGANIZAVIMO TVARKA 73

166 straipsnis Įėjimas į posėdžių salę 73

167 straipsnis Kalbos 73

168 straipsnis Pereinamosios nuostatos 74

169 straipsnis Dokumentų išdalijimas 74

170 straipsnis Elektroninis dokumentų tvarkymas 74

171 straipsnis Kalbėjimo laiko paskirstymas ir kalbėtojų sąrašas 74

172 straipsnis Vienos minutės kalbos 75

173 straipsnis Pareiškimai asmeniniu klausimu 76

174 straipsnis Trukdymo prevencija 76

4 SKYRIUS PRIEMONĖS, TAIKOMOS NESILAIKANT NARIŲ ELGESIO NORMŲ 76

175 straipsnis Neatidėliotinos priemonės 76

176 straipsnis Nuobaudos 77

177 straipsnis Vidaus skundų pateikimo tvarka 78

5 SKYRIUS KVORUMAS, PAKEITIMAI IR BALSAVIMAS 78

178 straipsnis Kvorumas 78

179 straipsnis Ribos 78

180 straipsnis Pakeitimų pateikimas ir jų pristatymas 79

181 straipsnis Pakeitimų priimtinumas 80

182 straipsnis Balsavimo procedūra 81

183 straipsnis Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka 81

184 straipsnis Plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų atrinkimas komitete 82

185 straipsnis Balsavimas dalimis 82

186 straipsnis Balsavimo teisė 82

187 straipsnis Balsavimas 82

188 straipsnis Galutinis balsavimas 83

189 straipsnis Balsų pasiskirstymas po lygiai 83

190 straipsnis Vardinis balsavimas 83

191 straipsnis Slaptas balsavimas 84

192 straipsnis Elektroninės balsavimo sistemos naudojimas 84

193 straipsnis Ginčai dėl balsavimo rezultatų 84

194 straipsnis Paaiškinimai dėl balsavimo 84

6 SKYRIUS PAREIŠKIMAI DĖL DARBO TVARKOS IR PROCEDŪRINIAI PASIŪLYMAI 85

195 straipsnis Pareiškimai dėl darbo tvarkos 85

196 straipsnis Procedūriniai pasiūlymai 85

197 straipsnis Pasiūlymas paskelbti klausimą nepriimtinu 86

198 straipsnis Klausimo grąžinimas komitetui 86

199 straipsnis Diskusijų pabaiga 86

200 straipsnis Diskusijų ar balsavimo atidėjimas 86

201 straipsnis Plenarinio posėdžio sustabdymas arba pabaiga 87

7 SKYRIUS PARLAMENTO VEIKLOS VIEŠUMAS 87

202 straipsnis Plenarinio posėdžio protokolas 87

203 straipsnis Priimti tekstai 87

204 straipsnis Stenograma 88

205 straipsnis Posėdžių garso ir vaizdo įrašai 88

VIII ANTRAŠTINĖ DALIS KOMITETAI IR DELEGACIJOS 88

1 SKYRIUS KOMITETAI 88

206 straipsnis Nuolatinių komitetų sudarymas 88

207 straipsnis Specialieji komitetai 88

208 straipsnis Tyrimo komitetai 89

209 straipsnis Komitetų sudėtis 90

210 straipsnis Komitetų įgaliojimai 91

211 straipsnis Klausimai dėl kompetencijos 91

212 straipsnis Pakomitečiai 91

213 straipsnis Komitetų biurai 91

214 straipsnis Komitetų koordinatoriai 92

215 straipsnis Šešėliniai pranešėjai 92

216 straipsnis Komitetų posėdžiai 92

217 straipsnis Komitetų posėdžių protokolai 93

218 straipsnis Balsavimas komitete 93

219 straipsnis Komitetuose taikytinos plenarinio posėdžio nuostatos 93

220 straipsnis Klausimų valanda komitete 93

221 straipsnis Komiteto susipažinimo su konfidencialia informacija uždarame komiteto posėdyje procedūra 94

222 straipsnis Viešieji svarstymai ir diskusijos dėl piliečių iniciatyvų 94

2 SKYRIUS TARPPARLAMENTINĖS DELEGACIJOS 95

223 straipsnis Tarpparlamentinių delegacijų sudarymas ir jų įgaliojimai 95

224 straipsnis Jungtiniai parlamentiniai komitetai 96

225 straipsnis Bendradarbiavimas su Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja 96

IX ANTRAŠTINĖ DALIS PETICIJOS 96

226 straipsnis Teisė pateikti peticijas 96

227 straipsnis Peticijų nagrinėjimas 98

228 straipsnis Apsilankymai informacijos rinkimo tikslu 98

229 straipsnis Peticijų viešumas 99

230 straipsnis Piliečių iniciatyva 99

X ANTRAŠTINĖ DALIS OMBUDSMENAS 99

231 straipsnis Ombudsmeno rinkimai 99

232 straipsnis Ombudsmeno veikla 100

233 straipsnis Ombudsmeno atleidimas iš pareigų 100

XI ANTRAŠTINĖ DALIS PARLAMENTO GENERALINIS SEKRETORIATAS 101

234 straipsnis Parlamento generalinis sekretoriatas 101

XII ANTRAŠTINĖ DALIS SU EUROPOS POLITINĖMIS PARTIJOMIS IR EUROPOS POLITINIAIS FONDAIS SUSIJĘ ĮGALIOJIMAI 101

235 straipsnis Su Europos politinėmis partijomis ir Europos politiniais fondais susiję įgaliojimai 101

XIII ANTRAŠTINĖ DALIS DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS IR KEITIMAS 102

236 straipsnis Darbo tvarkos taisyklių taikymas 102

237 straipsnis Darbo tvarkos taisyklių keitimas 103

XIV ANTRAŠTINĖ DALIS ĮVAIRIOS NUOSTATOS 103

238 straipsnis Sąjungos simboliai 103

239 straipsnis Lyčių aspekto integravimas 103

240 straipsnis Nebaigti klausimai 103

241 straipsnis Klaidų ištaisymas 104

I PRIEDAS EUROPOS PARLAMENTO NARIŲ ELGESIO KODEKSAS FINANSINIŲ INTERESŲ IR INTERESŲ KONFLIKTŲ KLAUSIMAIS 105

II PRIEDAS EUROPOS PARLAMENTO NARIŲ TINKAMO ELGESIO VYKDANT SAVO PAREIGAS KODEKSAS 109

III PRIEDAS PAGAL 138, 140 IR 141 STRAIPSNIUS TEIKIAMIEMS KLAUSIMAMS, Į KURIUOS ATSAKOMA RAŠTU, TAIKOMI KRITERIJAI 110

IV PRIEDAS GAIRĖS IR BENDRI PRINCIPAI, TAIKYTINI PARENKANT Į DARBOTVARKĘ ĮRAŠYTINUS KLAUSIMUS 144 STRAIPSNYJE NUMATYTOMS DISKUSIJOMS DĖL ŽMOGAUS TEISIŲ, DEMOKRATIJOS IR TEISINĖS VALSTYBĖS PRINCIPŲ PAŽEIDIMO ATVEJŲ 111

V PRIEDAS PROCEDŪRA, TAIKYTINA SPRENDIMŲ DĖL BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO SVARSTYMUI IR PRIĖMIMUI 112

VI PRIEDAS NUOLATINIŲ KOMITETŲ ĮGALIOJIMAI IR PAREIGOS 115

VII PRIEDAS KOMISIJOS TVIRTINIMAS IR PER KLAUSYMUS PRISIIMTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ STEBĖSENA 124

VIII PRIEDAS PAGAL ĮPRASTĄ TEISĖKŪROS PROCEDŪRĄ PRIIMAMŲ AKTŲ RENGIMO REIKALAVIMAI 128

I ANTRAŠTINĖ DALIS

PARLAMENTO NARIAI, VALDYMO ORGANAI IR FRAKCIJOS

1 SKYRIUS

Europos Parlamento nariai

1 straipsnis

Europos Parlamentas

1. Europos Parlamentas yra asamblėja, renkama vadovaujantis Sutartimis, 1976 m. rugsėjo 20 d. Aktu dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise ir nacionaliniais teisės aktais, priimtais įgyvendinant Sutartis.

2. Į Europos Parlamentą išrinkti asmenys vadinami: „Членове на Европейския парламент“ – bulgariškai, „Diputados al Parlamento Europeo“ – ispaniškai, „Poslanci Evropského parlamentu“ – čekiškai, „Medlemmer af Europa-Parlamentet“ – daniškai, „Mitglieder des Europäischen Parlaments“ – vokiškai, „Euroopa Parlamendi liikmed“ – estiškai, „Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“ – graikiškai, „Members of the European Parliament“ – angliškai, „Députés au Parlement européen“ – prancūziškai, „Feisirí de Pharlaimint na hEorpa“ – airiškai, „Zastupnici u Europskom parlamentu“ – kroatiškai, „Deputati al Parlamento europeo“ – itališkai, „Eiropas Parlamenta deputāti“ – latviškai, „Europos Parlamento nariai“ – lietuviškai, „Európai Parlamenti Képviselők“ – vengriškai, „Membri tal-Parlament Ewropew“ – maltietiškai, „Leden van het Europees Parlement“ – olandiškai, „Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ – lenkiškai, „Deputados ao Parlamento Europeu“ – portugališkai, „Deputaţi în Parlamentul European“ – rumuniškai, „Poslanci Európskeho parlamentu“ – slovakiškai, „Poslanci Evropskega parlamenta“ – slovėniškai, „Euroopan parlamentin jäsenet“ – suomiškai, „Ledamöter av Europaparlamentet“ – švediškai.

2 straipsnis

Nepriklausomas mandatas

Pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 6 straipsnio 1 dalį ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnio 1 dalį bei 3 straipsnio 1 dalį, Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, veikia laisvai ir nepriklausomai, jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali gauti jokio įpareigojančio mandato.

3 straipsnis

Įgaliojimų patikrinimas

1. Pasibaigus Europos Parlamento visuotiniams rinkimams, Parlamento pirmininkas paragina valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas nedelsiant pranešti Parlamentui išrinktųjų Parlamento narių pavardes, kad visi Parlamento nariai galėtų užimti savo vietas Parlamente per pirmąjį po rinkimų plenarinį posėdį. Tuo pačiu metu Parlamento pirmininkas atkreipia šių valdžios institucijų dėmesį į atitinkamas 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatas ir paragina imtis būtinų veiksmų siekiant išvengti bet kokio nesuderinamumo su Europos Parlamento nario mandatu.

2. Kiekvienas narys, apie kurio išrinkimą buvo pranešta Parlamentui, prieš užimdamas Parlamento nario vietą raštu patvirtina, kad jis neina jokių pareigų, nesuderinamų su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Pasibaigus visuotiniams rinkimams ši rašytinė deklaracija, jei įmanoma, pateikiama ne vėliau kaip prieš šešias dienas iki pirmojo po rinkimų Parlamento plenarinio posėdžio. Kol tikrinami Parlamento nario įgaliojimai arba kol nėra priimta sprendimo dėl ginčo, su sąlyga, kad Parlamento narys prieš tai pasirašė pirmiau minėtą rašytinę deklaraciją, jis dalyvauja Parlamento ir jo valdymo organų posėdžiuose, naudodamasis visomis jam priklausančiomis teisėmis. Jei, remiantis faktais, kuriuos galima patikrinti pasinaudojant viešais informacijos šaltiniais, nustatoma, kad Parlamento narys eina pareigas, nesuderinamas su jo, kaip Europos Parlamento nario, mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ar 2 dalyse, Parlamentas, remdamasis Parlamento pirmininko pateikta informacija, konstatuoja, kad atsirado laisva vieta.

3. Remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas nedelsdamas patikrina Parlamento nario įgaliojimus ir sprendžia dėl kiekvieno naujai išrinkto Parlamento nario mandato teisėtumo bei visų ginčų, dėl kurių į jį kreipiamasi remiantis 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatomis, išskyrus tuos ginčus, kuriems pagal šį Aktą išimtinai taikomos Akte nurodytos nacionalinės nuostatos. Komiteto pranešimas parengiamas remiantis kiekvienos valstybės narės oficialiu pranešimu, kuriame pateikiami visi rinkimų rezultatai, patikslinamos išrinktų kandidatų ir galimų juos pakeisiančių asmenų pavardės ir jie išvardijami eilės tvarka pagal gautų balsų skaičių. Parlamento nario mandato galiojimą galima patvirtinti tik tuo atveju, jeigu jis pateikė rašytines deklaracijas, kaip to reikalaujama šiame straipsnyje ir šių Darbo tvarkos taisyklių I priede.

4. Remdamasis atsakingo komiteto pasiūlymu, Parlamentas nedelsdamas patikrina kiekvieno Parlamento nario, kuris pakeičia savo mandatą baigiantį vykdyti Parlamento narį, įgaliojimus ir gali bet kuriuo momentu priimti sprendimą dėl kiekvieno su Parlamento nario mandato galiojimu susijusio ginčo.

5. Kai Parlamento narys paskiriamas kitiems kandidatams iš to paties sąrašo atsiėmus savo kandidatūras, už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas prižiūri, kad šios kandidatūros būtų atšauktos pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto ir šių Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 2 dalies nuostatas ir principus.

6. Atsakingas komitetas užtikrina, kad valstybių narių ar Sąjungos institucijos neatidėliodamos perduotų Parlamentui visą informaciją, galinčią turėti įtakos Europos Parlamento nario tinkamumui eiti šias pareigas ar pakeisiančių Parlamento narių tinkamumui arba eiliškumui, ir, jei tai susiję su paskyrimu, nurodytų, kada Parlamento narys pradės eiti pareigas. Valstybių narių kompetentingoms institucijoms pradėjus procedūrą, galinčią baigtis Parlamento nario mandato panaikinimu, Parlamento pirmininkas prašo reguliariai informuoti jį apie procedūros eigą. Jis perduoda šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kurio siūlymu Parlamentas gali priimti savo poziciją.

4 straipsnis

Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas

1. Parlamento nario įgaliojimų laikas prasideda ir baigiasi 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 5 ir 13 straipsniuose nustatyta tvarka.

2. Kiekvienas mandato atsisakantis Parlamento narys raštu praneša Parlamento pirmininkui apie tokį atsisakymą ir jo įsigaliojimo datą, kuri negali būti vėlesnė kaip trys mėnesiai po pranešimo. Šis pranešimas yra oficialiai surašomas dalyvaujant generaliniam sekretoriui ar jo atstovui, jo ir atitinkamo Parlamento nario pasirašomas ir nedelsiant perduodamas nagrinėti atsakingam komitetui, kuris jį įrašo į pirmo savo posėdžio, rengiamo po to, kai buvo gautas šis pranešimas, darbotvarkę. Jeigu atsakingas komitetas mano, kad mandato atsisakymas atitinka 1976 m. rugsėjo 20 d. Aktą, paskelbiama, kad laisva vieta atsiranda nuo datos, nurodytos oficialiame Parlamento nario pranešime apie mandato atsisakymą, ir Parlamento pirmininkas informuoja apie tai Parlamentą. Jeigu atsakingas komitetas mano, kad mandato atsisakymas neatitinka 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto, jis pasiūlo Parlamentui nepaskelbti, jog yra laisva vieta.

3. Jeigu iki kitos mėnesinės sesijos nenumatyta surengti atsakingo komiteto posėdžio, atsakingo komiteto pranešėjas nedelsiant išnagrinėja bet kokį mandato atsisakymą, apie kurį buvo tinkamai pranešta. Jei delsimas nagrinėjant pranešimą turėtų neigiamų pasekmių, pranešėjas kreipiasi į komiteto pirmininką, kad šis pagal 2 dalį: — komiteto vardu praneštų Parlamento pirmininkui, jog gali būti paskelbta, kad yra laisva vieta, arba — sukviestų neeilinį komiteto posėdį pranešėjo iškeltoms konkrečioms problemoms nagrinėti.

4. Kai kompetentingos valstybių narių ar Sąjungos institucijos arba atitinkamas Parlamento narys praneša Parlamento pirmininkui apie paskyrimą arba išrinkimą eiti pareigas, kurios nesuderinamos su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ar 2 dalyje, Parlamento pirmininkas apie tai informuoja Parlamentą ir Parlamentas paskelbia, jog nuo nesuderinamumo dienos yra laisva vieta. Kai kompetentingos valstybių narių institucijos praneša Parlamento pirmininkui apie Europos Parlamento nario įgaliojimų pabaigą dėl papildomo nesuderinamumo, nustatyto tos valstybės narės teisėje, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 3 dalyje, arba Parlamento nariui netekus mandato, kaip numatyta Akto 13 straipsnio 3 dalyje, Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui, kad to Parlamento nario įgaliojimai baigia galioti valstybės narės kompetentingos institucijos nurodytą dieną. Kai tokia diena nenurodoma, įgaliojimų pabaigos data yra tos valstybės narės pranešimo data.

5. Kai valstybių narių arba Sąjungos institucijos informuoja Parlamento pirmininką apie bet kokias Parlamento nariui numatomas patikėti užduotis, Parlamento pirmininkas skiria atsakingam komitetui išnagrinėti, ar numatoma užduotis yra suderinama su 1976 m. rugsėjo 20 d. Aktu, ir supažindina Parlamentą, Parlamento narį ir atitinkamas valdžios institucijas su šio komiteto išvadomis.

6. Parlamentui konstatavus, jog yra laisva vieta, Parlamento pirmininkas apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir paragina ją nedelsiant užpildyti vietą.

7. Jeigu paaiškėja, jog mandatas priimtas ar pasibaigė esant esminiam neatitikimui arba iškreipus asmens valią, Parlamentas gali paskelbti atitinkamą mandatą negaliojančiu ar atsisakyti konstatuoti, kad Parlamento nario vieta yra laisva.

5 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

1. Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, nustatytais Protokole Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.

2. Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, išlieka principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrina Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas. Parlamento nario imunitetas nėra jo asmeninė privilegija, bet viso Parlamento ir jo narių nepriklausomybės garantija.

3. Parlamento nariui paprašius, su sąlyga, kad Parlamento pirmininkas suteikė leidimą, Europos Sąjunga išduoda Parlamento nariui Europos Sąjungos laissez-passer , užtikrinantį Parlamento nariui galimybę laisvai judėti valstybėse narėse ir kitose šalyse, kurios šį laissez-passer pripažįsta galiojančiu kelionės dokumentu.

4. Visi Parlamento nariai, vykdydami savo Parlamento nario pareigas, turi teisę aktyviai dalyvauti Parlamento komitetų ir delegacijų veikloje, kaip numatyta pagal šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas.

5. Parlamento nariai turi teisę susipažinti su visais Europos Parlamento ar komiteto turimais dokumentais, išskyrus asmens bylas ar sąskaitas, su kuriomis gali susipažinti tik jų subjektai. 221 straipsnyje reglamentuojamos šio principo išimtys ir nurodoma, kaip naudoti dokumentus, su kuriais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 ( 1 ) nuostatas visuomenei gali būti uždrausta susipažinti. Biurui pritarus ir remiantis pagrįstu sprendimu Parlamento nariui gali būti neleista susipažinti su Parlamento dokumentu, jei, išklausęs atitinkamą Parlamento narį, Biuras padaro išvadą, kad toks susipažinimas nepriimtinu mastu pakenktų instituciniams Parlamento interesams arba viešajam interesui ir kad atitinkamas Parlamento narys siekia susipažinti su dokumentu dėl privačių ir asmeninių priežasčių. Per vieną mėnesį nuo informavimo apie tokį sprendimą dienos Parlamento narys gali jį apskųsti raštu. Raštu pateikiami skundai laikomi priimtinais tik tuomet, jei juose nurodomi apskundimo motyvai. Sprendimą dėl skundo Parlamentas be diskusijų priima per mėnesinę sesiją, vykstančią po skundo pateikimo. Galimybei susipažinti su konfidencialia informacija taikomos taisyklės, nustatytos Europos Parlamento sudarytuose tarpinstituciniuose susitarimuose, susijusiuose su slapto pobūdžio informacijos tvarkymu (2) ir jų įgyvendinimo vidaus taisyklėse, patvirtintose Europos Parlamento kompetentingų organų (3).

6 straipsnis

Imuniteto atšaukimas

1. Bet koks prašymas atšaukti imunitetą vertinamas vadovaujantis Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 7, 8 ir 9 straipsniais bei 5 straipsnio 2 dalyje nurodytais principais.

2. Kai Parlamento nariai šaukiami kaip liudytojai ar ekspertai, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imuniteto, jei: — jie neprivalės atvykti tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdo jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigas ar kitaip apsunkina tų pareigų vykdymą, arba jei jie galės pateikti rašytinį ar kitos formos pareiškimą, kas netrukdytų jiems vykdyti savo Parlamento nario pareigų, ir — jie neprivalo liudyti dėl vykdant savo Parlamento nario pareigas konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jų manymu, nedera atskleisti.

7 straipsnis

Privilegijų ir imuniteto gynimas

1. Tais atvejais, kai įtariama, kad valstybės narės valdžios institucijos yra pažeidusios arba ruošiasi pažeisti Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario privilegijas ir imunitetus, pagal 9 straipsnio 1 dalį gali būti kreipiamasi su prašymu, kad Parlamentas priimtų sprendimą dėl to, ar tos privilegijos ir imunitetai buvo arba, kaip manoma, bus pažeisti.

2. Toks prašymas ginti privilegijas ir imunitetus visų pirma gali būti pateiktas tais atvejais, kai manoma, jog susiklostė tokios aplinkybės, kuriomis laisvam Parlamento narių, vykstančių į Parlamento posėdžių vietą bei grįžtantiems iš jos, judėjimui arba einant pareigas pareiškiamai nuomonei ar balsavimui galėtų būti taikomi administraciniai ar kitokie apribojimai, arba tokios aplinkybės galėtų būti priskirtos Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnio taikymo sričiai.

3. Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus nepriimtinas, jei jau buvo gautas su tais pačiais faktais susijęs prašymas dėl to Parlamento nario imuniteto atšaukimo ar jo gynimo – nesvarbu, ar dėl to ankstesnio prašymo buvo priimtas sprendimas.

4. Prašymas ginti Parlamento nario privilegijas ir imunitetus toliau nesvarstomas, jei gautas su tais pačiais faktais susijęs prašymas atšaukti to Parlamento nario imunitetą.

5. Tais atvejais, kai buvo priimtas sprendimas neginti Parlamento nario privilegijų ir imunitetų, Parlamento narys gali išimties tvarka pateikti prašymą dėl sprendimo persvarstymo, pridėdamas naujų įrodymų, kaip numatyta 9 straipsnio 1 dalyje. Prašymas persvarstyti nepriimtinas, jei sprendimas buvo apskųstas pradėjus procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 263 straipsnį arba jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pateikti nauji įrodymai nepakankamai pagrįsti, kad būtų galima leisti prašymą persvarstyti.

8 straipsnis

Skubūs Parlamento pirmininko veiksmai siekiant patvirtinti imunitetą

1. Tuo atveju, kai Parlamento narys sulaikomas ar jo judėjimo laisvė apribojama, kaip manoma, pažeidžiant jo privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, gali skubos tvarka imtis iniciatyvos, kad patvirtintų atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą.

2. Parlamento pirmininkui pasinaudojus pagal 1 dalį jam suteiktais įgaliojimais, komitetas kitame savo posėdyje atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvą. Jei komitetas mano esant reikalinga, jis gali parengti pranešimą ir pateikti jį Parlamentui.

9 straipsnis

Su imunitetu susijusios procedūros

1. Bet koks prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą, kurį Parlamento pirmininkui pateikia valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, arba Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario prašymas apginti privilegijas ir imunitetus paskelbiamas per plenarinį posėdį ir perduodamas atsakingam komitetui.

2. Atitinkamam Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui sutikus, prašymą gali pateikti kitas Parlamento narys, kuriam leidžiama atstovauti atitinkamam Parlamento nariui arba buvusiam Parlamento nariui visais procedūros etapais. Atitinkamam Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui atstovaujantis Parlamento narys nedalyvauja komitetui priimant sprendimus.

3. Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti privilegijas ir imunitetus komitetas nagrinėja nedelsdamas, tačiau atsižvelgdamas į jų santykinį sudėtingumą.

4. Komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti privilegijas ir imunitetus. Pakeitimai nėra priimtini. Jei pasiūlymas atmetamas, laikoma, kad priimtas priešingas sprendimas.

5. Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar privilegijos ir imunitetai turėtų būti ginami.

6. Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė pasiaiškinti ir jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius. Atitinkamas Parlamento narys nedalyvauja diskusijose dėl prašymo atšaukti arba ginti jo imunitetą, išskyrus patį jo paaiškinimo klausymą. Komiteto pirmininkas pakviečia Parlamento narį, kurio paaiškinimą ketinama išklausyti, ir nurodo datą ir laiką. Atitinkamas Parlamento narys gali atsisakyti teisės būti išklausytam. Atitinkamam Parlamento nariui neatvykus į klausymą, į kurį jis buvo pakviestas, manoma, kad jis atsisakė teisės būti išklausytam, nebent jis paprašytų leisti neatvykti į konkrečią dieną ir konkrečiu laiku pasiūlytą klausymą ir nurodytų priežastis. Komiteto pirmininkas, atsižvelgdamas į pateiktas priežastis, nusprendžia, ar toks prašymas leisti neatvykti priimtinas. Atitinkamam Parlamento nariui neleidžiama skųsti šio sprendimo. Komiteto pirmininkui prašymą leisti neatvykti patenkinus, jis pakviečia atitinkamą Parlamento narį atvykti į klausymą kitą dieną ir kitu laiku. Atitinkamam Parlamento nariui neatsiliepus į antrą kvietimą atvykti į klausymą, procedūra tęsiama neišklausius Parlamento nario paaiškinimo. Tuomet nebegali būti tenkinami jokie kiti prašymai leisti neatvykti ar pateikti paaiškinimą.

7. Kai prašoma atšaukti arba ginti imunitetą turint kelis pagrindus, dėl kiekvieno iš jų gali būti priimamas atskiras sprendimas. Komiteto išvadoje išimties tvarka gali būti pasiūlyta, kad imuniteto atšaukimas arba gynimas būtų taikomas tiktai traukimo atsakomybėn atžvilgiu ir kad iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys nebūtų sulaikytas, areštuotas ir jam nebūtų taikomos kitokios priemonės, trukdančios atlikti pagal mandatą priderančias pareigas.

8. Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl šios institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais Parlamento narys yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla.

9. Komiteto pasiūlymas dėl sprendimo įtraukiamas į pirmo Parlamento plenarinio posėdžio, įvyksiančio po jo pateikimo dienos, darbotvarkę. Negali būti teikiami jokie tokio pasiūlymo pakeitimai. Diskusijose apsiribojama tik motyvais „už“ ar „prieš“ kiekvieną pasiūlymą atšaukti, palikti ar ginti privilegiją ar imunitetą. Nedarant poveikio 173 straipsnio nuostatų taikymui, Parlamento narys, dėl kurio privilegijų ir imuniteto vyksta tyrimas, negali dalyvauti diskusijose. Dėl pranešime esančio(-ių) pasiūlymo(-ų) dėl sprendimo balsuojama pirmo balsavimo po diskusijų metu. Pasibaigus Parlamento svarstymui, atskirai balsuojama dėl kiekvieno pranešime esančio pasiūlymo. Jei kuris nors pasiūlymas atmetamas, laikomas priimtu priešingas jam sprendimas.

10. Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu.

11. Šiuos klausimus ir visus gaunamus dokumentus komitetas nagrinėja ypač konfidencialiai. Posėdžiai, kuriuose komitetas nagrinėja prašymus dėl imunitetų procedūrų, visada yra uždari.

12. Parlamentas svarsto tik teisminių institucijų arba valstybių narių nuolatinių atstovybių jam perduotus prašymus atšaukti Parlamento nario imunitetą.

13. Komitetas nustato šio straipsnio taikymo principus.

14. Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas taisykles.

10 straipsnis

Elgesio normos

1. Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir Sutartyse, ypač Pagrindinių teisių chartijoje, apibrėžtomis vertybėmis bei principais. Parlamento nariai turi gerbti Parlamento orumą ir nekenkti jo reputacijai.

2. Parlamento nariai neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ir neturi trukdyti užtikrinti saugumą ir palaikyti tvarką Parlamento patalpose ar kenkti jo įrangos veikimui.

3. Parlamento nariai neturi trikdyti sklandžios Parlamento plenarinės sesijos darbo tvarkos ir privalo susilaikyti nuo netinkamo elgesio. Jie negali demonstruoti reklamjuosčių.

4. Parlamento plenarinių posėdžių salėje vykstančiose diskusijose Parlamento nariai neturi vartoti įžeidžiančios kalbos. Vertinant, ar Parlamento diskusijose Parlamento nario vartojama kalba yra įžeidžianti, turėtų būti atsižvelgiama, be kita ko, į įžvelgiamus kalbėtojo ketinimus, tai, kaip klausytojai reaguoja į kalbėtojo pareiškimą, tai, kiek ta kalba kenkia Parlamento orumui ir reputacijai, ir į atitinkamo Parlamento nario žodžio laisvę. Pavyzdžiui, įžeidžiančia kalba pagal šį straipsnį įprastai būtų laikoma šmeižikiška kalba, neapykantą kurstanti kalba ir diskriminacijos, visų pirma bet kuriuo Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje nurodytu pagrindu, kurstymas.

5. Parlamento nariai turi laikytis Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių.

6. Parlamento nariai turi susilaikyti nuo bet kokios formos psichologinio ar seksualinio priekabiavimo ir laikytis Europos Parlamento narių tinkamo elgesio vykdant savo pareigas kodekso, kuris pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių kaip priedas ( 4 ) Parlamento nariai negali būti renkami į jokias pareigas Parlamente ar viename iš jo organų, skiriami pranešėjais arba dalyvauti oficialioje delegacijoje ar tarpinstitucinėse derybose, jei jie nėra pasirašę su tuo kodeksu susijusios deklaracijos.

7. Jei Parlamento nariui dirbantis asmuo arba kitas asmuo, kuriam jis padėjo patekti į Parlamento patalpas ar suteikė prieigą prie Parlamento įrangos, nesilaiko šiame straipsnyje nustatytų elgesio normų, toks elgesys prireikus gali būti priskirtas atitinkamam Parlamento nariui.

8. Taikant šį straipsnį neturi būti kitaip ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė.

9. Šis straipsnis mutatis mutandis taikomas Parlamento organams, komitetams ir delegacijoms.

11 straipsnis

Parlamento narių finansiniai interesai ir skaidrumo registras

1. Parlamentas įtvirtina Parlamento narių finansinių interesų skaidrumą reglamentuojančias taisykles elgesio kodekse, kuris priimamas visų Parlamento narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių ( 5 ) Tos taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariui vykdyti savo įgaliojimus ar su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą.

2. Parlamento nariai turėtų taikyti nuolatinę praktiką, pagal kurią būtų susitinkama tik su interesų grupių atstovais, užsiregistravusiais skaidrumo registre, sudarytame Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimu ( 6 )

3. Parlamento nariai turėtų skelbti internete informaciją apie visus numatytus posėdžius su interesų grupių atstovais, įtrauktais į skaidrumo registrą. Nedarant poveikio I priedo 4 straipsnio 6 dalies taikymui, pranešėjai, šešėliniai pranešėjai ir komitetų pirmininkai kiekvieno pranešimo atveju internete skelbia informaciją apie visus numatytus posėdžius su interesų grupių atstovais, įtrauktais į skaidrumo registrą. Biuras užtikrina, kad Parlamento interneto svetainėje būtų sukurta reikiama informacinė infrastruktūra.

4. Biuras užtikrina, kad Parlamento interneto svetainės Parlamento narių tinklalapyje būtų sukurta reikiama informacinė infrastruktūra tiems Parlamento nariams, kurie pagal taikytinas Europos Parlamento narių statuto ir jo įgyvendinimo taisyklių nuostatas pageidauja savo iniciatyva paskelbti auditą ar patvirtinimą, kad bendroms išlaidoms kompensuoti skirtą išmoką jie panaudojo laikydamiesi taikytinų Europos Parlamento narių statuto ir jo įgyvendinimo taisyklių normų.

5. Šios taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariams vykdyti savo įgaliojimus ar su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą.

6. Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos.

12 straipsnis

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai

Bendros taisyklės, numatytos Tarpinstituciniame susitarime dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (7), kuriose nustatomos priemonės, reikalingos užtikrinti, kad Tarnybos atliekami tyrimai vyktų sklandžiai, taikomos ir Parlamente, remiantis 1999 m. lapkričio 18 d. Parlamento sprendimu (8).

13 straipsnis

Stebėtojai

1. Pasirašius valstybės stojimo į Europos Sąjungą sutartį, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali pakviesti stojančiosios valstybės parlamentą iš savo narių skirti tokį skaičių stebėtojų, kuris atitiktų tai valstybei įstojus skirtą vietų Europos Parlamente skaičių.

2. Tol, kol įsigalios stojimo sutartis, šie stebėtojai dalyvauja Parlamento darbe ir turi teisę kalbėti komitetuose ir frakcijose. Stebėtojai neturi teisės balsuoti, būti kandidatais į renkamas pareigas Parlamente ir atstovauti Parlamentui išorėje. Jų dalyvavimas neturi jokių teisinių pasekmių Parlamento darbui.

3. Stebėtojai naudojasi Parlamento infrastruktūra bei vykdant stebėtojų veiklą jų patiriamos kelionės ir pragyvenimo išlaidos jiems atlyginamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Parlamento nariams.

2 SKYRIUS

Parlamento vadovybės nariai

14 straipsnis

Parlamento narys, laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas (9)

1. Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 154 straipsnio 2 dalyje numatytam plenariniam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam plenariniam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, vienas iš kadenciją baigiančių Parlamento pirmininko pavaduotojų pagal eiliškumą arba, jei jų nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas.

2. Pirmininkaujant Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu, pagal 3 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami jam pirmininkaujant, perduodami atsakingam komitetui.

15 straipsnis

Kandidatūros ir bendrosios nuostatos (10)

1. Parlamento pirmininkas, o vėliau – Parlamento pirmininko pavaduotojai ir kvestoriai, renkami slaptu balsavimu 191 straipsnyje nurodyta tvarka. Kandidatūros turi būti siūlomos sutinkant kandidatams; jas gali siūlyti tik frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius. Naujos kandidatūros gali būti pateikiamos prieš kiekvieną balsavimą. Kai kandidatūrų skaičius neviršija numatytų vietų skaičiaus, kandidatai renkami aklamacijos būdu, nebent ne mažiau kaip aukštą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os) pateiktų prašymą balsuoti slaptai. Kai siekiant išrinkti daugiau kaip vieną Parlamento vadovybės narį balsuojama viename biuletenyje, toks balsavimo biuletenis laikomas galiojančiu, jei buvo atiduota daugiau kaip pusė galimų balsų.

2. Renkant Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotojus ir kvestorius, reikia atsižvelgti, kad būtų tolygiai atstovaujama politinėms kryptims, lytims ir užtikrinama geografinė pusiausvyra.

16 straipsnis

Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba (11)

1. Kandidatūros į Parlamento pirmininko pareigas pateikiamos Parlamento nariui, kuris pagal 14 straipsnį laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas, ir jis paskelbia apie tokias kandidatūras Parlamentui. Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, nukrypstant nuo 15 straipsnio 1 dalies per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas.

2. Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 14 straipsnį, jam užleidžia Parlamento pirmininko kėdę. Tik išrinktas Parlamento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą.

17 straipsnis

Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai

1. Po to vienu balsavimu renkami Parlamento pirmininko pavaduotojai. Per pirmą balsavimą išrinktais laikomi ne daugiau kaip keturiolika kandidatų, surinkusių absoliučią balsavusiųjų daugumą, atsižvelgiant į jų eiliškumą pagal surinktų balsų skaičių. Jei išrinktų kandidatų skaičius yra mažesnis negu numatytų vietų skaičius, tokia pačia tvarka vyksta antras balsavimas likusioms vietoms užimti. Jei reikalingas trečias balsavimas, į likusias vietas išrenkami daugiausiai balsų surinkę kandidatai. Balsams pasidalijus po lygiai, išrinktais laikomi vyriausi pagal amžių kandidatai.

2. Taikant 20 straipsnio 1 dalies nuostatas, Parlamento pirmininko pavaduotojų eiliškumą lemia jų vieta pagal balsavimo rezultatus arba amžius, jeigu surinktas vienodas balsų skaičius. Jei Parlamento pirmininko pavaduotojai išrenkami aklamacijos būdu, jų eiliškumas nustatomas slaptu balsavimu.

18 straipsnis

Kvestorių rinkimai

Parlamentas išrenka penkis kvestorius laikydamasis tos pačios tvarkos, kaip ir renkant Parlamento pirmininko pavaduotojus.

19 straipsnis

Vadovybės narių kadencijos trukmė (12)

1. Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojų ir kvestorių kadencijos trukmė yra dveji su puse metų. Perėjęs į kitą frakciją, Parlamento narys išsaugo vietą Biure ar kvestoriaus pareigas iki dvejų su puse metų kadencijos pabaigos.

2. Jei atsiranda laisva vieta nepasibaigus šiam laikui, į šias pareigas naujai išrinktas Parlamento narys jas eina tik iki kadencijos pabaigos likusį laiką.

20 straipsnis

Laisva vieta (13)

1. Jei reikia pakeisti Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotoją ar kvestorių, nauji rinkimai vyksta pagal atitinkamas rinkimų į atitinkamą vietą taisykles. Kiekvienas naujas Parlamento pirmininko pavaduotojas laikantis eiliškumo užima ankstesnio Parlamento pirmininko pavaduotojo vietą.

2. Kai atsiranda laisva Parlamento pirmininko vieta, vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų laikantis eiliškumo eina Parlamento pirmininko pareigas, kol bus išrinktas naujas Parlamento pirmininkas.

21 straipsnis

Įgaliojimų panaikinimas pirma laiko

Pirmininkų sueiga, spręsdama trijų penktųjų balsavusiųjų dauguma, atstovaujančia ne mažiau kaip trims frakcijoms, gali pasiūlyti Parlamentui panaikinti Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojo, kvestoriaus, komiteto pirmininko ar komiteto pirmininko pavaduotojo, tarpparlamentinės delegacijos pirmininko ar tarpparlamentinės delegacijos pirmininko pavaduotojo arba kito Parlamento nario, išrinkto eiti tam tikras pareigas Parlamente, įgaliojimus, jei mano, kad šis Parlamento narys padarė rimtą nusižengimą. Parlamentas priima sprendimą dėl šio pasiūlymo dviejų trečiųjų balsavusiųjų dauguma, sudarančia visų Parlamento narių daugumą.

Jei pranešėjas pažeidžia prie Darbo tvarkos taisyklių pridedamo Europos Parlamento narių elgesio kodekso finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais (14) nuostatas, jį paskyręs komitetas Parlamento pirmininko iniciatyva ir Pirmininkų sueigos siūlymu gali nutraukti šio pranešėjo įgaliojimus. Pirmoje pastraipoje numatyti daugumos reikalavimai mutatis mutandis taikomi kiekvienu šios procedūros etapu.

3 SKYRIUS

Valdymo organai ir jų funkcijos

22 straipsnis

Parlamento pirmininko funkcijos

1. Parlamento pirmininkas vadovauja Parlamento ir jo valdymo organų veiklai, kaip nustatyta šiose Darbo tvarkos taisyklėse. Jis naudojasi visais įgaliojimais, kurie jam reikalingi vadovauti Parlamento darbui ir užtikrinti jo sklandžią eigą.

2. Į Parlamento pirmininko pareigas įeina plenarinio posėdžio pradėjimas, sustabdymas ir užbaigimas; sprendimas dėl pakeitimų ir kitų balsuoti pateiktų tekstų priimtinumo, taip pat dėl parlamentinių klausimų priimtinumo; šių taisyklių laikymosi priežiūra, tvarkos palaikymas, žodžio suteikimas, diskusijų užbaigimas, klausimų teikimas balsavimui ir balsavimų rezultatų paskelbimas; taip pat komitetais susijusių pranešimų perdavimas pastariesiems.

3. Diskusijų metu Parlamento pirmininkas gali kalbėti tik apibendrindamas svarstomą klausimą ar drausmindamas kalbėtojus. Norėdamas dalyvauti diskusijose, jis palieka Parlamento pirmininko kėdę ir į ją negrįžta iki tų diskusijų pabaigos.

4. Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui tarptautinių santykių srityje, per iškilmingas progas ir administraciniuose, teisiniuose bei finansiniuose reikaluose ir gali deleguoti šiuos įgaliojimus.

5. Parlamento pirmininkas atsakingas už Europos Parlamento pastatų saugumą ir neliečiamumą.

23 straipsnis

Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos

1. Jei Parlamento pirmininkas nedalyvauja posėdyje, negali atlikti savo funkcijų arba pagal 22 straipsnio 3 dalį nori dalyvauti diskusijose, pagal eiliškumą jį pakeičia vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų.

2. Parlamento pirmininko pavaduotojai taip pat vykdo 25 straipsnyje, 27 straipsnio 3 ir 5 dalyse ir 77 straipsnio 3 dalyje jiems numatytas funkcijas.

3. Parlamento pirmininkas gali pavesti Parlamento pirmininko pavaduotojams tokias pareigas kaip atstovavimą Parlamentui tam tikromis iškilmingomis progomis ar atliekant kitus nustatytus veiksmus. Visų pirma Parlamento pirmininkas gali paskirti Parlamento pirmininko pavaduotoją atsakingu už 137 straipsnyje ir 138 straipsnio 2 dalyje nustatytas Parlamento pirmininko funkcijas.

24 straipsnis

Biuro sudėtis

1. Biuras sudaromas iš Parlamento pirmininko ir keturiolikos Parlamento pirmininko pavaduotojų.

2. Kvestoriai yra Biuro nariai, turintys patariamąjį balsą.

3. Jei balsuojant Biure surenkamas vienodas balsų skaičius, Parlamento pirmininkas turi lemiamą balsą.

25 straipsnis

Biuro funkcijos

1. Biuras vykdo jam šiose Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.

2. Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei valdymo organų.

3. Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais.

4. Biuras priima sprendimus dėl plenarinių posėdžių rengimo tvarkos.

5. Biuras tvirtina 36 straipsnyje išdėstytas nuostatas dėl nepriklausomų Parlamento narių.

6. Biuras rengia Parlamento Generalinio sekretoriato personalo planą ir nustato taisykles, reglamentuojančias pareigūnų ir kitų tarnautojų administracinę ir finansinę situaciją.

7. Biuras rengia preliminarų Parlamento biudžeto sąmatos projektą.

8. Biuras tvirtina kvestorių veiklos gaires ir gali prašyti jų atlikti tam tikras užduotis.

9. Biuras suteikia leidimus rengti komitetų posėdžius kitose nei įprasta darbo vietose arba vykti į komandiruotes į kitas nei įprasta darbo vietas, taip pat klausymus ir pranešėjų keliones atliekant tyrimą ir renkant informaciją. Kai suteikiamas leidimas rengti tokius posėdžius arba vykti į tokias komandiruotes, jų lingvistinis režimas nustatomas remiantis Biuro patvirtintu Daugiakalbystės kodeksu. Tokia pati taisyklė taikoma ir delegacijoms.

10. Biuras skiria generalinį sekretorių pagal 234 straipsnį.

11. Biuras nustato reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas ir fondus, ir šių partijų ir fondų finansavimo taisyklių įgyvendinimo taisykles.

12. Biuras nustato Parlamento ir jo valdymo organų, vadovybės narių ir kitų Parlamento narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

13. Parlamento pirmininkas ir (arba) Biuras gali vienam ar keliems Biuro nariams pavesti bendro pobūdžio ar specialias užduotis, priklausančias Parlamento pirmininko ir (arba) Biuro kompetencijai. Kartu nurodoma, kokiomis priemonėmis ir būdais turi būti vykdomos šios užduotys.

14. Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti.

15. Biuras paskiria Parlamento pirmininko pavaduotoją, atsakingą už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene rengimą.

16. Biuras atsako už Parlamento narių statuto taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl išmokų dydžio.

26 straipsnis

Pirmininkų sueigos sudėtis

1. Pirmininkų sueiga sudaroma iš Parlamento pirmininko ir frakcijų pirmininkų. Frakcijos pirmininkas gali įgalioti jam atstovauti kitą frakcijos narį.

2. Parlamento pirmininkas, suteikęs galimybę nepriklausomiems Parlamento nariams išreikšti savo nuomonę, kviečia vieną iš jų dalyvauti Pirmininkų sueigos posėdžiuose be teisės balsuoti.

3. Nagrinėdama jai perduotus klausimus, Pirmininkų sueiga stengiasi pasiekti bendrą sutarimą. Jei neįmanoma pasiekti sutarimo, dėl klausimo yra balsuojama, balsus skaičiuojant pagal narių skaičių kiekvienoje frakcijoje.

27 straipsnis

Pirmininkų sueigos funkcijos

1. Pirmininkų sueiga vykdo jai Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.

2. Pirmininkų sueiga priima sprendimus dėl Parlamento darbo organizavimo ir dėl reikalų, susijusių su teisėkūros programos rengimu.

3. Pirmininkų sueiga yra atsakinga už ryšius su kitomis Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis bei su nacionaliniais valstybių narių parlamentais. Sprendimai dėl Parlamento delegacijos, kuri turės dalyvauti konsultacijose Taryboje ir kitose Europos Sąjungos institucijose esminiais su Europos Sąjungos vystymusi susijusiais klausimais, sudėties ir įgaliojimų (šerpų procesas) priimami remiantis atitinkamomis Parlamento priimtomis pozicijomis ir atsižvelgiant į Parlamente atstovaujamų politinių pažiūrų įvairovę. Parlamento pirmininko pavaduotojai, paskirti atsakingais už Parlamento ryšių su nacionaliniais parlamentais plėtojimą, reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą toje srityje.

4. Pirmininkų sueigos kompetencijai priklauso klausimai, susiję su trečiosiomis valstybėmis ir Europos Sąjungai nepriklausančiomis institucijomis bei organizacijomis.

5. Pirmininkų sueiga atsakinga už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene organizavimą. Tos konsultacijos gali apimti viešų diskusijų, bendrojo Europos intereso klausimais, kuriose gali dalyvauti besidomintys piliečiai, organizavimą. Už šių konsultacijų įgyvendinimą atsakingas Parlamento pirmininko pavaduotojas reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą toje srityje.

6. Pirmininkų sueiga parengia Parlamento mėnesinių sesijų darbotvarkės projektą.

7. Pirmininkų sueiga teikia pasiūlymus Parlamentui dėl komitetų bei tyrimo komitetų, jungtinių parlamentinių komitetų ir nuolatinių delegacijų sudėties bei kompetencijos. Pirmininkų sueiga teikia leidimus sudaryti ad hoc delegacijas.

8. Remiantis 37 straipsniu, Pirmininkų sueiga nusprendžia, kaip paskirstomos vietos Parlamento posėdžių salėje.

9. Pirmininkų sueiga suteikia leidimą parengti pranešimus savo iniciatyva.

10. Pirmininkų sueiga pateikia Biurui pasiūlymus dėl frakcijų administracinių ir biudžeto reikalų.

28 straipsnis

Kvestorių funkcijos

Vadovaudamiesi Biuro patvirtintomis veiklos gairėmis, kvestoriai atsako už tiesiogiai su Parlamento nariais susijusius administracinius ir finansinius klausimus, taip pat vykdo kitas jiems pavestas užduotis.

29 straipsnis

Komitetų pirmininkų sueiga

1. Komitetų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių ir specialiųjų komitetų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.

2. Jei nėra pirmininko, Komitetų pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.

3. Komitetų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl komitetų darbų ir dėl mėnesinių sesijų darbotvarkės rengimo.

4. Pirmininkų sueiga ir Biuras gali pavesti Komitetų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.

30 straipsnis

Delegacijų pirmininkų sueiga

1. Delegacijų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių tarpparlamentinių delegacijų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.

2. Jei nėra pirmininko, Delegacijų pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.

3. Delegacijų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl delegacijų darbo.

4. Biuras ir Pirmininkų sueiga gali pavesti Delegacijų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.

31 straipsnis

Pareigų vykdymo tęstinumas rinkimų laikotarpiu

Išrinkus naują Parlamentą, visi baigiantys kadenciją valdymo organai ir vadovybės nariai toliau eina savo pareigas iki naujo Parlamento pirmojo plenarinio posėdžio.

32 straipsnis

Biuro ir Pirmininkų sueigos atskaitomybė

1. Biuro ir Pirmininkų sueigos protokolai verčiami į oficialiąsias kalbas ir išdalijami visiems Parlamento nariams. Su jais gali susipažinti visuomenė, išskyrus išimtinius atvejus, kai dėl kai kurių protokolo punktų Biuras ar Pirmininkų sueiga nusprendžia priešingai, siekiant užtikrinti konfidencialumą ir laikantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4 dalių.

2. Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus, susijusius su atitinkamų Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių pareigų vykdymu. Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui, apie juos pranešama Parlamento nariams ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento interneto svetainėje per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo.

4 SKYRIUS

Frakcijos

33 straipsnis

Frakcijų kūrimas ir panaikinimas

1. Parlamento nariai gali jungtis į frakcijas pagal savo politines pažiūras. Paprastai Parlamentas neturi vertinti frakcijos narių politinių pažiūrų. Jungdamiesi į frakcijas pagal šį straipsnį, Parlamento nariai pripažįsta turį atitinkamas politines pažiūras. Tik jei atitinkami Parlamento nariai jas neigia, Parlamentas turi įvertinti, ar frakcija buvo sukurta nepažeidžiant Darbo tvarkos taisyklių.

2. Frakcija sudaroma iš Parlamento narių, išrinktų ne mažiau kaip viename ketvirtadalyje valstybių narių. Frakcijai įkurti reikia ne mažiau kaip 25 Parlamento narių.

3. Jei frakcijos narių skaičius sumažėja ir nesiekia vienos iš reikalaujamų ribų, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali leisti frakcijai tęsti savo veiklą iki kitos kadencijos Parlamento pirmojo plenarinio posėdžio, jei patenkinamos šios sąlygos: — frakciją ir toliau sudaro nariai, išrinkti ne mažiau kaip viename penktadalyje valstybių narių, — frakcija veikia ilgiau nei metus. Parlamento pirmininkas netaiko šios leidžiančios nukrypti nuostatos, jei pakanka įrodymų, kad ja piktnaudžiaujama.

4. Parlamento narys negali priklausyti daugiau negu vienai frakcijai.

5. Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Tame pareiškime: — nurodomas frakcijos pavadinimas, — pateikiama politinė deklaracija, kurioje nustatytas frakcijos tikslas, ir Frakcijos politinėje deklaracijoje išdėstomos frakcijos atstovaujamos vertybės ir pagrindiniai politiniai tikslai, kurių jos nariai ketina siekti kartu, vykdydami savo įgaliojimus. Deklaracijoje išsamiai, konkrečiai ir teisingai apibūdinama bendra frakcijos politinė orientacija. — nurodomi frakcijos narių ir biuro narių vardai ir pavardės. Visi tos frakcijos nariai pareiškimo priede raštu deklaruoja, kad jie laikosi tų pačių politinių pažiūrų.

6. Pareiškimas pridedamas prie mėnesinės sesijos, per kurią buvo paskelbta apie frakcijos sudarymą, protokolo.

7. Parlamento pirmininkas per plenarinį Parlamento posėdį paskelbia apie frakcijų sukūrimą. Toks paskelbimas turi taikymo atgaline data teisinį poveikį nuo to momento, kai frakcija, laikydamasi šio straipsnio nuostatų, praneša Parlamento pirmininkui apie jos sukūrimą. Parlamento pirmininkas per plenarinį Parlamento posėdį taip pat paskelbia apie frakcijų panaikinimą. Toks paskelbimas turi teisinį poveikį nuo kitos dienos po to, kai frakcija nebetenkina sąlygų veikti.

34 straipsnis

Frakcijų veikla ir teisinė padėtis

1. Frakcijų vykdomos funkcijos, įskaitant ir Darbo tvarkos taisyklių joms pavestas užduotis, yra Sąjungos veiklos dalis. Frakcijoms skiriamas sekretoriatas Parlamento Generalinio sekretoriato personalo plano pagrindu, administracinė bazė ir tuo tikslu Parlamento biudžete numatyti asignavimai.

2. Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje Pirmininkų sueiga stengiasi nustatyti procedūras, kad būtų atspindėta Parlamento politinė įvairovė komitetuose, delegacijose, taip pat ir sprendimų priėmimo organuose.

3. Biuras, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymus, nustato 1 dalyje nurodytos bazės bei asignavimų suteikimo, įgyvendinimo ir priežiūros, taip pat susijusių biudžeto įgyvendinimo įgaliojimų perdavimo taisykles ir tų taisyklių nesilaikymo pasekmes.

4. Tos taisyklės nustato administracines ir finansines pasekmes frakcijos panaikinimo atveju.

35 straipsnis

Jungtinės grupės

1. Pavieniai Parlamento nariai gali steigti jungtines arba kitas neoficialias narių grupes, kurių tikslas yra įvairioms frakcijoms neoficialiai keistis nuomonėmis specifiniais klausimais įtraukiant įvairių Parlamento komitetų narius, taip pat Parlamento narių ir pilietinės visuomenės ryšiams skatinti.

2. Jungtinių ir kitų neoficialių grupių veikla turi būti visiškai skaidri ir tos grupės negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo organų veikla. Jos negali trečiosiose šalyse organizuoti renginių, kurie sutaptų su oficialių Parlamento organų, įskaitant oficialias rinkimų stebėjimo delegacijas, komandiruotėmis.

3. Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos Parlamento priimtose tokių grupių steigimą reglamentuojančiose vidaus taisyklėse, frakcija gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdama joms logistinę paramą.

4. Jungtinės grupės privalo kasmet deklaruoti bet kokią gaunamą paramą pinigais ar natūra (pvz., paramą sekretoriato darbui), kuri, jei būtų suteikta Parlamento nariams asmeniškai, turėtų būti deklaruojama pagal I priedą. Kitos neoficialios grupės taip pat privalo iki kito mėnesio pabaigos deklaruoti bet kokią pinigais ar natūra gaunamą paramą, kurios Parlamento nariai individualiai nedeklaravo vykdydami I priede nustatytas jų pareigas.

5. Tik skaidrumo registre registruoti interesų grupių atstovai gali dalyvauti Parlamento patalpose organizuojamoje jungtinės grupės ar kitos neoficialios grupės veikloje, pvz., dalyvauti jungtinės grupės ar kitos neoficialios grupės posėdžiuose ar renginiuose, teikti toms grupėms paramą arba kartu su jomis organizuoti renginius.

6. Kvestoriai tvarko 4 dalyje nurodytų deklaracijų registrą. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis ir jų skelbimu Parlamento interneto svetainėje susijusias išsamias taisykles.

7. Kvestoriai užtikrina, kad šis straipsnis būtų veiksmingai įgyvendinamas.

36 straipsnis

Nepriklausomi Parlamento nariai

1. Jokiai frakcijai nepriklausantys Parlamento nariai turi savo sekretoriatą. Išsamią tvarką dėl tokių sekretoriatų suteikimo nustato Biuras, remdamasis generalinio sekretoriaus pasiūlymu.

2. Biuras taip pat apibrėžia nepriklausomų Parlamento narių statusą ir parlamentines teises.

3. Biuras taip pat nustato į Parlamento biudžetą įtrauktų asignavimų, skirtų padengti nepriklausomų Parlamento narių sekretoriato ir administracinės bazės išlaidas, suteikimo, įgyvendinimo ir audito taisykles.

37 straipsnis

Vietų pasiskirstymas plenarinių posėdžių salėje

Pirmininkų sueiga nustato frakcijų, nepriklausomų Parlamento narių ir Sąjungos institucijų atstovų vietas plenarinių posėdžių salėje.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

TEISĖKŪROS, BIUDŽETO, BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO IR KITOS PROCEDŪROS

1 SKYRIUS

Teisėkūros procedūros: bendrosios nuostatos

38 straipsnis

Metinių programų sudarymas

1. Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Sąjungos veiklą teisėkūros srityje. Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą, kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą, laikydamiesi abiejų institucijų sutarto darbo grafiko bei tvarkos (15).

2. Priėmus Komisijos darbo programą Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros ( 16 ) 7 dalį, keičiasi nuomonėmis ir sutaria dėl bendro pareiškimo dėl tarpinstitucinio metinių programų sudarymo proceso nurodant bendruosius tikslus ir prioritetus. Prieš prasidedant deryboms su Taryba ir Komisija dėl bendro pareiškimo Parlamento pirmininkas surengia keitimąsi nuomonėmis su Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga, siekdamas aptarti bendruosius Parlamento tikslus ir prioritetus. Prieš pasirašydamas bendrą pareiškimą Parlamento pirmininkas turi gauti Pirmininkų sueigos pritarimą.

3. Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento priimtas rezoliucijas dėl teisėkūros planavimo ir prioritetų kitoms Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams.

4. Jei Komisija ketina atšaukti savo pasiūlymą, atitinkamas Komisijos narys kviečiamas į atsakingo komiteto posėdį aptarti tą ketinimą. Tarybai pirmininkaujančios šalies atstovai taip pat gali būti kviečiami į tą posėdį. Jei atsakingas komitetas nesutinka su ketinimu atšaukti pasiūlymą, jis gali prašyti Komisijos padaryti pareiškimą Parlamentui. Taikomas 132 straipsnis.

39 straipsnis

Pagrindinių teisių laikymasis

1. Vykdydamas visą savo veiklą, Parlamentas visapusiškai laikosi Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje pripažįstamų teisių, laisvių ir principų ir šios Sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių.

2. Kai už atitinkamą sritį atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius mano, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, visas ar dalinai, neatitinka Europos Sąjungoje užtikrinamų pagrindinių teisių, toks klausimas jų prašymu perduodamas komitetui, atsakingam už pagrindinių teisių apsaugą.

3. Tas prašymas pateikiamas per keturias darbo savaites nuo tada, kai per Parlamento plenarinį posėdį paskelbiama, kad klausimas perduodamas už atitinkamą sritį atsakingam komitetui.

4. Už pagrindinių teisių apsaugą atsakingo komiteto nuomonė pridedama prie už atitinkamą sritį atsakingo komiteto pranešimo.

40 straipsnis

Teisinio pagrindo patikrinimas

1. Kai už atitinkamą sritį atsakingam komitetui pateikiamas pasiūlymas dėl teisiškai privalomo akto, tas komitetas pirmiausia patikrina jo teisinį pagrindą.

2. Jei šis komitetas abejoja dėl teisinio pagrindo pagrįstumo ar tinkamumo, kas taip pat yra susiję su Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje numatyto kriterijaus patikrinimu, jis prašo už teisės reikalus atsakingo komiteto nuomonės.

3. Be to, už teisės reikalus atsakingas komitetas gali savo iniciatyva bet kuriuo teisėkūros procedūros etapu imtis patikrinti teisinį pagrindą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą sritį atsakingą komitetą.

4. Jei, kai tinkama, pasikeitus nuomonėmis su Taryba ir Komisija pagal tarpinstituciniu lygmeniu sutartą tvarką ( 17 ) , už teisės reikalus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti teisinio pagrindo pagrįstumą ar tinkamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui. Nedarant poveikio 61 straipsnio taikymui, dėl šių išvadų Parlamentas balsuoja prieš balsuojant dėl pasiūlymo turinio.

5. Jeigu už atitinkamą sritį atsakingas komitetas ar už teisės reikalus atsakingas komitetas neginčijo teisinio pagrindo pagrįstumo ar tinkamumo, Parlamentui pateikti pakeitimai, kuriais siekiama pakeisti teisinį pagrindą, yra nepriimtini.

41 straipsnis

Teisėkūros įgaliojimų delegavimas ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimas

1. Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas.

2. Tikrindamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 291 straipsnyje, Parlamentas visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, naudodamasi įgyvendinimo įgaliojimais, negali nei iš dalies keisti, nei papildyti teisėkūros procedūra priimto akto, net jei tai susiję su neesminiais šio akto elementais.

3. Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę.

4. Be to, už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu ir įgyvendinimo įgaliojimų suteikimu. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą sritį atsakingą komitetą.

42 straipsnis

Finansinio suderinamumo patikrinimas

1. Jei pasiūlymas dėl teisiškai privalomo akto sukelia finansinių padarinių, Parlamentas patikrina, ar numatyta pakankamai lėšų.

2. Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas patikrina, ar bet koks pasiūlymas dėl teisiškai privalomo akto finansiniu požiūriu yra suderinamas su reglamentu dėl daugiametės finansinės programos.

3. Kai už atitinkamą sritį atsakingas komitetas keičia nagrinėjamam teisės aktui numatytas lėšas, jis prašo už biudžeto klausimus atsakingo komiteto nuomonės.

4. Be to, už biudžeto klausimus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl teisiškai privalomų aktų finansinį suderinamumą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą sritį atsakingą komitetą.

5. Jei už biudžeto klausimus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti pasiūlymo finansinį suderinamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui prieš šiam balsuojant dėl atitinkamo pasiūlymo.

43 straipsnis

Subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi vertinimas

1. Parlamentas, svarstydamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, atkreipia ypatingą dėmesį į tai, ar pasiūlyme laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų.

2. Rekomendaciją komitetui, atsakingam už atitinkamą sritį, susijusią su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, gali nuspręsti teikti tik komitetas, atsakingas už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą.

3. Išskyrus skubius atvejus, nurodytus Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje, už atitinkamą sritį atsakingas komitetas nerengia galutinio balsavimo prieš baigiantis Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui.

4. Jeigu nacionalinis parlamentas atsiunčia Parlamento pirmininkui pagrįstą nuomonę pagal Protokolo Nr. 1 3 straipsnį, tas dokumentas perduodamas už atitinkamą sritį atsakingam komitetui ir perduodamas susipažinti už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingam komitetui.

5. Jei pagrįstų nuomonių dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitikimo subsidiarumo principui skaičius pasiekia mažiausiai vieną trečdalį nacionaliniams parlamentams skirtų balsų pagal Protokolo Nr. 2 7 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą arba, jeigu pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateiktas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį, tokių nuomonių skaičius pasiekia ketvirtadalį nacionaliniams parlamentams skirtų balsų, Parlamentas nepriima sprendimo, kol pasiūlymo autorius nepraneša, ką ketina daryti.

6. Kai įprastos teisėkūros procedūros metu pagrįstų nuomonių, kuriose teigiama, kad pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto neatitinka subsidiarumo principo, skaičius pasiekia bent paprastą nacionaliniams parlamentams skirtų balsų daugumą pagal Protokolo Nr. 2 7 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, už atitinkamą sritį atsakingas komitetas, apsvarstęs nacionalinių parlamentų ir Komisijos pateiktas pagrįstas nuomones ir išklausęs už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto nuomonę, gali rekomenduoti Parlamentui atmesti pasiūlymą remdamasis tuo, kad pažeidžiamas subsidiarumo principas, arba pateikti Parlamentui rekomendaciją, kurioje siūloma įtraukti pakeitimus dėl subsidiarumo principo laikymosi. Prie bet kokios šio pobūdžio rekomendacijos pridedama už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto parengta nuomonė. Rekomendacija pateikiama Parlamentui, kuris dėl jos diskutuoja ir balsuoja. Jei rekomendacija atmesti pasiūlymą patvirtinama balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. Jei Parlamentas neatmeta pasiūlymo, procedūra tęsiama atsižvelgiant į visas Parlamento patvirtintas rekomendacijas.

44 straipsnis

Parlamento galimybė susipažinti su dokumentais ir informacijos jam teikimas

1. Visos teisėkūros procedūros metu Parlamentas ir jo komitetai prašo suteikti galimybę susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su Komisijos pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir Taryba bei jos darbo grupės.

2. Nagrinėdamas pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, atsakingas komitetas prašo Komisijos ir Tarybos reguliariai informuoti jį apie šio pasiūlymo nagrinėjimo eigą Taryboje ir jos darbo grupėse, o ypač apie galimus kompromisus, kurie iš esmės pakeistų pirminį pasiūlymą, arba apie autoriaus ketinimą atšaukti savo pasiūlymą.

45 straipsnis

Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose

Kai Taryba pakviečia Parlamentą dalyvauti Tarybos posėdyje, Parlamento pirmininkas paprašo už atitinkamą sritį atsakingo komiteto pirmininką, pranešėją ar kitą to komiteto paskirtą Parlamento narį atstovauti Parlamentui.

46 straipsnis

Parlamento teisė teikti pasiūlymus

Kai Sutartimis Parlamentui suteikta iniciatyvos teisė, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą savo iniciatyva, laikydamasis 54 straipsnio.

Pranešime turi būti:

a) pasiūlymas dėl rezoliucijos;

b) pasiūlymo projektas;

c) aiškinamoji dalis, kurioje, jei reikia, pateikiama finansinė ataskaita.

Kai prieš priimdamas teisės aktą Parlamentas privalo gauti Tarybos patvirtinimą arba pritarimą ir Komisijos nuomonę arba pritarimą, Parlamentas, pranešėjui pasiūlius, gali po balsavimo dėl siūlomo akto nuspręsti atidėti balsavimą dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, kol Taryba arba Komisija pateiks savo poziciją.

47 straipsnis

Prašymai Komisijai pateikti pasiūlymus

1. Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu Parlamentas, pagal Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį priimdamas rezoliuciją, parengtą atsakingo komiteto pranešimo savo iniciatyva pagrindu, gali prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio akto pakeitimo. Parlamentas rezoliuciją priima visų Parlamento narių balsų dauguma per galutinį balsavimą. Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą.

2. Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį. Tokį pasiūlymą gali kartu pateikti ne daugiau kaip dešimt Parlamento narių. Pasiūlyme nurodomas jo teisinis pagrindas ir prie jo gali būti pridedama ne ilgesnė kaip 150 žodžių aiškinamoji dalis. Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris patikrina, ar laikomasi teisinių reikalavimų. Jis gali perduoti pasiūlymą už teisinio pagrindo patikrinimą atsakingam komitetui, prašydamas šio komiteto nuomonės dėl teisinio pagrindo tinkamumo. Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad pasiūlymas priimtinas, jis apie tai paskelbia per plenarinį posėdį ir perduoda pasiūlymą už atitinkamą sritį atsakingam komitetui. Prieš perduodant pasiūlymą už atitinkamą sritį atsakingam komitetui, jis išverčiamas į tas oficialiąsias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas galimam trumpam svarstymui. Sprendimą dėl tolesnių veiksmų už atitinkamą sritį atsakingas komitetas priima per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo, suteikęs pasiūlymo autoriams progą kreiptis į komitetą. Pasiūlymo autoriai nurodomi pranešimo antraštėje. Pasiūlymo autoriai nurodomi pranešimo antraštėje.

3. Parlamento rezoliucijoje nurodomas atitinkamas teisinis pagrindas ir kartu pateikiamos rekomendacijos dėl prašomo pasiūlymo turinio.

4. Jeigu pasiūlymas sukelia finansinių padarinių, Parlamentas nurodo, kaip gali būti užtikrinamas pakankamas finansinių lėšų kiekis.

5. Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas stebi kiekvieno pagal konkretų Parlamento prašymą pateikto pasiūlymo dėl Sąjungos teisės akto rengimo progresą.

6. Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai stebi, kaip Komisija laikosi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 10 dalies, pagal kurią Komisija į tokius prašymus turi atsakyti per tris mėnesius, priimdama specialų komunikatą, kuriame būtų nurodyti tolesni veiksmai, kurių ketinama imtis. Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai informuoja Pirmininkų sueigą apie tokio stebėjimo rezultatus.

48 straipsnis

Teisiškai privalomų aktų nagrinėjimas

1. Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti pasiūlymus dėl teisiškai privalomų aktų, gautų iš kitų institucijų arba iš valstybių narių, už atitinkamo klausimo nagrinėjimą atsakingam komitetui.

2. Jei yra abejonių, Parlamento pirmininkas, prieš paskelbdamas Parlamente apie dokumento perdavimą atsakingam komitetui, gali klausimą dėl kompetencijos pateikti Pirmininkų sueigai. Pirmininkų sueiga priima sprendimą remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos arba Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko rekomendacija, kaip nurodyta 211 straipsnio 2 dalyje.

3. Atsakingas komitetas gali bet kuriuo metu nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą. Komitetas apsvarsto tokią galimybę visų pirma tais atvejais, kai pasiūlymas yra įrašytas į Komisijos darbo programą.

4. Esant prieštaravimui tarp antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančių nuostatų ir kitų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų, taikomos antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančios nuostatos.

49 straipsnis

Teisėkūros procedūrų paspartinimas

Atsakingame komitete arba tarp atsakingų komitetų, derinant veiksmus su Taryba ir Komisija, gali būti susitarta paspartinti teisėkūros procedūras, susijusias su konkrečiais pasiūlymais, visų pirma tais, kurie pagal 38 straipsnio 2 dalį pateikiamame bendrame pareiškime dėl tarpinstitucinio metinių programų sudarymo proceso pasirinkti kaip prioritetiniai.

50 straipsnis

Teisėkūros procedūros dėl kitų institucijų nei Komisijos arba valstybių narių pateiktų iniciatyvų

1. Atsakingas komitetas, nagrinėdamas kitų institucijų nei Komisijos arba valstybių narių pateiktas iniciatyvas, gali pakviesti tų institucijų arba valstybių narių atstovus pristatyti iniciatyvą komitetui. Kartu su iniciatyvą pateikusių valstybių narių atstovais gali dalyvauti Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovai.

2. Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji rengia nuomonę dėl iniciatyvos arba ar ji ketina netrukus pateikti alternatyvų pasiūlymą. Jeigu gautas atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta ta nuomonė arba alternatyvus pasiūlymas.

3. Kai Komisija ir (arba) kita institucija ir (arba) valstybė narė vienu metu ar per trumpą laiką pateikia Parlamentui du ar daugiau pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl to paties dalyko, Parlamentas dėl jų parengia vieną pranešimą. Atsakingas komitetas jame nurodo, kuriam tekstui siūlo pakeitimus, o kitus tekstus mini teisėkūros rezoliucijoje.

2 SKYRIUS

Procedūra komitete

51 straipsnis

Teisėkūros pranešimai

1. Komiteto, kuriam perduotas nagrinėti pasiūlymas dėl teisiškai privalomo akto, pirmininkas pasiūlo šiam komitetui, kokią procedūrą taikyti.

2. Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei netaikoma supaprastinta procedūra pagal 52 straipsnį, komitetas skiria už pasiūlymą dėl teisiškai privalomo akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas pagal 48 straipsnio 3 dalį.

3. Komiteto pranešime turi būti: a) galimi pasiūlymo pakeitimai, po kurių, jei reikalinga, pateikiami trumpi pagrindimai, už kuriuos atsako autorius ir dėl kurių nėra balsuojama; b) teisėkūros rezoliucijos projektas pagal 59 straipsnio 5 dalies nuostatas; c) jei tinkama, aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, prireikus pateikiama finansinė ataskaita dėl pranešimo finansinio poveikio, jei tokio esama, ir jo suderinamumas su daugiamete finansine programa; d) nuoroda į Parlamento atliktą poveikio vertinimą, jei tokio esama.

52 straipsnis

Supaprastinta procedūra

1. Pasibaigus pirmoms diskusijoms dėl pasiūlymo dėl teisiškai privalomo akto, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad šiam pasiūlymui būtų pritarta be pakeitimų. Laikoma, kad pasiūlytai procedūrai pritarta, nebent tam prieštarautų ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija ar frakcijos. Komiteto pirmininkas arba pranešėjas (jei paskirtas) pateikia Parlamentui pranešimą, kuriame pritariama pasiūlymui. Taikoma 159 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 159 straipsnio 2 bei 4 dalys.

2. Kaip alternatyvą, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad jis pats arba pranešėjas parengtų komiteto diskusijas atspindinčius pakeitimus. Laikoma, kad pasiūlytai procedūrai pritarta, nebent tam prieštarautų ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os), ir pakeitimai išsiunčiami komiteto nariams. Pranešimas laikomas priimtu komitete, nebent per terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 10 darbo dienų nuo išsiuntimo dienos, ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija ar frakcijos pareikštų prieštaravimų pakeitimams. Šiuo atveju, teisėkūros rezoliucijos projektas ir pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti be diskusijų, remiantis 159 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 159 straipsnio 2 bei 4 dalimis. Jei ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os) prieštarauja pakeitimams, dėl jų balsuojama kito komiteto posėdžio metu.

3. Šis straipsnis (išskyrus nuostatas dėl pateikimo Parlamentui) mutatis mutandis taikomas 56 straipsnyje reglamentuojamoms komiteto nuomonėms.

53 straipsnis

Ne teisėkūros pranešimai

1. Rengiant ne teisėkūros pranešimą, komitetas paskiria pranešėją iš tikrųjų ar nuolatinių pavaduojančių narių.

2. Komiteto pranešime turi būti: a) pasiūlymas dėl rezoliucijos; b) aiškinamoji dalis, kurioje, prireikus, pateikiama finansinė ataskaita dėl pranešimo finansinio poveikio, jei tokio esama, ir jo suderinamumas su daugiamete finansine programa; c) visų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstai, kurie turi būti įtraukti pagal 143 straipsnio 7 dalį.

54 straipsnis

Pranešimai savo iniciatyva

1. Jei komitetas ketina parengti ne teisėkūros pranešimą arba pranešimą pagal 46 arba 47 straipsnius jo kompetencijai priklausančiu klausimu, kuris jam nebuvo perduotas nagrinėti, jis turi gauti išankstinį Pirmininkų sueigos leidimą. Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl pagal 1 dalį pateiktų prašymų leisti rengti pranešimus, remdamasi savo pačios nustatytomis įgyvendinimo nuostatomis.

2. Jeigu Pirmininkų sueiga atsisako suteikti tokį leidimą, ji nurodo savo atsisakymo priežastis. Jeigu pranešimo temai taikoma 46 straipsnyje nurodyta Parlamento iniciatyvos teisė, Pirmininkų sueiga gali atsisakyti suteikti tokį leidimą tik tuo atveju, kai nesilaikoma Sutartyse nustatytų sąlygų.

3. 46 ir 47 straipsniuose nurodytais atvejais Pirmininkų sueiga priima sprendimą per du mėnesius.

4. Parlamentui pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi laikantis 160 straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai ir prašymai dėl balsavimo dalimis arba atskiro balsavimo plenariniame posėdyje svarstomi tik tuo atveju, jeigu juos pateikia arba pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją, arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių. Frakcijos gali pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 181 straipsnio 3 dalį. 190 straipsnis taikomas komiteto pasiūlymams dėl rezoliucijų ir jų pakeitimams. 190 straipsnis taip pat taikomas balsavimui vieną kartą dėl alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų.

5. 4 dalis netaikoma, jei pranešimo tema yra tinkama esminėms diskusijoms plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 46 arba 47 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei suteiktas leidimas rengti pranešimą, kuris laikomas strateginiu pranešimu ( 18 )

55 straipsnis

Pranešimų rengimas

1. Pranešėjas yra atsakingas už komiteto pranešimo parengimą ir jo pristatymą to komiteto vardu plenarinio posėdžio metu.

2. Už aiškinamąją dalį yra atsakingas pranešėjas ir dėl jos nebalsuojama. Vis dėlto aiškinamoji dalis turi atitikti priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstą ir komiteto pasiūlytus pakeitimus. Priešingu atveju, komiteto pirmininkas gali panaikinti aiškinamąją dalį.

3. Pranešime pateikiami balsavimo dėl viso pranešimo rezultatai ir, laikantis 218 straipsnio 3 dalies, jame nurodoma, kaip balsavo kiekvienas narys.

4. Balsuojant dėl viso teksto gali būti išreikštos mažumos pozicijos, kurios, jų autorių prašymu, gali būti įrašytos į ne daugiau kaip 200 žodžių rašytinį pareiškimą, kuris pridedamas prie aiškinamosios dalies. Komiteto pirmininkas sprendžia visus ginčus, kylančius dėl šios dalies taikymo.

5. Komitetas savo pirmininko siūlymu gali nustatyti terminą, iki kurio pranešėjas turi jam pateikti pranešimo projektą. Šis terminas gali būti pratęstas arba gali būti paskirtas kitas pranešėjas.

6. Praėjus šiam terminui komitetas gali pavesti savo pirmininkui paprašyti, kad komitetui perduotas klausimas būtų įrašytas į vieno iš ateinančių Parlamento plenarinių posėdžių darbotvarkę. Šiuo atveju diskusijos ir balsavimas gali vykti atitinkamo komiteto žodinio pranešimo pagrindu.

56 straipsnis

Komitetų nuomonės

1. Kai komitetas, kuriam pirmiausia buvo perduotas klausimas, pageidauja sužinoti kito komiteto nuomonę tuo klausimu arba kai kitas komitetas pageidauja išsakyti savo nuomonę komitetui, kuriam buvo perduotas klausimas, jie gali paprašyti Parlamento pirmininko, kad, remiantis 210 straipsnio 2 dalimi, vienas komitetas būtų paskirtas atsakingu komitetu ir kitas komitetas – nuomonę teikiančiu komitetu. Nuomonę teikiantis komitetas gali iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių paskirti nuomonės referentą arba pateikti savo nuomonę komiteto pirmininko laiško forma.

2. Kai nuomonė susijusi su pasiūlymu dėl teisiškai privalomo akto, joje turi būti pateikti komitetui perduoto teksto pakeitimai, kuriuos gali lydėti trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus atsakingas jų autorius ir dėl jų nebalsuojama. Jei būtina, nuomonę teikiantis komitetas gali raštu pateikti trumpą pagrindimą dėl viso nuomonės teksto. Už tą raštišką pagrindimą atsakingas nuomonės referentas. Kai nuomonė nesusijusi su pasiūlymu dėl teisiškai privalomo akto, joje turi būti pateikiamos rekomendacijos atsakingo komiteto pasiūlymui dėl rezoliucijos. Atsakingas komitetas šiuos pakeitimus ar rekomendacijas teikia balsuoti. Nuomonėse aptariami tik nuomonę teikiančio komiteto kompetencijai priklausantys klausimai.

3. Atsakingas komitetas nustato terminą, iki kurio nuomonę teikiantis komitetas turi ją pateikti, kad atsakingas komitetas galėtų į ją atsižvelgti. Atsakingas komitetas nedelsdamas praneša nuomonę teikiančiam komitetui ar nuomones teikiantiems komitetams apie bet kokius darbo grafiko pokyčius. Atsakingas komitetas nepateikia savo išvadų, kol nesibaigė tas terminas.

4. Kaip alternatyvą, nuomonę teikiantis komitetas gali nuspręsti pateikti savo poziciją pakeitimų forma, kuriuos priėmus, jie pateikiami tiesiogiai atsakingam komitetui. Pakeitimus nuomonę teikiančio komiteto vardu pateikia komiteto pirmininkas arba nuomonės referentas.

5. Nuomonę teikiantis komitetas pateikia 4 dalyje nurodytus pakeitimus laikydamasis atsakingo komiteto nustatyto termino pakeitimams pateikti.

6. Visos nuomonę teikiančio komiteto priimtos nuomonės ir pakeitimai pridedami prie atsakingo komiteto pranešimo.

7. Nuomonę teikiantys komitetai, kaip numatyta pagal šį straipsnį, negali pateikti pakeitimų svarstyti Parlamentui.

8. Nuomonę teikiančio komiteto pirmininkas ir nuomonės referentas kviečiami dalyvauti atsakingo komiteto posėdžiuose su patariamojo balso teise, kai nagrinėjamas abiejų komitetų kompetencijai priklausantis klausimas.

57 straipsnis

Susijusių komitetų procedūra

1. Kai, remiantis 211 straipsniu, klausimas dėl kompetencijos perduodamas Pirmininkų sueigai ir Pirmininkų sueiga, remdamasi VI priedu, mano, kad klausimas beveik vienodai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, ar kad skirtingi klausimo aspektai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, taikomas 56 straipsnis ir šios papildomos nuostatos: — darbo grafikas sudaromas bendru atitinkamų komitetų susitarimu, — pranešėjai ir nuomonės referentai vienas kitą informuoja ir stengiasi susitarti dėl tekstų, kuriuos kiekvienas iš jų siūlo savo komitetui, taip pat dėl pozicijos pakeitimų atžvilgiu, — atitinkami komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai laikosi gero ir atviro bendradarbiavimo principo; jie kartu nustato jų išimtinei arba pasidalijamajai kompetencijai priklausančias teksto dalis bei susitaria dėl tikslių bendradarbiavimo metodų; jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos; Pirmininkų sueiga gali nuspręsti dėl atitinkamų kompetencijos sričių arba nuspręsti, kad pagal 58 straipsnį taikoma bendra komitetų procedūra; ji savo sprendimą priima laikydamasi 211 straipsnyje nustatytos tvarkos ir terminų, — atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai; jei atsakingas komitetas neatsižvelgia į susijusio komiteto išimtinę kompetenciją, susijęs komitetas gali teikti pakeitimus tiesiogiai Parlamentui; jei atsakingas komitetas nepriima pakeitimų tais klausimais, kurie priklauso pasidalijamajai atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui, — jeigu dėl pasiūlymo vyksta taikinimo procedūra, Parlamento delegacijoje turi dalyvauti visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai. Pirmininkų sueigos sprendimas taikyti susijusių komitetų procedūrą taikomas visomis tos procedūros stadijomis. Atsakingo komiteto teises įgyvendina vadovaujantis komitetas. Įgyvendindamas tas teises, jis turi atsižvelgti į susijusio komiteto prerogatyvas, būtent į pareigą sąžiningai bendradarbiauti sudarant darbo grafiką ir į susijusio komiteto teisę spręsti dėl pakeitimų, teikiamų Parlamentui, kurie priklauso išimtinei jo kompetencijai.

2. Šiame straipsnyje nustatyta tvarka netaikoma rekomendacijoms, kurios turi būti priimtos atsakingo komiteto pagal 105 straipsnį.

58 straipsnis

Bendra komitetų procedūra

1. Tuo atveju, kai Pirmininkų sueigai pagal 211 straipsnį pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji gali nuspręsti taikyti bendrą komitetų procedūrą ir bendro balsavimo procedūrą, jeigu: — pagal VI priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir — ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus.

2. Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį atitinkami komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant atitinkamų komitetų pirmininkams. Visais procedūros etapais atitinkami komitetai atsakingo komiteto teisėmis gali naudotis tik veikdami kartu. Siekdami pasirengti posėdžiams ir balsavimui, atitinkami komitetai gali steigti darbo grupes.

3. Per įprastos teisėkūros procedūros antrąjį svarstymą Tarybos pozicija nagrinėjama bendrame atitinkamų komitetų posėdyje, kuris, jeigu minėtųjų komitetų pirmininkai nesusitaria, vyksta pirmos Parlamento organų posėdžiams skirtos savaitės po to, kai Taryba pateikia Parlamentui savo poziciją, trečiadienį. Jeigu nesusitariama dėl kito posėdžio, jį sušaukia Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas. Dėl rekomendacijos antrajam svarstymui balsuojama bendrame posėdyje pagal bendrą projektą, kurį parengė atitinkamų komitetų pranešėjai arba, jeigu nėra bendro projekto, pagal pakeitimus, kuriuos pateikė atitinkami komitetai. Per įprastos teisėkūros procedūros trečiąjį svarstymą atitinkamų komitetų pirmininkai ir pranešėjai pagal pareigas yra delegacijos Taikinimo komitete nariai.

3 SKYRIUS

Įprasta teisėkūros procedūra

1 SKIRSNIS - PIRMASIS SVARSTYMAS

59 straipsnis

Balsavimas Parlamente – pirmasis svarstymas

1. Parlamentas gali pritarti teisėkūros procedūra priimamo akto projektui, jį iš dalies pakeisti arba atmesti.

2. Parlamentas visų pirma balsuoja dėl atsakingo komiteto, frakcijos arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiančio Parlamento narių skaičiaus raštu pateiktų pasiūlymų nedelsiant atmesti teisėkūros procedūra priimamo akto projektą. Jei tas pasiūlymas atmesti teisėkūros procedūra priimamo akto projektą patvirtinamas, Parlamento pirmininkas prašo tą projektą pateikusios institucijos jį atšaukti. Jei projektą pateikusi institucija jį atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. Jei teisėkūros procedūra priimamo akto projektą pateikusi institucija jo neatšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas Parlamente baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiančio Parlamento narių skaičiaus pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą nagrinėti atsakingam komitetui. Jei tas pasiūlymas atmesti projektą nepatvirtinamas, Parlamentas tęsia procedūrą, kaip nurodyta 3, 4 ir 5 dalyse.

3. Balsuojant pirmenybė teikiama pagal 74 straipsnio 4 dalį atsakingo komiteto pateiktam preliminariam susitarimui ir dėl jo balsuojama vieną kartą, nebent frakcijai arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiančio Parlamento narių skaičiui paprašius Parlamentas nuspręstų iš karto balsuoti dėl pakeitimų, kaip numatyta 4 dalyje. Tokiu atveju Parlamentas taip pat nusprendžia, ar balsavimas dėl pakeitimų vyks iš karto. Jei ne, Parlamentas nustato naują pakeitimų pateikimo terminą ir balsavimas vyksta per kitą plenarinį posėdį. Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas patvirtinamas, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas Parlamente baigtas. Jei balsuojant vieną kartą preliminarus susitarimas nepatvirtinamas balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas nustato naują terminą teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimams teikti. Tokie pakeitimai pateikiami balsuoti per kitą plenarinį posėdį siekiant užbaigti pirmąjį svarstymą Parlamente.

4. Tuomet pateikiami balsuoti teisėkūros procedūra priimamo akto projekto pakeitimai, įskaitant, jei taikoma, atskiras preliminaraus susitarimo dalis, kai buvo pateikti prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu arba pateikti konkuruojantys pakeitimai; tai netaikoma tais atvejais, kai pagal 2 dalį buvo patvirtintas pasiūlymas atmesti projektą arba pagal 3 dalį buvo patvirtintas preliminarus susitarimas. Prieš Parlamentui balsuojant dėl pakeitimų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti Komisijos pateikti savo poziciją ir Tarybos – išsakyti pastabas. Po balsavimo dėl tų pakeitimų Parlamentas balsuoja dėl viso teisėkūros procedūra priimamo akto projekto su pakeitimais arba be jų. Jei visas teisėkūros procedūra priimamo akto projektas su pakeitimais arba be jų patvirtinamas, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiančio Parlamento narių skaičiaus pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos, kaip numatyta 60 ir 74 straipsniuose. Jei visas teisėkūros procedūra priimamo akto projektas su pakeitimais arba be jų nepatvirtinamas balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad pirmasis svarstymas baigtas, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiančio Parlamento narių skaičiaus pasiūlymą, nuspręstų grąžinti klausimą dar kartą nagrinėti atsakingam komitetui.

5. Po balsavimo pagal 2, 3 ir 4 dalis ir balsavimo dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, susijusių su prašymais dėl procedūros, teisėkūros rezoliucija laikoma priimta. Prireikus teisėkūros rezoliucija pagal 203 straipsnio 2 dalį pritaikoma, kad būtų atsižvelgta į balsavimo pagal 2, 3 ir 4 dalis rezultatus. Parlamento pirmininkas perduoda teisėkūros rezoliucijos tekstą ir Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai, taip pat – tais atvejais, kai teisėkūros procedūra priimamo akto projektą pateikia valstybių narių grupė – valstybių narių grupei, Teisingumo Teismui arba Europos Centriniam Bankui.

60 straipsnis

Grąžinimas atsakingam komitetui

Jei pagal 59 straipsnį klausimas grąžinamas atsakingam komitetui dar kartą nagrinėti arba tarpinstitucinėms deryboms pagal 74 straipsnį vesti, atsakingas komitetas žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per keturis mėnesius. Pirmininkų sueiga gali nuspręsti tą laikotarpį pratęsti.

Grąžinus klausimą komitetui, vadovaujantis komitetas, prieš priimdamas sprendimą dėl procedūros, pagal 57 straipsnį turi suteikti susijusiam komitetui pasirinkimo galimybę dėl pakeitimų, kurie priklauso jo išimtinei kompetencijai, ir visų pirma galimybę pasirinkti, kurie pakeitimai turi būti iš naujo pateikti Parlamentui.

Atsakingam komitetui, kuriam klausimas buvo grąžintas iš naujo nagrinėti, parengus pranešimą, Parlamentas gali laisvai nuspręsti surengti, jei tinkama, baigiamąją diskusiją.

61 straipsnis

Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui

1. Atsakingam komitetui paprašius Pirmininkas prašo Komisijos iš naujo pateikti pasiūlymą Parlamentui, kai: — Parlamentui priėmus savo poziciją Komisija savo pradinį pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės, išskyrus tuos atvejus, kai tai daroma norint atsižvelgti į Parlamento poziciją, — praėjus tam tikram laikui arba pasikeitus aplinkybėms pasiūlyme nagrinėjamos problemos pobūdis iš esmės pasikeičia arba — Parlamentui priėmus savo poziciją įvyko nauji Parlamento rinkimai ir to pageidauja Pirmininkų sueiga.

2. Jei ketinama keisti pasiūlymo teisinį pagrindą taip, kad nebebūtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra, Parlamentas, Taryba ir Komisija, atstovaujami savo atitinkamų pirmininkų arba jų atstovų, suren