ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Remdamasi šiuo dokumentų patikrinimu Danijos jūrų laivybos administracija nustatė, kad: a) bandymų užrašuose nebuvo dujų koncentracijos matuoklių, termometrų, srauto matuoklių ir laiko registravimo įrenginių kalibravimo rezultatų; b) nebuvo pateikta nei bandymo dujų koncentracijos ir temperatūros duomenų, nei dujų sąnaudų; c) nebuvo pateikta užrašų, patvirtinančių, kad bandymai atlikti nurodyta eilės tvarka; d) visiškai nebuvo užregistruota, jog laikytasi reikalaujamo minimalaus 30 metrų per sekundę ištekėjimo greičio; e) nebuvo pateikta bandymo užrašų siekiant nustatyti sąnaudų ir slėgio kritimo sąryšį; f) nebuvo pateikta duomenų, patvirtinančių, kad užsidegimo bandymas buvo atliktas, kai nebuvo slėgio pulsacijos; g) nebuvo pateikta duomenų apie naudotų bandymo dujų didžiausio saugaus bandymo intervalo (Maximum Experimental Safe Gap (MESG)) vertę, dėl ko, Danijos jūrų laivybos administracijos nuomone, nusižengiama ISO15364 informacijos užsakymo reikalavimams ir h) pateiktuose dokumentuose nesilaikoma minėto standarto 5 ir 6 skirsnių reikalavimų. Be to, Danijos institucijoms ištyrus sklendes nustatyta, kad jos neatitinka minėto standarto reikalavimų sklendžių diskų indikatoriams ir nuotako konstrukcijai, taip pat tikrinimo priemonėms nustatant užsiteršimą (valymo poreikį).
6)

2006 m. biudžeto rezultatai galėtų būti geresni nei prognozuojama programoje, o po 2007 m. prastesni nei prognozuojama programoje. 2007 m. su biudžeto projekcijomis susijusi rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Teigiamas aspektas yra tas, kad atsižvelgiant į duomenų, susijusių su grynaisiais pinigais, pokyčius, galutinis 2006 m. deficitas galėtų būti mažesnis nei prognozuoti 5,7 % BVP, dėl to bazinis poveikis 2007 m. būtų geresnis nei prognozuota. Vis dėlto yra rizikos, susijusios su kai kurių į 2007 m. biudžetą įtrauktų priemonių veiksmingumu. Negalima nepaisyti rizikos viešiesiems finansams vidutinės trukmės laikotarpiu, ypač atsirandančios dėl pasikartojančio suplanuotų sveikatos apsaugos išlaidų viršijimo. Be to, nepateikiama išsamios informacijos apie koregavimo strategiją po 2007 m., todėl didėja rizika, susijusi su planuojamu fiskaliniu konsolidavimu.
(9)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, biudžeto strategija atrodo pakankama norint struktūriniu požiūriu pasiekti biudžeto būklę, kuri atitiktų Paktą visą programos laikotarpį. Be to, dėl programoje numatytų biudžetinių priemonių užtikrinama pakankama atsargumo dalis, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams per programos laikotarpį nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Tačiau, atsižvelgiant į geresnių nei numatyta 2005 m. rezultatų tikimybę, tikslas pasiekti ne didesnį kaip 0,1 % BVP biudžeto perteklių 2006 m. gali kelti cikliškumo riziką ekonomikos pakilimo laikotarpiu.
(4)

Remiantis šiuo metu turima informacija, priemonių, kurių ėmėsi Prancūzijos valdžios institucijos, turėtų pakakti, kad 2005 m. deficitas būtų sumažintas iki 3 % BVP. Tačiau Prancūzijos biudžeto būklė išlieka pažeidžiama. Siekiant ištaisyti perviršinį deficitą reikia veiksmingai įgyvendinti visas numatytas priemones ir papildomas priemones, kurių numatyta imtis neigiamų pokyčių atveju. Be to, kadangi prognozuojamą deficito sumažėjimą 2005 m. daugiausiai lems vienkartinis mokėjimas, kuris sieks 0,5 % BVP, 2005 m. numatomas biudžeto koregavimas yra gana nedidelis. Po 2005 m. biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei numatyti programoje. Visų pirma dabartinės politikos sąlygomis iškyla pavojus numatytam 2006 m. deficito tikslui, atsižvelgiant į tai, kad paskelbta sumažinti mokesčius tais metais ir nebus svarbių vienkartinių pajamų. Be to, kadangi ankstesnėse atnaujintose programose nustatyti išlaidų tikslai nebuvo pasiekti, atsižvelgiant į dabartines politikos kryptis atrodo, kad 2006–2008 m. laikotarpiui nustatytus išlaidų bei deficito tikslus pasiekti bus sunku. Buvo įgyvendintos struktūrinės reformos (Loi organique relative aux lois de finances, nepriklausomas įspėjamasis komitetas sveikatos priežiūros sistemos valdymui). Akivaizdu, kad šios reformos yra žingsnis teisinga kryptimi ir turėtų padėti pasiekti biudžeto tikslus.
13)

Svarbu, kad valstybės narės įgyvendintų ES 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinyje rekomenduojamas priemones, visų pirma, kad valstybės narės nustatytų apribojimus didelės rizikos tiekėjams, atsižvelgiant į tai, kad dėl prarasto laiko gali padidėti Sąjungos tinklų pažeidžiamumas, taip pat stiprinti 5G tinklų ypatingos svarbos ir didesnės rizikos dalių fizinę ir nefizinę apsaugą, be kita ko, taikant griežtą prieigos kontrolę. Be to, valstybės narės, bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų įvertinti, ar reikia imtis papildomų veiksmų, kad būtų užtikrintas nuoseklus 5G tinklų saugumo ir atsparumo lygis.
(8)

atrankinė patikra – tai žmonių, kuriems nenustatyta jokių simptomų, tyrimo dėl tam tikrų ligų procesas. Be teigiamo poveikio mirtingumui dėl invazinio vėžio ir sergamumo juo rodikliui, atrankinės patikros procesui taip pat būdingi tam tikri apribojimai, kurie gali turėti neigiamą poveikį dėl ligų tikrinamiems gyventojams. Tai, be kita ko, klaidingai teigiami rezultatai, kurie gali sukelti nerimą ir dėl kurių gali reikėti atlikti papildomus potencialiai rizikingus tyrimus, klaidingai neigiami rezultatai, kurie klaidingai nuramina ir dėl to vėluojama laiku diagnozuoti ligą, perteklinis diagnozavimas (t. y. nustatomas vėžys, kuris neturėtų sukelti simptomų per visą paciento gyvenimą) ir vėlesnis perteklinis gydymas. Prieš pradėdami vykdyti naujas organizuotos vėžio atrankinės patikros programas, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai turėtų žinoti visus galimus atrankinės patikros dėl tam tikros rūšies vėžio naudos ir rizikos aspektus. Be to, informaciją apie tokius naudos ir rizikos aspektus reikia pateikti suprantamai, kad kiekvienas pilietis galėtų duoti gauta informacija pagrįstą sutikimą dalyvauti atrankinės patikros programose;
(27)

Italija yra labai priklausoma nuo energijos, ypač dujų, importo iš Rusijos: 43 % dujų importuojama iš Rusijos (šiek tiek mažiau nei Sąjungos vidurkis – 44 %), o dujos jos energijos rūšių derinyje sudaro 42 %. Priklausomybė nuo Rusijos žalios naftos yra mažesnė – 11 %, t. y. mažesnė už Sąjungos vidurkį, kuris yra 26 % (Italijos energijos rūšių derinyje nafta sudaro 32 %) (21). Nors trumpuoju laikotarpiu su didelėmis gamtinių dujų tiekimo saugumo problemomis Italija nesusidurs dėl didelio kaupimo pajėgumo ir vamzdynų jungties su Šiaurės Afrika ir Azerbaidžanu, Rusijos invazija į Ukrainą gali kelti problemų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Italija turi galimybių pašalinti kliūtis, kad padidintų energijos perdavimo pajėgumą tiek šalies viduje, tiek su kaimyninėmis šalimis. Rekomenduojama investuoti į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus siekiant, kai įmanoma, parengti juos ateities iššūkiams ir užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Italija šiuo metu įvairina savo energijos rūšių derinį didindama atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį, visų pirma saulės energijos, vėjo, vandenilio ir tvaraus biometano. Vis dėlto, atsižvelgiant į galimus iššūkius, kylančius dėl dabartinės geopolitinės padėties, galima paspartinti ir intensyvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos diegimą, numatytą Nacionaliniame energetikos klimato srities veiksmų plane. Italija gali ir toliau imtis priemonių, kad palengvintų leidimų išdavimą atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams. Be to, Italijos tikslai energijos vartojimo efektyvumo srityje gali būti nepakankami nei šiems iššūkiams spręsti, nei 55 % tikslo priemonių rinkinio užmojams įgyvendinti. Statybos sektoriui skirta energijos vartojimo efektyvumo didinimo strategija daugiausia grindžiama laikinomis priemonėmis, todėl turėtų būti papildyta vidutinės trukmės ir ilgalaike strategija, įskaitant griežtesnes įmonėms, ypač pramonei, skirtas energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Be to, reikia sparčiau mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, sparčiau diegiant elektromobilių įkrovimo punktus ir darant pažangą įgyvendinant svarbiausius geležinkelių ir dviračių eismo bei viešojo transporto projektus. Kad Italija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį bei energijos vartojimo efektyvumą;
(15)

kaip pabrėžiama Europos įgūdžių darbotvarkėje (14), COVID-19 pandemija dar labiau padidino jau esamą skaitmeninių įgūdžių trūkumą, be to, randasi nauja nelygybė, nes daug specialistų neturi pakankamai darbo vietoje reikalingų skaitmeninių įgūdžių. Tai taikoma ir kultūros paveldo sektoriui – jame dėl skaitmeninės atskirties mažoms įstaigoms (pvz., muziejams) yra ypač sunku pasinaudoti tokiomis pažangiomis technologijomis kaip 3D arba dirbtinis intelektas. Todėl, atsižvelgdamos į Europos įgūdžių darbotvarkę ir jos pirmąją pavyzdinę iniciatyvą – Įgūdžių paktą – ir siekdamos padėti įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą (15), valstybės narės turėtų nustatyti konkrečius kultūros paveldo specialistų kvalifikacijos kėlimo arba jų perkvalifikavimo tikslus. Be to, pasitelkiant pagal Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planą sukurtą kultūros paveldo srities aljansą (CHARTER), kultūros ir kūrybos sektoriuose, kaip vienoje iš 14 bendrosios rinkos strategijoje nustatytų ekosistemų, šiuo metu plėtojama didelio masto partnerystė įgūdžiams tobulinti. Ši partnerystės organizacija turėtų prisijungti prie Įgūdžio pakto;
(18)

socialinės apsaugos sistemos adekvatumo didinimas yra ilgalaikė Estijos problema. NET prieš pastarąją krizę socialinės išmokos Estijoje buvo įvertintos kaip mažiau veiksmingos skurdo paplitimui mažinti, lyginant su ES vidurkiu. Be to, yra nedarbo išmokų sistemos aprėpties spragų, susijusių su nestandartinių formų darbu ir trumpalaikiais darbo laikotarpiais. Neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir pajamoms, taip pat tinkamos aprėpties stoka galėtų padidinti skurdą, visų pirma namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo. Estija pradėjo taikyti laikiną sutrumpinto darbo laiko schemą kaip specialią subsidiją nukentėjusioms įmonėms, kad jos išsaugotų darbo vietas. Ši priemonė taikoma ne ilgiau kaip du mėnesius, o to gali nepakakti krizės poveikiui sušvelninti, nes sunkumai gali trukti ilgiau ir kai kuriuos ekonomikos sektorius užklupti vėliau. COVID-19 pandemija padidino sunkumus teikiant įperkamas ir prieinamas socialines paslaugas, įskaitant ilgalaikės priežiūros paslaugas, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, asmenims su negalia ir mažas pajamas gaunantiems asmenims. Toliau įgyvendinant planą plėtoti integruotą socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimą būtų padedama įveikti šiuos iššūkius. Svarbu užtikrinti prasmingą ir savalaikį socialinių partnerių dalyvavimą modeliuojant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, kartu stiprinant jų gebėjimus tai daryti;
(14)

nors viešosios išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai dabar stabilizuojasi, nuo 2009 m. Suomijoje labiausiai iš visų valstybių narių sumažėjo privačiojo sektoriaus investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą. Nepaisant per kelerius pastaruosius metus pagerėjusios makroekonominės padėties, privačiojo sektoriaus investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą dar neatsigavo. Didesnis investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą intensyvumas yra pagrindinis veiksnys struktūriniams pokyčiams vykti, dėl kurių būtų sukurtos palankesnės sąlygos žinioms imliems ekonomikos sektoriams ir sustiprėtų ilgalaikio augimo potencialas. Be to, viena iš pagrindinių inovacijų skatinimo ir jų pateikimo rinkai kliūčių tebėra aukštojo mokslo institucijų ir verslo sektoriaus atstovų bendradarbiavimas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Latvijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Latvijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
14.

10 įsipareigojimas: dalyvaujančios valstybės narės turėtų savo NĮP nurodyti tuos pajėgumus ir įrenginius, kurie buvo pasiūlyti ir suteikti bendrai naudotis kitoms dalyvaujančioms valstybėms narėms, nurodydamos tokius konkrečius pavyzdžius kaip mokymas ir pratybos, karinės bazės ir logistinė parama, be kita ko, operacijų atveju, kad taip pat būtų skatinama naudotis bendradarbiavimo duomenų baze (toliau – CODABA) siekiant remti dalyvaujančias valstybes nares dalijantis informacija apie jų gynybos planus ir programas pajėgumų plėtojimo srityje. Be to, dalyvaujančios valstybės narės savo NĮP galėtų nurodyti, kokiais pajėgumais, įskaitant kitų dalyvaujančių valstybių narių pasiūlytą infrastruktūrą, galėtų būti remiamasi vykdant bendradarbiavimą. NĮP turėtų būti nurodyta, kaip vykdant tokį bendradarbiavimą galėtų būti optimizuoti turimi ištekliai ir padidintas jų bendras veiksmingumas, be kita ko, pateikiant informaciją, jei tokios turima, apie galimą lėšų taupymą ir artimiausiems metams planuojamą finansinį mastą, išreikštą absoliučiomis sumomis.
(8)

nors būtina užtikrinti atsakingą fiskalinės politikos formavimą, planuojant Rumunijos biudžetą nuolat ignoruojami fiskalinės sistemos reikalavimai. Rumunijos fiskalinės atsakomybės įstatymu į nacionalinės teisės aktus perkeliamos fiskalinio susitarimo nuostatos. To įstatymo taisyklės parengtos tinkamai, tačiau praktikoje jų dažnai nesilaikoma. 2016 m. struktūrinis deficitas viršijo vidutinės trukmės tikslą ir buvo pažeista deficito taisyklė. Tiek 2017 m., tiek 2018 m. biudžetuose buvo siekiama maždaug 3 % BVP nominalaus deficito tikslo, o tai reiškė struktūrinio balanso pablogėjimą nesilaikant taisyklės. Abu 2017 m. atlikti biudžeto pakeitimai neatitiko taisyklių, pagal kurias atitinkamai draudžiama didinti viršutines nominalaus ir pirminio deficito ribas, taip pat didinti personalo ir bendras valdžios sektoriaus išlaidas per einamuosius finansinius metus. Be to, kaip ir ankstesniais metais, 2017 m. atnaujinta fiskalinė strategija Parlamentui buvo pateikta gerokai po teisės aktuose nustatyto termino, todėl planuojant biudžetą nesuteikta galimybės atsižvelgti į ilgesnio laikotarpio perspektyvą;
1.

Valstybės narės turėtų nustatyti ir įgyvendinti aiškią mokslinių publikacijų, parengtų pagal viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, sklaidos ir prieigos prie šių publikacijų politiką (pateiktą nacionaliniuose veiksmų planuose). Toje politikoje ir veiksmų planuose turėtų būti numatyta: — konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai; — įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas ir tinkamas licencijavimas; — susiję finansiniai planai. Laikydamosi ES autorių teisių ir gretutinių teisių acquis valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl šios politikos ar veiksmų planų: — visos mokslinės publikacijos, parengtos pagal viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, ne vėliau kaip nuo 2020 m. būtų prieinamos atvirai; — publikacijos, parengtos pagal viešosiomis lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus, nepriklausomai nuo jų publikavimo būdo (naudojant mokslinius žurnalus, skaitmeninę infrastruktūrą, multimedijos priemones ir naujus bei eksperimentinius mokslo bendruomenės keitimosi informacija būdus), taptų kuo greičiau (pageidautina paskelbimo metu) ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per šešis mėnesius (socialinių ir humanitarinių mokslų publikacijos – per dvylika mėnesių) po paskelbimo atvirai prieinamos; — atsižvelgiant į technologinius pokyčius, rinkoje naudojamos licencijavimo sąlygos nepagrįstai neribotų publikacijų, parengtų pagal viešai finansuojamus mokslinius tyrimus, teksto ir duomenų gavybos, laikantis taikomų autorių teisių teisės aktų ir nedarant jiems poveikio; — mokslo darbuotojai, sudarydami sutartinius susitarimus su mokslo leidėjais, išlaikytų reikiamas intelektinės nuosavybės teises, be kita ko, kad įvykdytų atviros prieigos politikos reikalavimus. Tai visų pirma taikoma savarankiškam archyvavimui ir pakartotiniam naudojimui (ypač vykdant teksto ir duomenų gavybą); — būtų skelbiama informacija apie viešųjų institucijų arba viešųjų institucijų grupių ir leidėjų susitarimus dėl mokslinės informacijos teikimo, siekiant didinti rinkos skaidrumą ir sąžiningą konkurenciją, nedarant poveikio praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugai. Turėtų būti skelbiama informacija apie įvairių rūšių susitarimus, visų pirma vadinamuosius didelius sandorius (t. y. dėl sumažintomis kainomis siūlomų spausdintinių ir elektroninių žurnalų rinkinių prenumeratos) ir susijusius kompensavimo sandorius, kuriais siekiama gauti sumažintus atvira prieiga pagrįstos leidybos mokesčius konsorciumams; — novatoriškos įmonės, visų pirma mažosios ir vidutinės įmonės, nepriklausomi mokslo darbuotojai (pavyzdžiui, piliečiai mokslininkai), viešasis sektorius, spauda ir plačioji visuomenė turėtų kuo daugiau skaidrių ir nediskriminuojančių galimybių susipažinti su viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų duomenimis, siekiant sudaryti sąlygas inovacijoms, suteikti daugiau galių viešajam sektoriui ir informuoti piliečius.
(6)

labai tikėtina, kad pagal WLTP išmatuotos degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio vertės skirsis nuo verčių, išmatuotų pagal NEDC. Daugeliu atvejų to paties automobilio WLTP vertės bus didesnės už NEDC vertes. Be to, priešingai nei pagal NEDC, pagal WLTP bus nurodomos kiekvienos atskiros transporto priemonės degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio vertės, atspindinčios transporto priemonės specifikacijas ir pasirenkamąją įrangą, nuo kurių tos vertės priklauso. Tai vartotojams turėtų užtikrinti galimybę gauti tikslesnę ir tikroviškesnę informaciją apie kiekvieną naują keleivinį automobilį arba apie konkretaus automobilio modelio galimų degalų sąnaudų ir išmetamo CO2 kiekio verčių intervalą;
(10)

Vengrijos darbo rinkoje įvyko teigimų pokyčių: nedarbas sumažėjo iki prieš krizę buvusio lygio. Sparčiau kuriamos darbo vietos privačiajame sektoriuje, bet prie nedarbo mažinimo prisidėjo ir viešųjų darbų sistema. Ši sistema yra pagrindinė Vengrijos aktyvios darbo rinkos politikos priemonė. Per pastaruosius penkerius metus jos poveikis biudžetui išaugo daugiau nei keturis kartus. Tačiau sistema nepakankamai prisideda prie geresnio dalyvių reintegravimo į atvirą darbo rinką. Per pirmą 2015 m. pusmetį nuolatinį darbą sėkmingai susirado 13,1 % sistemos dalyvių, bet per 180 dienų į ją sugrįžo maždaug 60 % per tą laikotarpį ją palikusių dalyvių. Taigi gerokai rizikuojama, kad dalyviai, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojai ir mažiau palankių regionų gyventojai, sistemos nebepaliks. Nors sistema skirta ilgalaikiams bedarbiams, žemos kvalifikacijos darbuotojams bei bedarbiams, gyvenantiems mažiau palankiose vietovėse, 2015 m. 47 % dalyvių buvo asmenys, įgiję vidurinį arba tretinį išsilavinimą. Viešuosiuose darbuose dalyvaujančių bedarbių dalis taip pat didelė rajonuose, kuriuose darbo rinka gerai veikia. Tikėtina, kad įgyvendinus naujausią valstybinės užimtumo tarnybos reformą jos veiksmingumas sumažės. Dėl valdymo priemonių administracinio sudėtingumo – šiuo metu atsakomybė už valstybinę užimtumo tarnybą paskirstyta keturioms ministerijoms – gali kilti didelė grėsmė koordinavimo veiksmingumui ir didesniam orientavimuisi į rezultatus. Ilgiausia bedarbių išmokų trukmė (trys mėnesiai) yra trumpiausia Sąjungoje ir gerokai trumpesnė negu vidutinis laikas, būtinas darbui susirasti. Skurdo rodikliai gerėja, bet vis dar yra dideli, ypač tarp nepalankiausias sąlygas turinčių grupių, visų pirma romų ir vaikų. Socialinės paramos adekvatumas ir aprėptis tebėra problema, o įgyvendinus naujausias reformas galėtų būti dar labiau apribotos įvairių išmokų gavimo sąlygos;
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 208/58

KOMISIJOS REKOMENDACIJA (ES) 2016/1319

2016 m. liepos 29 d.

kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 2006/576/EB dėl deoksinivalenolio, zearalenono ir ochratoksino A gyvūnų augintinių ėdale

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

(1) Komisijos rekomendacijoje 2006/576/EB (1) pašarinėms žaliavoms ir kombinuotajam pašarui nustatytos deoksinivalenolio, zearalenono, ochratoksino A, fumonizinų B1 + B2 ir T-2 ir HT-2 toksinų orientacinės koncentracijos vertės;

(2) dabartinė deoksinivalenolio orientacinė koncentracijos vertė šunų pašaruose yra 5 mg/kg. atsižvelgiant į neseniai gautą informaciją dėl šunų pašaruose esančio deoksinivalenolio toksiškumo ir EFSA nuomonę dėl deoksinivalenolio pašaruose (2) panašu, kad dabartinė orientacinė vertė nesuteikia pakankamai garantijų dėl šunų sveikatos, todėl tikslinga sumažinti šunų pašarams nustatytą deoksinivalenolio orientacinę koncentracijos vertę.

(3) atsižvelgiant į neseniai gautą informaciją dėl kačių ir šunų pašaruose esančio zearalenono toksiškumo, tikslinga kačių ir šunų pašarams nustatyti zearalenono orientacinę koncentracijos vertę siekiant suteikti garantijų dėl kačių ir šunų sveikatos laukiant, kol EFSA atliks atnaujintą galimo pavojaus gyvūnų sveikatai dėl pašaruose esančio zearalenono vertinimą;

(4) atsižvelgiant į neseniai gautą informaciją dėl kačių ir šunų pašaruose esančio ochratoksino A toksiškumo ir EFSA nuomonę dėl ochratoksino A pašaruose (3), tikslinga kačių ir šunų pašarams nustatyti ochratoksino A orientacinę koncentracijos vertę siekiant suteikti garantijų dėl kačių ir šunų sveikatos.

(5) tam, kad Rekomendacijos nuostatos būtų pakankamai aiškios, tikslinga Rekomendacijos priedą pakeisti nauju priedu,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Rekomendacijos 2006/576/EB priedas pakeičiamas šios rekomendacijos priedu.

Priimta Briuselyje 2016 m. liepos 29 d. Komisijos vardu Vytenis ANDRIUKAITIS Komisijos narys

(1) 2006 m. rugpjūčio 17 d. Komisijos rekomendacija 2006/576/EB dėl deoksinivalenolio, zearalenono, ochratoksino A, T-2 ir HT-2 ir fumonizinų gyvūnų pašarams skirtuose produktuose (OL L 229, 2006 8 23, p. 7).

(2) Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain on a request from the Commission related to Deoxynivalenol (DON) as undesirable substance in animal feed http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/73

(3) Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in Food Chain on a request from the Commission related to ochratoxin A (OTA) as undesirable substance in animal feed http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/101
(17)

2014 m. buvo priimtos viešojo administravimo reformai ir e. valdžios sistemos diegimui skirtos strategijos. Jas įgyvendinant reikės taikyti aiškias politikos gaires ir koordinuoti veiklą. Nepaisant praeityje įdėtų pastangų, viešųjų paslaugų kokybė tebėra prasta. Nepakankamai išplėtota e. valdžios sistema riboja pastangas padidinti skaidrumą ir sumažinti administracinę naštą. Ypač didelė problema susijusi su viešųjų pirkimų procedūromis, kurioms trukdo dažnai kintanti teisinė sistema ir nepakankami administraciniai gebėjimai. Konkursų procedūrų ex ante tikrinimas dažnai atliekamas tik formaliai. Be to, viešųjų pirkimų procedūroms taikomos besidubliuojančios ex post kontrolės procedūros, per kurias kartais padaromos prieštaringos išvados. Konkursų proceso skaidrumo trūkumą taip pat lemia tai, kad nebaigtos diegti visos e. viešųjų pirkimų platformos. Dėl viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimų praeityje buvo labai vilkinamas ES fondų finansuojamų programų įgyvendinimas, jie neigiamai veikia verslo aplinką ir stabdo taip reikalingą infrastruktūros gerinimą. 2014 m. liepos mėn. priimtoje daugiametėje strategijoje, skirtoje viešųjų pirkimų sistemos pagrindiniams trūkumams šalinti, nustatytas aiškus tvarkaraštis, pagal kurį 2015 m. ir 2016 m. turi būti imtasi konkrečių priemonių. Strategiją būtina įgyvendinti;