1994 m. balandžio 29 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 1091/94 nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos įgyvendinimo taisykles



Oficialusis leidinys L 125 , 18/05/1994 p. 0001 - 0044

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 15 tomas 13 p. 0141

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 15 tomas 13 p. 0141

CS.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

ET.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

HU.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

LT.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

LV.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

MT.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

PL.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

SK.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160

SL.ES skyrius 03 tomas 16 p. 117 - 160



Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1091/94 1994 m. balandžio 29 d. nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos įgyvendinimo taisykles EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1986 m. lapkričio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3528/86 dėl Bendrijos miškų apsaugos nuo oro taršos [1] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 2157/92 [2], ypač į jo 3 straipsnį, atsižvelgdama į pirmosios ministrų konferencijos dėl Europos miškų apsaugos Rezoliuciją Nr. 1 [3] ir paskesnes priemones, kadangi pagal Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 1 dalies 3 ir 4 įtraukas Bendrijos sistemos tikslas – padėti valstybėms narėms: - vykdyti intensyvią, nuoseklią miškų ekosistemos kontrolę, - sukurti arba išplėsti koordinuotu ir harmoningu būdu pastovių apskaitos barelių tinklą, reikalingą šiam intensyviam ir nuolatiniam stebėjimui vykdyti; kadangi pagal Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 2 dalį valstybės narės turi siųsti Komisijai duomenis, surinktus naudojant šį apskaitos barelių tinklą intensyviai ir nuolatinei inventorizacijai vykdyti; kadangi šis apskaitos barelių tinklas įrengiamas, kad būtų gauti išsamūs duomenys apie Bendrijos miškų ekosistemų raidą; kadangi šis būdas leidžia nustatyti sąsajas tarp aplinkos veiksnių pokyčių, ypač sąveiką tarp oro taršos ir miškų ekosistemų reakcijos į taršą; kadangi tokiu būdu gavus duomenis galima geriau paaiškinti iš sisteminio apskaitos barelių tinklo gautus duomenis, kaip apibrėžta Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1696/87 [4] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 836/94 [5]; kadangi paraiškose pagalbai gauti, įteikiamose pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3528/86, skirtai 2 straipsnio 1 dalyje nurodytai intensyviai ir nuolatinei inventorizacijai vykdyti, turėtų būti pateikiama visa informacija, reikalinga šių priemonių tikrinimui atlikti, atsižvelgiant į minėto reglamento tikslus ir kriterijus; kadangi ši informacija turėtų būti pateikta standartizuota forma, kad būtų lengviau patikrinti ir palyginti paraiškas; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Nuolatinio miškų komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Valstybės narės turi įrengti pastovių apskaitos barelių tinklą. Iki 1994 m. birželio 30 d. užbaigiama apskaitos barelių atranka ir virš 50 % apskaitos barelių įrengiami pagal bendruosius metodus, skirtus pastovių apskaitos barelių tinklui, kurisskirtasintensyviam ir nuolatiniam monitoringui, vykdyti (žr. I priedą). Paskutiniai apskaitos bareliai įrengiami iki 1995 m. birželio 30 d. Valstybės narės iki 1994 m. gruodžio 15 d. pateikia Komisijai atrinktų apskaitos barelių atrankos kriterijų apžvalgą ir išsamų jų sąrašą kartu su pagrindine informacija apie vietovę (ilguma, platuma, aukštis virš jūros lygio) ir rūšis, taip pat standartizuotą formą su bendra informacija apie apskaitos barelį kiekvienam įrengtam apskaitos bareliui, kaip apibrėžta VIIa priede. 2. Pastoviuose apskaitos bareliuose atliekamas intensyvus ir nuolatinis miškų ekosistemų monitoringas. Jį sudaro nuolatinis medžio lajos būklės, dirvos ir lapijos būklės aprašymas bei prieaugio pokyčių, teršalų nusėdimo laipsnio ir metrologinių duomenų matavimas, taikant objektyvius atrankos metodus, kurie analizuojami taikant nustatytus metodus. 3. Valstybės narės iki 1996 m. gruodžio 31 d. standartizuota forma pateikia Komisijai duomenis, surinktus iš skirtingų stebėjimo vietų, kuri buvo vykdoma nuo 1991 iki 1996 metų, apie kiekvieną pastovų apskaitos barelį kartu su duomenų aiškinimu, kaip apibrėžta VII priede. 4. Su šio straipsnio nuostatomis susijusi techninės informacija yra pateikta III–VI prieduose. 2 straipsnis 1. Paraiškose Bendrijos pagalbai gauti, kuri skirta: - pastovių apskaitos barelių tinklui, skirtam intensyviam ir nuolatiniam monitoringui vykdyti, sudaryti arba išplėsti, - lajos būklės monitoringui vykdyti, - dirvos monitoringui vykdyti, - lapijos monitoringui vykdyti, - prieaugio matavimams atlikti, - teršalų nusėdimo matavimams atlikti, - meteorologiniams matavimams atlikti, kaip numatyta Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 1 dalyje, pateikiama šio reglamento II priede apibrėžta informacija ir dokumentai. Paraiškos pateikiamos trimis egzemplioriais pagal II priedą. Valstybės narės Komisijai paraiškas ateinantiems metams pateikia kasmet iki lapkričio 1 d. 2. Paraiškos, neatitinkančios šio straipsnio 1 dalies reikalavimų, nenagrinėjamos. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1994 m. balandžio 29 d. Komisijos vardu René Steichen Komisijos narys [1] OL L 326, 1986 11 21, p. 2. [2] OL L 217, 1992 7 31, p. 1. [3] 1990 m. gruodis, Strasbūras. [4] OL L 161, 1987 6 10, p. 1. [5] OL L 97, 1994 4 15, p. 4. -------------------------------------------------- I PRIEDAS NUOLATINIO APSKAITOS BARELIŲ TINKLO, SKIRTO INTENSYVIAM NUOLATINIAM MONITORINGUI VYKDYTI, SUDARYMO BENDRIEJI METODAI (Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 1 dalis ir jo pakeitimai) 1. Bendrosios pastabos Reglamento (EEB) Nr. 3528/86 2 straipsnio 1 dalyje ir jo pakeitimuose minimos sistemos tikslas – Bendrijos valstybėse narėse sudaryti pastovių apskaitos barelių tinklą bei intensyvaus ir nuolatinio stebėjimo pagalba rinkti duomenis. Šios sistemos tikslai: - vykdyti intensyvų ir nuolatinį miškų ekosistemų monitoringą, susijusį su oro taršos daroma pažeidimas ir kitais miškų būklę įtakojančiais veiksniais, - gerinti supratimą apie priežastinius ryšius tarp miškų ekosistemos ir ją įtakojančių veiksnių supratimą, ypač oro taršos, vienoje vietoje koncentruojant įvairius matavimus ir miškų ekosistemų bei jų sudedamųjų dalių monitoringą, - gauti svarbią informaciją apie Bendrijos tam tikro skaičiaus miškų ekosistemų raidą. II. Pastovių apskaitos barelių tinklo sukūrimas II.1. Apskaitos barelių atranka Valstybės narės ne vėliau kaip iki 1994 m. birželio 30 d. savo šalyje turi atrinkti pakankamą kiekį pastovių apskaitos barelių. Teoriškai didžiausias šių apskaitos barelių kiekis šalyje turėtų neviršyti 20 % Europinių apskaitos barelių Bendrijos 16 x 16 km tinklelyje skaičiaus (Reglamentas EEB Nr. 1696/87). Valstybėms narėms, kurių apskaitos barelių skaičius Bendrijos tinklelyje yra ribotas, leidžiama atrinkti didesnį pastovių apskaitos barelių skaičių su sąlyga, kad šis skaičius bus ne didesnis kaip 15 apskaitos barelių. Už šių apskaitos barelių atranką atsako valstybės narės, net jeigu šiai atrankai būtų taikomi šie kriterijai: - apskaitos barelių turėtų būti parinkti tokiose vietose, kad juose būtų reprezentuojamos atitinkamos šalies svarbesnės miškų augalų rūšys ir plačiau paplitę augimo sąlygos, - mažiausias apskaitos barelių dydis – 0,25 hektaro, matuojant horizontalioje plokštumoje, - kad būtų sumažinta aplink apskaitos barelių esančiose zonose vykdomos veiklos įtaka, jį turi juosti buferinė zona. Faktinis zonos plotis priklauso nuo miško tipo ir amžiaus. Jeigu apskaitos barelių plotas ir jo apylinkės yra vienalytės medyno aukščio ir amžiaus struktūros požiūriu, buferinės zonos plotis sumažinamas iki 5 ar 10 m. Jeigu miško zoną, kurioje yra apskaitos barelis, sudaro mišrūs skirtingų rūšių arba amžiaus medynai, buferinė zona turi būti padidinama penkis kartus galimo didžiausio apskaitos barelyje esančio medyno aukščiu, - kadangi apskaitos barelyje bus vykdomas ilgalaikis monitoringas, būtina aiškiai pažymėti jo kampus ir (arba) ribas, ir kad kiekvienas apskaitos medis apskaitos barelyje būtų pažymėtas ilgai išsilaikančiu ženklu, - apskaitos bareliai turi būti lengvai pasiekiami bet kuriuo metu, ir neturėtų būti jokių apribojimų į jį patekti ir atlikti matavimus, - ūkininkavimas apskaitos barelio, jo buferinėje zonoje ir aplinkiniame miške turi būti vienodas (pvz., ūkininkavimo veiksmai turėtų būti suderinami, o monitoringo vykdymo keliami trukdymai turėtų būti kiek galima sumažinti), - turėtų būti vengiama tiesioginės taršos iš žinomų vietinių šaltinių. Ploteliai neturėtų būti labai arti fermų, arti pagrindinių kelių ar netoliese nuo taršą skleidžiančių pramonės objektų, - apskaitos barelyje ar šalia jo turėtų būti pakankamas kiekis medžių reikalingų apskaitai vykdyti, - apskaitos bareliai ir buferinė zona turėtų būti kiek įmanoma vienodesnės, pvz., rūšys ar rūšių mišrumas, amžius, dirva ir nuolydis, - apskaitos bareliai turėtų būti pakankamai toli nuo miško pakraščio. Rekomenduojama atrinkti tuos plotelius, kurių monitoringas pastaruosius metus buvo atliekamas pagal Reglamentą (EEB) Nr. 3528/86 arba kitas programas. Jeigu turi būti atrenkami papildomi ploteliai, rekomenduojama, kad tie apskaitos bareliai būtų išdėstomi vietoje, adekvačioje Bendrijos 16 x 16 km tinklelyje esantiems apskaitos bareliams ar greta jų ir kad jie būtų tokiose vietose, kad galima būtų panaudoti informaciją iš kitų šaltinių (pvz., meteorologijos stočių). II.2. Apskaitos barelio įsteigimas ir dokumentai Valstybės narės iki 1994 m. birželio 30 d. turi įrengti geriau visus, bet ne mažiau kaip 50 % Pastovių apskaitos barelių. Tam tikrais atvejais galėtų būti leista likusių apskaitos barelių įrengimą atidėti vieneriems metams. Kiekvienas įrengtas apskaitos barelis turi būti išsamiai apibūdintas. Iki 1994 m. gruodžio 15 d. bendrieji duomenys turi būti surinkti ir pateikti ataskaitoje. Į išsamų apskaitos barelio apibūdinimą turi įeiti: tiksli apskaitos barelio vieta, plano abrisas turi būti taip parengtas, kad jame būtų pažymėti pastovaus apskaitos barelio centrai ir (arba) ribos, medžių kiekis apskaitos barelyje ir visi kiti atitinkami pastovūs elementai, esantys apskaitos barelyje ar šalia jo (pvz., privažiavimo kelias, upės). Ateityje šiame žemėlapyje taip pat turės būti nurodytos tikslios mėginių ėmimo vietos (pvz., dirvožemio profiliai). II.3. Dalinio apskaitos barelio apibrėžimas Apskritai visi apskaitos barelyje augantys medžiai turi būti įtraukti į medžių vertinimą (pvz., viršūnės, prieaugio įvertinimas). Tuo atveju, kai apskaitos barelyje auga daug medžių (t.y. tankūs medynai), dalinis apskaitos barelis gali būti naudotinas šiems stebėjimams vykdyti. Dalinio apskaitos barelio dydis apskaitos barelio įrengimo metu turėtų būti pakankamai didelis, kad būtų galima gauti patikimus šio stebėjimo įvertinimus ne mažiau kaip 20 metų, dar geriau – visą medynų gyvavimo laiką. Per šį laikotarpį daliniame apskaitos barelyje turėtų būti ne mažiau kaip 20 medžių. II.4. Bendroji informacija apie kiekvieną apskaitos barelį Tokia bendroji informacija apie kiekvieną pastovų apskaitos barelį, skirtą intensyviam ir nuolatiniam monitoringui vykdyti, turi būti renkama jo įrengimo metu ir atliekant pirmąją inventorizaciją: | Įrengimas | Pirmosios kontrolės | Apibūdinimo kodas | Šalis Stebimo apskaitos barelio numeris Faktinė ilguma ir platuma | | Vietos duomenys | Aukštis Orientacija Bendras apskaitos barelio dydis Medžių skaičius apskaitos barelyje Dalinis apskaitos barelis (jeigu toks yra) | Galimybė pagrindinėms rūšims apsirūpinti vandeniu Humuso tipas Dirvožemio tipologinis vienetas (įvertinimas) | Duomenys apie medynus | Vidutinis vyraujančio ardo amžius Pagrindinės medžių rūšys Našumas (įvertinimas) | | Kiti stebėjimai | Ankstesni duomenys apie apskaitos barelį Netoliese esanti kita monitoringo stotis | | Valstybės narės iki 1994 m. gruodžio 15 d. Komisijai apie kiekvieną įrengtą apskaitos barelių pateikia informaciją, surinktą įrengimo metu, panaudodamos duomenų laikmeną (žr. VIIa priedo 1a formą) ir ataskaitas (žr. VIIa priedo 1b formą). Per eilę monitoringo vykdymo metų surinkta informacija pateikiama kasmet, naudojant 1a ir 1b formas (VII priedas). Kita informacija pateikiama iš karto atlikus pirmą aktualią apskaitą, kuri prireikus atnaujinama. II.5. Pastovių apskaitos barelių pakeitimas Pastovūs apskaitos bareliai turi būti tinkami ilgalaikiam monitoringui vykdyti. Nenumatytais atvejais (pvz., kai medžius sunaikina gaisras, audra), gali būti reikalinga tokį apskaitos barelį pakeisti. Valstybės narės, kaip apibrėžta šiame priede, pateikia Komisijai pagrindinę informaciją apie naujai įsteigtą apskaitos barelį. -------------------------------------------------- II PRIEDAS PARAIŠKOS BENDRIJOS PAGALBAI GAUTI, ATSIŽVELGIANT Į REGLAMENTO (EEB) Nr. 3528/86 2 STRAIPSNYJE IR JO PAKEITIMUOSE NUMATYTAS VYKDYTI PRIEMONES Paraiškos pagalbai gauti turi būti pateikiamos pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 526/87 [1] A priedą kartu su toliau išvardytos informacijos santrauka ir užpildyta lentele, pateikta šiame priede kaip 2a forma. Visoms 2 straipsnyje numatytoms įgyvendinamoms priemonėms turi būti pateikiama informacija šiais klausimais: 1. Trumpas priemonių apibūdinimas 2. Pareiškėjas Ryšys tarp pareiškėjo ir priemonių. 3. Už priemonių vykdymą atsakinga tarnyba Pagrindinių tarnybos veiklos sričių tikslas ir taikymo sritis. 4. Išsamus priemonių apibūdinimas, kai: a) priemonės yra susijusios su pastovių apskaitos barelių, skirtų intensyviam ir nuolatiniam monitoringui vykdyti, tinklo sukūrimu ar išplėtimu 1. Esamos padėties apibūdinimas 2. Regiono (-ų) geografinė padėtis ir vieta (+kartografinis dokumentas) 3. Pastovių apskaitos barelių skaičius b) priemonės, susijusios su lajos būklės pastoviuose apskaitos bareliuose monitoringo sukūrimu ir vykdymu 1. Esamos padėties apibūdinimas 2. Apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į lajos būklės monitoringą, skaičius (2a forma) 3. Išsamus apskaitos barelyje vykdomos atrankos aprašymas (medžių skaičius, žymintys ženklai ir pan.) 4. Numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma) c) priemonės, susijusios su pastovių apskaitos barelių dirvožemio būklės monitoringo sukūrimu ir vykdymu 1. Esamos padėties apibūdinimas 2. Pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į dirvožemio būklės monitoringą, skaičius (2a forma) 3. Išsamus apskaitos barelyje vykdomos atrankos aprašymas (atskirų mėginių skaičius, dirvos profilio apibūdinimas ir pan.) 4. Išsamus apibūdinimas parametrų, kurie turi būti nustatyti, ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimu 5. Numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma) d) priemonės, susijusios su pastovių apskaitos barelių lapijos būklės monitoringo sukūrimu ir vykdymu 1. Esamos padėties apibūdinimas 2. Pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į lapijos būklės monitoringą, skaičius (2a forma) 3. Išsamus apskaitos barelyje vykdomos atrankos aprašymas (atskirų mėginių skaičius, apibūdinimas ir pan.) 4. Išsamus apibūdinimas parametrų, kurie turi būti nustatyti, ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami, apibūdinimu 5. Numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma) e) priemonės, susijusios su pastovaus apskaitos barelio prieaugio pokyčių matavimų įrengimu ir vykdymu 1. Esamos padėties apibūdinimas 2. Pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į prieaugio matavimų monitoringą, skaičius (2a forma) 3. Išsamus apskaitos barelyje vykdomos atrankos aprašymas (matavimų skaičius, apibūdinimas ir pan.) 4. Išsamus aprašymas parametrų, kurie turi būti nustatyti, ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimu 5. Numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma) f) priemonės, susijusios su pastovaus apskaitos barelio teršalų nusėdimo laipsnio matavimų įrengimu ir vykdymu 1. Esamos padėties apibūdinimas 2. Pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į teršalų nusėdimo matavimų aprašą, skaičius (2a forma) 3. Išsamus apskaitos barelyje atliekamų matavimų vykdymo atpašymas (matavimų skaičius, apibūdinimas ir pan.) 4. Išsamus aprašymas parametrų, kurie turi būti nustatyti, ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimu 5. Numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma) g) priemonės, susijusios su pastovaus apskaitos barelio meteorologinių matavimų įrengimu ir vykdymu 1. Esamos padėties apibūdinimas 2. Pastovių apskaitos barelių, kurie turi būti įtraukti į meteorologinių matavimų monitoringą, skaičius (2a forma) 3. Išsamus apskaitos barelyje atliekamų matavimų vykdymo aprašymas (matavimų skaičius, apibūdinimas ir pan.) 4. Išsamus aprašymas parametrų, kurie turi būti nustatyti, ir taikytinų analizės metodų kartu su aiškiu kalibravimo, pataisymų ir (arba) pakartotinių apskaičiavimų, reikalingų, kad rezultatai būtų suderinami su rezultatais, analizuotais taikant patvirtintus metodus, apibūdinimu 5. Numatytų priemonių vykdymo grafiko parodymai (2b forma) 5. 4 punkto a–g papunkčiuose nurodytų priemonių vykdymo išlaidos (2a forma) 1. Tinklo įrengimo arba išplėtimo kaina (4a) 1.1. Išlaidos vienam apskaitos bareliui 1.2. Visos išlaidos 1.3. Bendrijos pagalba, kuriai buvo pateikta paraiška 2. Kiekvienos inventorizacijos įrengimo, stebėjimų vykdymo arba mėginių ėmimo išlaidos (4b–4g) 2.1. Išlaidos vienam apskaitos bareliui 2.2. Visos išlaidos 2.3. Bendrijos pagalba, kuriai buvo pateikta paraiška 3. Kiekvienos inventorizacijos duomenų analizei ir įvertinimui skirtos išlaidos 3.1. Išlaidos vienam apskaitos bareliui 3.2. Visos išlaidos 3.3. Bendrijos pagalba, kuriai buvo pateikta paraiška 4. Visos projekto išlaidos (Išlaidų suma: 1.2 (sukūrimas), 2.2 (stebėjimai ir (arba) mėginių ėmimas) bei 3.2 (analizė ir vertinimas). 5. Bendrijos pagalba, kuriai buvo pateikta paraiška (Išlaidų suma: 1.3 (sukūrimas), 2.3 (stebėjimai ir (arba) mėginių ėmimas) bei 3.3 (analizė ir vertinimas). 6. Užpildomos 2a ir 2b formos … Data ir parašas +++++ TIFF +++++ [1] OL L 53, 1987 2 21, p. 14. -------------------------------------------------- III PRIEDAS LAJŲ BŪKLĖS PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE MONITORINGO BENDRIEJI METODAI I. Bendrosios pastabos Monitoringas turi būti vykdomas visuose pastoviuose apskaitos bareliuose ir turi būti pakartojamas kasmet. II. Monitoringo vykdymo metodai II.1 Apskaitos medžių atranka Paprastai monitoringas atliekamas visame apskaitos barelyje visiems medžiams vilkams, viršaujantiems ir vidutinio ir silpnesnio augimo medžiams (1-3 Krafto klasės). Tais atvejais, kai apskaitos barelyje daug medžių (pvz., tankūs medynai), lajai įvertinti reikalingas apskaitos medžių skaičius galėtų būti sumažintas naudojant dalinį apskaitos barelį (žr. I priedo II dalies 3 punktą). Dalinio apskaitos barelio atveju monitoringas turi būti atliekamas visiems tame daliniame apskaitos barelyje medžiams vilkams, viršaujantiems ir vidutinio ir silpnesnio augimo medžiams (1-3 Krafto klasės). Tam tikrais atvejais gali būti leista naudoti kitokią, bet objektyvią ir nešališką sistemą atskaitinių medžių skaičiui sumažinti arba tam skaičiui parinkti. Kasmet taikomi tie patys metodai ir kiekvienos inventorizacijos metu įvertinama mažiausiai 20 medžių. II.2. Vertinimo data Monitoringas turi būti vykdomas laikotarpyje tarp naujų spyglių ir lapų susidarymo pabaigos ir prieš rudeninę lapų dechromaciją. II.3. Bendro pobūdžio informacija Surenkama tokia bendroji informacija: - apskaitos barelio numeris, - medžio numeris, - medžių rūšys, - įvertinimo data. II.4. Apskaitos medžių vertinimas 1. Vizualus defoliacijos įvertinimas Medžio defoliacija vertinama 5 % intervalais lyginant su vietos sąlygomis augančiu, pilną lapiją turinčiu medžiu. Medžių klasifikavimas pagal defoliacijos laipsnius turi būti atliekamas stebėjimo metu ir registruojamas 5 % intervalais. 2. Vizualus dechromacijos įvertinimas Medžių klasifikavimas pagal dechromacijos laipsnius atliekamas užbaigus stebėjimą. Dechromacijos laipsniai apibrėžiami taip: Klasė | Dechromacija | Spalvos netekusių lapų procentinis santykis | 0 | Nėra arba nežymi | 0–10 | 1 | Silpna dechromacija | 11–25 | 2 | Vidutinė dechromacija | 26–60 | 3 | Stipri dechromacija | >60 | 4 | Žuvę medžiai | | 3. Papildomi parametrai Toliau išvardyti papildomi parametrai: - lengvai nustatomos padarytos pažeidimo priežastys (vabzdžiai, grybai, abiotiniai veiksniai…), - pažeidimo tipo nustatymas, - medžio stebėjimai apskaitos barelyje. II.5. Duomenų perdavimas Valstybės narės kasmet Komisijai pateikia šią informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį standartizuota forma (žr. VII priedo 3a ir 3b forma). -------------------------------------------------- IV PRIEDAS DIRVOŽEMIO MONITORINGO PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE BENDRIEJI METODAI 1. Bendrosios pastabos Monitoringas turi būti vykdomas visuose pastoviuose apskaitos bareliuose laikotarpyje nuo 1994 iki 1996 m. Duomenys apie dirvožemio būklę, kurie surinkti ir analizuoti iki 1994 m., bet anksčiau kaip iki 1991 m. sausio 1 d., taip pat galėtų būti naudojami, jeigu buvo taikomi toliau apibūdinti metodai. Monitoringas bus kartojamas kiekviename atskirame apskaitos barelyje kas 10 metų. Šis priedas pagrįstas rezultatais, kuriuos gavo UN-ECE/ICP dirvožemio specialistų grupė, atlikdama oro taršos poveikio miškams vertinimą ir monitoringą (ICP miškai). Nuoroda pateikiama į šių specialistų parengtą vadovą (1992 m.). Praėjus dviem mėginių ėmimo periodams, turi būti patikslinti dirvožemio mėginių, kurie bus analizuojami ateityje, parametrai. II. Monitoringo vykdymo metodika II.1. Mėginio vietos parinkimas Dirvožemio mėginiai turės statistiškai atspindėti apskaitos barelio būklę. Dirvožemio mėginiai renkami iš profilinės duobės ir (arba) imami iš gręžinio. Turėtų būti stengiamasi nepakenkti apskaitos medžių šaknų. II.2. Bendro pobūdžio informacija Turi būti renkama tokia bendroji informacija: - apskaitos barelio numeris, - mėginių ėmimo ir analizės data. II.3. Pedologinis ir fizinis apskaitos barelio apibūdinimas Turi būti atliekamas pedologinis kiekvieno modelinio apskaitos barelio apibūdinimas. Dirvožemio profilio apibūdinimą patartina atlikti pagal FAO rekomendacijas buferinei zonai (FAO rekomendacijos dirvožemiui apibūdinti, trečiasis (papildytas) leidimas, Roma 1990). Turi būti stengiamasi dirvožemio profilio (-ių) apibūdinimą (-us) atlikti toje vietoje, kuri atitinka faktinę apskaitos barelio vietą. Rekomenduojama sausos masės tankį nustatyti nepaliestame dirvožemyje, kad būtų galima apskaičiuoti visą maistmedžiagių kiekį. Jeigu sausos masės tankis nenustatytas, turi būti atliekamas pagrįstas šio parametro įvertinimas. Privaloma nustatyti dirvožemio granulometriją. Dalelių dydžio frakcijos yra tokios: < 2 m, 2-63 m, 63-2000 m (FAO). Jeigu dumblo ir smėlio frakcijoms atskirti naudojama 50 m riba, turi būti perskaičiuojama į 63 m ribą. II.4. Mėginių ėmimo metodas Dirvožemio mėginiai turi būti imami pagal gylį arba pagal horizontus. Kiekvienam sluoksniui arba horizontui, iš kurio imami mėginiai, imamas ne mažiau kaip vienas arba keletas atitinkamų kombinuotų mėginių; turi būti pranešama apie kombinuotiems mėginiams paimtų mėginių skaičių ir mėginių ėmimo data. Mėginiai iš organinių sluoksnių (O- ir H-) [1] yra imami atskirai. Tais atvejais, kai mėginiai imami iš fiksuoto gylio, turi būti naudojami šie sluoksniai: - 0–10 cm (siūloma atskirai imti mėginius 0–5 ir 5–10), - 10–20 cm, - 20–40 cm, - 40–80 cm. II.5. Gabenimas, laikymas ir paruošimas Mėginiai turi būti gabenami ir laikomi taip, kad juose įvyktų kiek įmanoma mažiau cheminių pokyčių. Turi būti pranešama apie tokio gabenimo ir laikymo (taip pat laukimo laiką) tvarką. Atitinkamais atvejais turi būti pateikiama išsami informacija apie su šia veiksmų tvarka susijusias problemas ir nukrypimus nuo jos. Dalį mėginių patartina laikyti dirvožemio mėginių banke, kad ateityje juos būtų galima palyginti su kitais mėginiais (pvz., po 10 metų). Prieš atliekant analizę mėginiai turi būti paruošiami. Dideli intarpai (> 2 mm) turi būti pašalinti, mėginiai turi būti išdžiovinti (aukščiausia temperatūra — 40 oC), sumalami arba išsijojami. II.6. Analizės metodai ICP miškų dirvožemio specialistų parengtame "Miškų dirvožemio mėginių ėmimo ir analizės metodų vadove" apibūdinti patvirtinti įvairių dirvožemio parametrų analizės metodai. Siūloma taikyti patvirtintus metodus. Tuo atveju, kai taikomi kiti (nacionaliniai) metodai, turi būti pateikiama išsami ataskaita apie analizės metu gautų duomenų suderinamumą kartu pateikiant tos analizės duomenis. Miškų dirvožemio būklės monitoringas parodys skirtumus tarp privalomų ir neprivalomų parametrų (žr. sąrašą). Privalomi ir neprivalomi parametrai bei atitinkami patvirtinti jų analizės metodai: Parametras | Vienetai | H/O | Min | Patvirtinti metodai | Pastabos | PH (CaCl2) | | Privalomas | Privalomas | Labex 8703–01–1–1 ir ISO/TC190/SC3/GT8 | | Anglis organinė (C-org) | (g/kg) | Privalomas | Privalomas | Sausas deginimas | | Azotas (N) | (g/kg) | Privalomas | Privalomas | Sausas deginimas | | Fosforas (P) | (mg/kg) | Privalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Kalis (K) | (mg/kg) | Privalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Kalcis (Ca) | (mg/kg) | Privalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Magnis (Mg) | (mg/kg) | Privalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Organinis sluoksnis (Orgsl) | (kg/m2) | Privalomas | | Tūris (cilindrinis) sausas svoris | | Kalcio karbonatas (CaCO3) | (g/kg) | Neprivalomas | Privalomas | AFNOR X 31-105 | Jei (CaCl2) pH > 6 | Mainų rūgštingumas (Ac-Exc) | (cmol /kg) | Neprivalomas | Privalomas | Titravimas | | Baziniai mainų katijonai (BCE) | (cmol /kg) | Neprivalomas | Privalomas | Ekstrahentas: BaCl2 | | Mainų rūgštiniai katijonai (AEC) | (cmol /kg) | Neprivalomas | Privalomas | Ekstrahentas: BaCl2 | | Katijonų mainų talpa (CEC) | (cmol /kg) | Neprivalomas | Privalomas | Bascomb | | Pasotinimas bazėmis (BaseSat) | (%) | Neprivalomas | Privalomas | Labex I.8703–26–1–1 | | Natris (Na) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Aliuminis (Al) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Geležis (Fe) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Chromas (Cr) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Nikelis (Ni) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Manganas (Mn) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Cinkas (Zn) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Varis (Cu) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Švinas (Pb) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Kadmis (Cd) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Gyvsidabris (Hg) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | Siera (S) | (mg/kg) | Neprivalomas | Neprivalomas | Ekstrahentas:karališkasis vanduo | | pH (H2O) | | Neprivalomas | Neprivalomas | pH-elektrodas | | Dirvožemio laidumas elektrai (EC) | (mS/m) | Neprivalomas | Neprivalomas | EC-matuoklis | | Valstybės narės laisvai pasirenka galimybę analizuoti daugiau, visus arba tik dalį neprivalomų parametrų. II.7. Duomenų perdavimas Valstybės narės informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį perduoda Komisijai standartizuota forma (žr. VII priedo 4a, 4b ir 4c formą). [1] UN-ECE/ICP dirvožemio specialistų grupė pritarė sąvokų, numatytų FAO rekomendacijose dirvožemiui apibūdinti (1990), naudojimui, o organinių sluoksnių (O-ir-H-) sąvokos yra šios: H-horizontai ar sluoksniai: sluoksniai, kuriuose vyrauja organinė medžiaga, susiformavusi iš nenuskilusių arba iš dalies suskilusių organinių medžiagų sankaupų dirvožemio paviršiuje, kuris gali būti povandeninis. Visi H-horizontai yra ilgą laiką permirkę vandeniu arba buvo permirkę vandeniu anksčiau, tačiau yra dirbtinai nusausinti. H-horizontas gali būti mineralinių divoržemių viršuje arba bet kokiame nuo paviršiaus gylyje, jei jis yra padengtas. O-horizontai ar sluoksniai: sluoksniai, kuriuose vyrauja organinė medžiaga, sudaryta iš pakratų, pavyzdžiui, lapų, spyglių, šakelių, samanų, ir kerpių, susikaupusių paviršiuje. O-horizontai nėra permirkę vandeniu ilgą laiką. Mineralinė tokios medžiagos dalis sudaro mažą procentinę medžiagos kieko dalį ir paprastai mažiau nei pus masės. O-sluoksnis gali būti dirvožemio paviršiuje arba bet kokiame nuo paviršiaus gylyje, jei jis yra padengats. Horizontas, susidaręs išplaunant mineralines medžiagas į mineralinį podirvį, nėra laikomas O-horizontu, nors kai kuriuose šiuo būdu susidariusiuose horizontuose gali būti nemažai organinių medžiagų. -------------------------------------------------- V PRIEDAS LAPIJOS MONITORINGO PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE BENDRIEJI METODAI I. Bendrosios pastabos Monitoringas turi būti vykdomas visuose pastoviuose apskaitos bareliuose. Pirmoji įprastinė inventorizacija turi būti užbaigta iki 1996 m. vasaros. Nors lapijos monitoringą rekomenduojama vykdyti per nurodytą 1995 m. vasaros ir 1995–1996 m. žiemos laiką, galėtų būti leista monitoringą atlikti per dvejus metus. Pakartotinas monitoringas vykdomas kiekviename atskirame apskaitos barelyje kas dveji metai. Toliau pateikta techninė informacija yra pagrįsta ICP miškų lapijos specialistų grupės gautais rezultatais. Nuoroda pateikta į šios specialistų grupės parengtą vadovą (1993 m.). II. Monitoringo vykdymo metodika II.1. Apskaitos data Lapuočių (taip pat maumedžių): apskaita turi būti vykdoma, kai pilnai susiformuoja nauji lapai ir iki tol, kai rudenį lapai pradeda geltonuoti ir senti. Amžinai žaliuojančios rūšys: apskaita turi būti vykdoma ramybės laikotarpiu. Prašoma, kad valstybės narės kiekvienam regionui ir kiekvieno lygumose ir kalnuose esančio regiono viduje apibrėžtų įvairioms rūšims labiausiai tinkamą apskaitos ir analizės laiką, bei matavimus vykdytu šiuo laikotarpiu. II.2. Medžių atranka Kas antri metai apskaitomi ne mažiau kaip penki kiekvienos apskaitos barelyje esančios pagrindinės medžių rūšies medžiai. Apskaitai reikalingas medžių skaičius yra atrenkamas taip, kad: - tai būtų kiti, lajo įvertinimui nenaudoti medžiai, kad vykdant tolesnes apskaitas nebūtų prarasta lapija, - tuo atveju, kai atliekant medžių gyvybingumo vertinimą yra apsiribojama medžiais, esančiais daliniame apskaitos barelyje, lapų mėginiams imti skirti medžiai atrenkami iš likusios viso apskaitos barelio dalies. Jeigu dalinis apskaitos barelis nenaudojama, medžiai mėginiams atrenkami iš buferinėje zonoje esančių medžių. Tokiu atveju buferinėje zonoje mėginių ėmimui atrinktiems medžiams suteikiamas specialus numeris (žr. VII priedą), - medžiai priklausytų medžiams vilkams ir viršaujantiems medžiams (susivėrę medynai) arba vidutinis medžių aukštis būtų ± 20 % (nesusivėrę medynai), - medžiai būtų netoli tų vietų, kur imami dirvožemio mėginiai analizei; tačiau, imant dirvožemio mėginius, turi būti stengiamasi nepakenkti pagrindinėms modelinių medžių šaknims, - medžiai atitiktų vidutinį defoliacijos lygį apskaitos barelyje (± 5 % vidutinio lapijos praradimo), - medžiai atitiktų sanitarinę apskaitos barelio būklę. Tas pats medis gali būti apskaitomas daugelį metų; medžiai turi būti sunumeruoti. Medžių rūšys, kurių laja per vienerius metus susidaro maža ir turi labai mažai spyglių (arba lapų), leidžiama (bet nerekomenduojama) kaitalioti dvi penkių medžių grupes, reikalui esant, būtina stengtis nepakenkti apskaitos medžiams. Kiekviena grupė turi atitikti pirmiau nurodytas sąlygas. Bendrijoje turi būti apskaitomi tik pagrindinių rūšių medžiai (žr. VII priedo 15 punktą). Lapijos mėginiams imti naudoti medžiai yra vertinami pagal lajos būklę (žr. III priedą), naudojant esamus arba specialiai paskirtus numerius. II.3. Bendro pobūdžio informacija Surenkama tokia informacija: - apskaitos barelio numeris, - mėginių ėmimo ir analizės data, - medžių rūšys. II.4. Lapų ir spyglių kiekio atrinkimas ir jų kiekis Apskaitos barelyje medžių negalima kirsti, tai gali turėti įtakos lapų arba spyglių apskaitos metodui. Svarbu, kad mėginiams paimti lapai arba spygliai būtų augę atviroje šviesoje. Paprastai kalbant, maistmedžiagių kiekiui nustatyti patogiausia imti einamųjų metų spyglius arba lapus, bet tam tikriems elementams būtų įdomu palyginti elementų koncentraciją senesniuose spygliuose su einamųjų metų spygliais. Mėginiams imami lapai arba spygliai turi būti paimti iš viršutinio lajos trečdalio, bet ne iš paties pirmojo spygliuočių menturio; medynuose, kuriuose skirtingus menturius lengva identifikuoti, patartina mėginius imti iš tarp septintojo ir penkioliktojo menturio. Lapuočiams mėginiai imami iš einamųjų metų lapų arba spyglių. Visžalėms medžių rūšims rekomenduojama mėginius imti iš einamųjų metų spyglių arba lapų ir antrųjų metų spyglių arba lapų (einamųjų metų + 1). Visoms medžių rūšims imant pavyzdžius yra būtina atkreipti dėmesį, kad mėginiams imami lapai arba spygliai būtų suaugę, ypač toms rūšims, kurios užaugino ūglius kelis kartus per metus (pvz., Pinus Halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucalyptus sp. Quercus sp. Larix sp. ir Cedrus sp. mėginiai imami nuo praeitų metų šakelių). Apskritai, mėginai turi būti imami taip, kad apskaitos medžių grupės būtų reprezentuojamos visomis kryptimis. Prireikus leidžiama imti pavyzdžius skirtingose lajos pusėse nuo kiekvieno apskaitomos grupės medžio. Tam tikrose augavietėse, kuriose akivaizdi vietovės orientacijos įtaka (pvz., statūs šlaitai arba stiprus vyraujantis vėjas) mėginiai imami iš tik vienos lajos pusės, kuri visada turi būti ta pati. Tokiais atvejais mėginių ėmimo kryptį būtina patvirtinti dokumentais). Pagrindinių elementų ir Fe, Mn, Zn, Cu analizei rekomenduojama imti 30 g šviežių spyglių arba lapų kiekvienai apskaitomai amžiaus klasei. Kiekviena šalis gali pati nuspręsti mėginiams imti didesnį lapų kiekį, priklausomai nuo to, koks kiekis reikalingas pagal naudojamus analizės metodus arba jei reikalinga mėginius konservuoti būsimoms reikmėms. II.5. Mėginių ėmimo būdai Kadangi medžių negalima kirsti, priimtinas bet kuris tinkamas mėginių ėmimo būdas, atsižvelgiant į medžių rūšį, aukštį ir pan., jeigu mėginys neužteršiamas, apskaitos medis nėra smarkiai sužalojamas arba tai nekelia pavojaus mėginius imančiai grupei. II.6. Mėginių išankstinis apdorojimas prieš juos siunčiant į laboratorijas analizei atlikti Imami ne mažiau kaip penkių kiekvienos tame apskaitos barelyje esančios pagrindinės medžių rūšies mėginiai; šie penki mėginiai yra atskirai laikomi maišuose; analizei imamas sudėtinis mėginys yra padaromas sumaišant vienodus kiekvieno penkių mėginių kiekius (tuo atveju, kai šie penki medžiai analizuojami atskirai, vidutinė vertė apskaičiuojama kiekvienam elementui). Lapuočiams patartina lapus atkirti nuo šakelių (ir netgi tam tikroms rūšims mažus lapelius atskirti nuo pagrindinio lapkočio), bet tai nebūtina spygliuočių spygliams. Einamųjų metų ūgliai bei antrųjų metų ūgliai atskiriami ir laikomi atskiruose maišuose. Rekomenduojama naudoti subadytus labai tankius polietileninius maišus. Jeigu įmanoma, mėginiai išdžiovinami švariame kambaryje ir laikomi subadytuose polietileniniuose maišuose vėsioje vietoje. Prieš siunčiant mėginius analizei į laboratoriją reikia labai aiškiai pažymėti kiekvieną mėginį (medynas, apskaitos barelio numeris, medžio rūšis, spyglių amžius ir pan.). Šie identifikavimo ženklai turi būti maišo išorėje (rašomi tiesiai ant maišo nenuplaunamu rašalu arba ant maišo prisegant etiketę). Taip pat rekomenduojama šiuos identifikavimo ženklus nenuplaunamu rašalu užrašyti ant popierinės etiketės ir patalpinti maišo viduje. Etiketė turėtų būti sulankstyta, kad būtų išvengta lapų arba spyglių taršos, jiems susilietus su rašalu. II.7. Apdirbimas prieš analizę Intensyviai ir nuolatinei pastovių apskaitos barelių ir tų metų ūglių kontrolei vykdyti rekomenduojama nustatyti 100 lapų arba 1000 spyglių masę, taip pat ir ūglių masę. Lapų lapkočius atskirti nebūtina, bet sudėtinių lapų atvejais patartina mažuosius lapelius atskirti nuo lapkočio, jeigu tai nebuvo padaryta miške. Kad būtų išvengta taršos, neturi būti naudojamos pudruotos plastikinės pirštinės. Nėra būtina nuolatos plauti mėginius, bet tai patartina daryti tam tikriems regionams, kuriuose labai didelė tarša arba kurie yra arti jūros. Šie mėginiai turi būti plaunami vandeniu be priedų. Džiovinimas krosnyje vykdomas prie temperatūros ne aukštesnės kaip 80 o C, ne trumpiau kaip 24 valandas. Spygliai turi būti atskiriami nuo šakelių laikantis tų pačių atsargumo priemonių kaip ir nuo pagrindinio lapkočio atskiriant smulkius lapelius. Sausi mėginiai sumalami, kad būtų gauti kiek įmanoma vienarūšiai smulkūs milteliai. Visuomet, priklausomai nuo medžio rūšies, lieka šiek tiek plaušų; tai nesukelia didelių nepatogumų, jeigu jos mažos ir jeigu milteliai, prieš imant mėginius analizei, yra gerai išmaišyti. Nustatant Mn, Fe, Cu, Cd, Al ir Pb, turi būti užtikrinta, kad mėginiai malūnėlyje nebus užteršti. Malūnėlį galima patikrinti sumalant pluoštinę celiuliozę ir ją išanalizuojant, ar joje nebuvo šių elementų prieš ją malant ir po malimo. II.8. Cheminė analizė Nustatoma tik suminė elementų koncentracija. ICP miškų lapijos specialistų grupės parengtame "Lapų ir spyglių mėginių ėmimo metodų ir analizės vadove" apibūdinti indikatoriniai įvairių lapijos parametrų analizės metodai. Kiekviena šalis gali naudoti nacionalinius metodus. Bet sumines elementų koncentracijas, gautas taikant nacionalinius metodus, būtina palyginti su metodais, kurie patvirtinti remiantis etaloniniais standartiniais mėginiais. Lapijos aprašyme bus išskiriami privalomi ir neprivalomi parametrai (žr. toliau pateiktą sąrašą). Parametrai Privalomi parametrai | Neprivalomi parametrai | Azotas (N) Siera (S) Fosforas (P) Kalcis (Ca) Magnis (Mg) Kalis (K) | Natris (Na) Cinkas (Zn) Manganas (Mn) Geležis (Fe) Varis (Cu) Švinas (Pb) Aliuminis (Al) Boras (B) | Valstybės narės gali laisvai pasirinkti, ar analizuoti daugiau, visus ar tik dalį neprivalomų parametrų. II.9. Duomenų perdavimas Valstybės narės Komisijai šią informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį pateikia standartizuota forma (žr. VII priedo 5a, 5b ir 5c forma). -------------------------------------------------- VI PRIEDAS PRIEAUGIO POKYČIŲ MATAVIMŲ PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE BENDRIEJI METODAI 1. Bendrosios pastabos Pirmieji matavimai pastoviuose apskaitos bareliuose turi būti atliekami nuo 1994 m. iki 1996 m. Augimo matavimai dalijami į dvi dalis: - medžių parametrų periodiniai matavimai, - medžio metinių rievių analizė pagal prieaugio griežinėlį ir kamieno skerspjūvio (neprivaloma). Periodiniai matavimai kartojami kiekviename atskirame apskaitos barelyje nuo 1999 m. iki 2000 m. ramybės metu ir po to kartojami kas penkeri metai. Medžio prieaugio griežinėlį ir kamieno skerspjūvio mėginių ėmimą ir analizę geriau atlikti apskaitos barelio įrengimo metu arba iš karto po jo. Toliau pateikta techninė informacija yra pagrįsta ICP miškų prieaugio specialistų grupės gautais rezultatais. Nuoroda pateikiama į šių specialistų parengtą vadovą. Čia aprašytos metodikos netinka makijos tipo medynams ir panašios vegetacijos rūšims. II. Monitoringo vykdymo metodika II.1. Matavimų laikas Matavimai turėtų būti atliekami ramybės metu. II.2. Apskaitos medžių atranka Paprastai medžių stebėjimas vykdomas visiems visame apskaitos barelyje augantiems medžiams. Tais atvejais, kai apskaitos barelyje auga labai daug medžių (pvz., tankūs medynai), medžių vertinimui turi būti naudojamos apibrėžtos dalinio apskaitos barelio (pvz., vainiko vertinimas ir prieaugis). Šiuo atveju medžių stebėjimas turi būti atliekamas daliniame apskaitos barelyje augantiems medžiams. Dalinio apskaitos barelio dydis inventorizacijos vykdymo metu turėtų būti toks, kad būtų gautas patikimas medyno prieaugio įvertinimas per visą matavimų laiką. Turi būti nustatytas ir pateiktas tikslus apskaitos aikštelės dydis. II.3. Metodai Periodiniai matavimai Visi apskaitos barelyje (daliniame apskaitos barelyje) esantys medžiai matuojami kas penkeri metai. Medžio rievių analizė (prieaugio griežinėlis ir kamieno skerspjūvis) Kadangi prieaugio gręžinėlių mėginių ėmimas galėtų turėti įtakos kitiems matavimams, šie gręžinėliai yra imami iš tų medžių, kurie auga už apskaitos barelio ribų. Kadangi medžius kamieno griežinėlių mėginiams imti reikia nukirsti, atrinktieji medžiai turi būti tokiu atstumu nuo apskaitos barelio, kad jų pašalinimas neturėtų jokios įtakos tiems apskaitos barelyje augantiems medžiams, kuriems atliekamas stebėjimas. Tuo pačiu metu apskaitos medžiai turi atstovauti apskaitos barelyje augančius medžius. Jeigu įmanoma, maksimaliai panaudojami medžiai, nukirsti įprasto ūkininkavimo miške metu. II.4. Bendro pobūdžio informacija Surenkama tokia informacija: - apskaitos barelio numeris, - mėginių ėmimo ir analizės data, - medžio numeris. II.5. Matuotini parametrai | Privalomi parametrai | Neprivalomi parametrai | Periodiniai matavimai | Medžių rūšis Skersmuo krūtinės aukštyje (DBH) Informacija apie ūkines priemones | Žievė Medžio aukštis Lajos aukštis Lajos plotis Tūrio įvertinimas | Medžio rievės analizė | | Rievės plotis Medžio skersmens po žieve pokytis kas penkeri metai Skerspločio ir tūrio įvertinimas | Valstybės narės gali laisvai pasirinkti, ar analizuoti daugiau neprivalomų parametrų arba jų dalį. Valstybės narės gali naudoti savo nacionalinę sistemą ir metodus. Siūlomi metodai ir matavimų eiga yra apibūdinti ICP miškų prieaugio specialistų grupės parengtame "Prieaugio vadove". II.6. Duomenų perdavimas Valstybės narės šią informaciją apie kiekvieną apskaitos barelį Komisijai pateikia standartizuota forma (žr. VII priedo 6a, 6b, 6c ir 6d forma). -------------------------------------------------- VII PRIEDAS BENDROSIOS PASTOVIUOSE APSKAITOS BARELIUOSE VYKDOMOS INVENTORIZACIJOS METU GAUTŲ DUOMENŲ PATEIKIMO TAISYKLĖS IR JŲ INTERPRETACIJA 1. Bendrosios pastabos Pastovių apskaitos barelių tinklo tikslas — gauti išsamius duomenis apie Bendrijos miškų ekosistemų raidą ir stengtis atskleisti aplinkos veiksnių, pasikeitimų koreliacinius ryšius, ypač oro taršos ir miškų ekosistemų atsaką į taršą. Šį tikslą galima pasiekti tik įvertinus apskaitos barelyje gautus duomenis. Duomenų, gautų skirtinguose pastoviuose apskaitos bareliuose, regionuose arba Bendrijoje, palyginimas turės būti atliekamas labai atidžiai. Rekomenduojama kiekvienos inventorizacijos metu gautus patikrintus duomenis (arba užbaigtą dalį) perduoti Komisijai, kai tik šie duomenys gaunami, naudojant šio priedo standartizuotas formas. Valstybės narės perduoda Komisijai duomenis, surinktus skirtingų inventorizacijų metu vykdytų kiekviename pastoviame apskaitos barelyje 1991-1996 m., kartu su kiekviename apskaitos barelyje gautų duomenų išaiškinimu. Iki 1996 m. gruodžio 31 d. visi duomenys su kiekvienos šalies išaiškinimais pateikiami standartizuota forma Komisijai tolesniam vertinimui. Patikinti inventorizacijų duomenys, po 1996 m. bus pateikiami Komisijai visiškai užbaigus inventorizaciją, kas penkeri metai nurodant galutinį baigimo terminą (pvz., 2001 m., 2006 m. gruodžio 31 d. ir t.t.). Šiame priede pateikta išsami informacija apie monitoringo metu gautų duomenų pateikimo ir jų aiškinimo tvarką. II. Bendra techninė informacija apie duomenų pateikimą II.1 Reikalavimai techninei įrangai Duomenims perduoti buvo pasirinktas 3,5″ diskelis (DSDD arba HD). Šis diskelis tapo pasauliniu standartu, jis pigus ir patvarus. Turi būti naudojami geros kokybės diskeliai. II.2. Reikalavimai programinei įrangai Diskeliai turi būti suformatuoti atitinkamu tankiu (DSDD = mažas tankis ir HD = didelis tankis), naudojant 2.1 arba aukštesnį diskinę operacinę sistemą (DOS) arba didesnę, bei turėtų būti 100 % suderinama su IBM standartu. Visa diskelyje esanti medžiaga turi būti pateikiama amerikietiškuoju standartiniu informacijos mainų kodu (ASCII). II.3. Duomenų laikmenos Kiekviename diskelyje (arba diskelių rinkinyje) turi būti apskaitos barelių ir duomenų laikmenos; laikmenos su apibendrinta informacija apie apskaitos barelius (apskaitos barelių laikmena (-os) ir laikmena (-os) su kiekvienos inventorizacijos metu gautais duomenimis (duomenų laikmenos). VIIa priede yra pateikta išsami informacija apie šių laikmenų pavadinimus ir turinį. II.4. Diskelio pavyzdys Paprašius gali būti pateikiamas diskelis su laikmenos struktūros ir turinio pavyzdžiu. --------------------------------------------------