ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Po daugiau kaip dešimtmetį trukusio spartaus BVP augimo 2009 m. Ispaniją ištiko gili recesija. Nuosmukį lėmė staigus vidaus paklausos sumažėjimas, atspindintis bumo etapu susiformavusio makroekonominio disbalanso mažėjimą, o pasaulinė finansų krizė jį dar padidino. Visų pirma baigėsi skolinimo bumas ir privatusis sektorius skubiai padidino santaupų rodiklį, traukiasi per didelis būsto sektorius – mažėja ir kainos, ir veiklos mastas, sumažėjo aukštą lygį siekęs išorės deficitas ir infliacinis spaudimas. Dėl nuosmukio dramatiškai sumažėjo darbuotojų skaičius, o nedarbo lygis labai padidėjo. Dabartinė krizė daro daug žalos ir Ispanijos valstybės finansams. Be mažėjančio veiklos masto, fiskaliniai pokyčiai atspindi palankų politinį atsaką, pagal kurį įgyvendinamos didelio masto skatinamosios priemonės. Jau 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo 3 % BVP, todėl 2009 m. kovo mėn. pradėta perviršinio deficito procedūra. Per paskutinį šios procedūros etapą 2009 m. gruodžio mėn. Taryba pateikė patikslintą rekomendaciją, parengtą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, kurioje Ispanija raginama ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m. Pagrindiniai uždaviniai ateityje – tęsti koregavimą, be kita ko, mažinant išorės deficitą ir iš naujo subalansuojant BVP augimo šaltinius, mažiau orientuojant juos į vidaus paklausą, visų pirma būsto sektoriuje, ir daugiau – į išorės sektorių. Tam bus reikalingos reformos našumui ir potencialiam BVP augimui skatinti, taip pat darbo vietoms tvariai kurti. Tuo pačiu metu reikia didinti konkurencingumą, be kita ko, įgyvendinant tinkamą sąnaudų mažinimo politiką, t. y. riboti darbo užmokesčio ir antkainių augimą, palyginti su prekybos partneriais. Šios struktūrinės konkurencingumo problemos kartu su cikliniais veiksniais, atspindinčiais didelį ekonomikos augimą, kuris buvo spartesnis negu pagrindinių prekybos partnerių, paskatino susidaryti didelį einamosios sąskaitos deficitą, kuris per pastarąjį dešimtmetį sparčiai didėjo, pasiekdamas aukščiausią lygį 2007 m., kai šis rodiklis buvo dviženklis, o 2009 m. sumažėjo maždaug perpus. Galiausiai, nors iki šiol valdžios sektorius sušvelnindavo smarkaus išlaidų mažinimo privačiajame sektoriuje poveikį, galimybių tai tęsti dar labiau nepažeidžiant fiskalinio tvarumo nebeliko. Taigi, pagrindinis ateinančių kelerių metų uždavinys yra toliau įgyvendinti patikimo ir tvaraus fiskalinio konsolidavimo strategiją.
(8)

Nors programoje pateiktos 2010 m. biudžeto projekcijos atrodo tikėtinos, 2011 ir vėlesniais metais rezultatai gali būti prastesni, negu numatoma. Atnaujintoje programoje pateiktos pajamų projekcijos tebėra tikroviškos, bet rezultatai gali būti prastesni nei numatoma, o planuojamas konsolidavimas išlaidų dalyje nėra pagrįstas priemonėmis. Be to, makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįstos biudžeto projekcijos, daroma prielaida, kad privatusis vartojimas sparčiai augs, o viešasis vartojimas bus ribojamas. Žvelgiant į ankstesnius rezultatus, kai išlaidos dažnai viršijo tikslus, numanomas nulinis realus viešojo vartojimo išlaidų augimas 2011–2013 m. atrodo optimistiškas. Finansų sektorius atrodo stabilus, bet per krizę įgyvendintos finansinės gelbėjimo priemonės padidino riziką, kurią valdžios sektoriui kelia šis sektorius.
(8)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis Maltos biudžetui daug mažesnis nei ES vidurkis: pensijų išlaidos, palyginti su visu BVP, ilguoju laikotarpiu mažės – taip teigiama 2005 m. projekcijose. Vis dėlto tikėtina, kad dėl 2006 m. pensijų reformos, kuria siekiama ne tik padidinti pensijas, bet ir pailginti pensijinį amžių, ilguoju laikotarpiu prireiks didesnių išlaidų. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Tačiau 2008 m. biudžeto būklė (remiantis programoje pateiktais įverčiais) yra blogesnė, palyginti su pradine ankstesnėje programoje nurodyta būkle, dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Biudžeto būklės gerinimas padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią vidutinę riziką.
(1)

2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos Respublika konvergencijos programą, apimančią 2008–2011 m. laikotarpį. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. lapkričio mėn. pateikta programa, įskaitant gruodžio mėn. pateiktą jos papildymą, yra per daug optimistiška, turint omenyje nepalankius makroekonominius pokyčius. Be to, ji pažymi, kad antrasis skatinimo priemonių paketas buvo paskelbtas 2009 m. vasario 16 d. ir šiame įvertinime jis nėra nagrinėjamas.
8)

Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Faktiniai rezultatai galėtų būti geresni, nei numatyta atsargiose biudžeto planavimo prognozėse (taip buvo 2004 m., tokį atvejį Komisijos tarnybos numato ir 2005 m.). Augimo prielaidos, kuriomis remiantis nustatomas biudžetas, paprastai buvo realistiškos, o mokesčių elastingumo prielaidos atsargios. Be to, biudžeto lėšos ne visada būdavo visiškai išnaudojamos, daugiausia dėl to, kad yra galimybė perkelti nepanaudotas lėšas į kitus biudžetinius metus. Kita vertus, programoje nurodomos kelios (pasiūlytos) priemonės socialinių išlaidų srityje, dėl kurių atitinkamos išlaidos padidėtų, o ne sumažėtų, kaip numatyta programoje. Be to, 2004 m. išlaidų perkėlimai sudarė daugiau nei 1 % BVP, ir Komisijos tarnybos numato, kad jų apimtis 2005 m. toliau augs. Jei šios didelės perkeltos lėšos būtų panaudotos kaip papildomos biudžeto išlaidos, o tai yra tikėtina rinkimų metais 2006 m., galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei prognozuojama, ypač 2006 m. Vis dėlto augimo prielaida paskutiniais programos metais atrodo palanki.
2)

Ispanijos realusis BVP, vidutiniškai didėjęs po 3 % per metus, buvo vienas didžiausių ES per pastaruosius dešimt metų. Darbo vietų kūrimas (didėjantis po 3 % per metus), skatino spartų augimą. Bet Ispanija atsiliko nuo euro zonos našumo augimo srityje ( % palyginti su 1 % euro zonoje). Nors 2004 m. SVKI infliacija mažėjo ir priartėjo prie 3 %, ji išliko didesnė nei euro zonos vidurkis. Didesnė infliacija ir mažesnis našumo augimas nei pagrindinių (prekybos) partnerių lėmė konkurencingumo praradimą, o tai kartu su didele vidaus paklausa prisidėjo prie išorės padėties pablogėjimo — 2005 m. buvo pasiektas 6 % BVP deficitas. Antroje dešimtojo dešimtmečio pusėje vykęs fiskalinis konsolidavimas prisidėjo apribojant tokius pokyčius.
(17)

remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir 2022 m. Estijos stabilumo programoje pateikta informacija, numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-2,4 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba (14). Estija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų Sąjungos fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,6 procentinio punkto (15). Todėl Estija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,4 procentinio punkto. Tas reikšmingas skatinamasis poveikis, be kita ko, apima darbo užmokesčio ir socialinių pervedimų padidėjimą, taip pat priemonių, kuriomis siekiama mažinti ekonominį ir socialinį energijos kainų kilimo poveikį (0,5 % BVP), ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo išlaidas (0,4 % BVP), papildomą poveikį;
(6)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, Danija, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;
(18)

dėl COVID-19 pandemijos ir susijusių izoliavimo priemonių padėtis gerais rezultatais metų pradžioje džiuginusioje darbo rinkoje pablogėjo. Siekdama sušvelninti krizės poveikį užimtumo ir socialinėje srityse, Vyriausybė teikia tvirtą paramą taikydama sutrumpinto darbo laiko tvarką (vok. Kurzarbeit). Vyriausybė supaprastino sąlygas, kuriomis galima šia tvarka naudotis, atgaline data pradėjo ją taikyti laikiniesiems darbuotojams ir padidino kompensacijos sumas. Tai padeda išsaugoti darbo vietas ir apsaugoti namų ūkių pajamas. Darbdaviams suteiktos finansinės lengvatos, t. y. už prarastą darbo laiką socialinio draudimo įmokų jie nemoka. Supaprastinta paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, gavimo tvarka (pagal Vokietijos socialinio kodekso (vok. Sozialgesetzbuch/SGB) II knygą) padeda praradusiems pajamas gyventojams. Be to, mažas pajamas gaunančios šeimos remiamos sudarant galimybes lengviau gauti priedus vaikams. Be to, nuomininkams, kuriems kyla pavojus netekti pajamų, teikiama laikina apsauga nuo iškeldinimo. Nors Vokietijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, neištaisius nustatytų trūkumų dabartinės krizės sąlygomis gali sumažėti pažeidžiamų grupių pajamos;
(4)

SESV 126 straipsnio 7 dalimi ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (1) 3 straipsnio 4 dalimi reikalaujama, kad Taryba atitinkamai valstybei narei pateiktų rekomendacijas siekiant per nurodytą laikotarpį panaikinti perviršinį deficitą. Tomis rekomendacijomis turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui pataisyti. Be to, rekomendacijoje pataisyti perviršinį deficitą Taryba turi reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP);
(17)

kol kas Austrijos sveikatos sistema su COVID 19 pandemija kovoja sėkmingai. Dar labiau visuomenės sveikatą pagerintų pirminės ir ambulatorinės sveikatos priežiūros paslaugų išplėtimas, skiriant dėmesį sveikatingumo skatinimui ir ligų prevencijai. Išlaikant aukštos kokybės standartus, išlaidų veiksmingumas galėtų būti padidintas veiksmingiau vykdant viešuosius pirkimus ir siūlant generinius vaistus. Be to, Austrijos ilgalaikės priežiūros sistema susiduria su struktūriniais ir fiskaliniais iššūkiais, kurių visapusiškai įveikti kol kas nepavyksta. Sistema teikia palyginti aukštos kokybės paslaugas, tačiau jai kyla apsirūpinimo personalu problemų, kurios dar labiau išryškėjo ir tapo akivaizdžios per dabartinę krizę. Ilgalaikės priežiūros sektorius labai priklauso nuo darbuotojų iš kitų valstybių narių teikiamos priežiūros, todėl kyla būtinybė užtikrinti laisvą tarpvalstybinių darbuotojų judėjimą. Be to, slaugos darbuotojų darbo patrauklumą padėtų padidinti pakankamas darbo užmokestis;
(12)

padėtis darbo rinkoje gerėja; tačiau neišnaudotas žmogiškojo kapitalo potencialas trukdo našumui ir ilgalaikiam augimui, o pokyčiai ypač reikalingi moterims, žemos kvalifikacijos darbuotojams, vyresnio amžiaus darbuotojams ir migrantų kilmės asmenims. Nepaisant apskritai aukšto moterų užimtumo lygio (2018 m. Austrijoje jis siekė 71,7 %, palyginti su 67,4 % Sąjungoje), visą darbo dieną dirbančių moterų skaičius yra palyginti mažas. Ne visą darbo dieną dirbančių moterų skaičius gerokai viršija Sąjungos vidurkį (2018 m. Austrijoje jis sudarė 47,6 %, palyginti su 30,8 % Sąjungoje) ir tai daugiausia lemia tai, kad nepakanka vaikų priežiūros įstaigų ir daug moterų atlieka neapmokamas priežiūros užduotis. Dabartinė vaikų priežiūros paslaugų teikimo ir atostogų dėl šeiminių priežasčių sistema nepakankamai padeda užtikrinti moterų ir vyrų lygias galimybes darbo rinkoje. Tolesnės investicijos į visą darbo dieną teikiamas vaikų priežiūros paslaugas už prieinamą kainą ir visą dieną veikiančias mokyklas padėtų daugiau moterų dirbti visą darbo dieną, suteiktų moterims daugiau galimybių dalyvauti darbo rinkoje ir padidinti našumą bei ilgalaikį integracinį augimą. Tai, kad moterys dirba ne visą darbo dieną, taip pat didžia dalimi paaiškina nekoreguotą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kuris vis dar akivaizdžiai didesnis už Sąjungos vidurkį (2017 m. Austrijoje jis buvo 19,9 %, palyginti su 16,0 % Sąjungoje). Kiti svarbūs šio skirtumo veiksniai – labai didelis moterų, dirbančių prastai apmokamuose sektoriuose, skaičius, segregacija, susijusi su švietimo pasirinkimu, nepakankamas moterų atstovavimas vadovaujamose ir priežiūros pareigose ir karjeros pertraukos. Apskritai didelį vyrų ir moterų pensijų skirtumą (2017 m. Austrijoje – 40,5 %, palyginti su 35,2 % Sąjungoje) daugiausia lemia ši su lytimi susijusi pajamų nelygybė per visą profesinį gyvenimą. Be to, ne nuolatos dirbantiems asmenims, kurių dauguma yra moterys, nedarbo išmoka neskiriama. Didelis žemos kvalifikacijos darbuotojų nedarbo lygis rodo, kad darbo rinkos potencialas išnaudojamas nepakankamai. Daugiau kaip 44 % visų bedarbių yra įgiję tik pagrindinį išsilavinimą (baigę tik pagrindinę mokyklą – Pflichtschule). Aktyvi darbo rinkos politika, kuria daugiau žmonių skatinama dirbti arba ieškoti darbo, įskaitant mokymosi visą gyvenimą galimybes, tebėra labai svarbi siekiant išnaudoti migrantų kilmės darbuotojų ir žemos kvalifikacijos suaugusiųjų darbo jėgos potencialą. Nors socialinių partnerių dalyvavimas priimant su šia politika susijusius sprendimus buvo kaip visada aktyvus, kilo tam tikrų sunkumų;
(9)

Slovakijos viešųjų finansų tvarumui ilguoju laikotarpiu kyla vidutinė rizika. Remiantis Komisijos 2018 m. fiskalinio tvarumo ataskaita, siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį ilguoju laikotarpiu reikėtų, kad struktūrinis pirminis balansas bendrai pagerėtų 2,5 procentinio punkto BVP, palyginti su nesikeičiančios politikos scenarijumi. Taip yra dėl prognozuojamo pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų padidėjimo, dėl kurio didėja su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos (bendras įnašas sudaro 1,8 procentinio punkto BVP). Kadangi gimstamumas Slovakijoje yra mažas, o tikėtina gyvenimo trukmė turėtų toliau ilgėti, prognozuojama, kad iki 2060 m. senėjimo indeksas (santykis tarp vyresnio amžiaus žmonių ir aktyvių gyventojų, t. y. dirbančios arba besimokančios gyventojų dalies) beveik patrigubės. Be to, nors 2016 m. kiekvienai dešimčiai dirbančių asmenų teko tik maždaug trys neaktyvūs vyresni nei 65 m. asmenys, prognozuojama, kad iki 2060 m. šis skaičius išaugs iki septynių (ekonominis senėjimo indeksas). Automatinis pensinio amžiaus koregavimas atsižvelgiant į tikėtiną gyvenimo trukmę palaipsniui didino ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Tai buvo vertinama kaip svarbi priemonė, padedanti užtikrinti kartų tarpusavio teisingumą ir ilgalaikį tvarumą. Nuogąstavimai dėl ilgalaikio pensijų sistemų fiskalinio tvarumo padidėjo 2019 m. kovo 28 d. Parlamentui priėmus Konstitucijos pakeitimą, kuriuo nustatomos pensinio amžiaus ribos (64 m. vyrams ir moterims be vaikų, pusę metų sumažinant moterims už kiekvieną iš pirmųjų trijų vaikų), o tai reiškia, kad automatinis koregavimas, siejamas su tikėtina gyvenimo trukme, daugiau nebus taikomas, kai bus pasiekta viršutinė riba. Slovakijos fiskalinės tarybos manymu, dėl viršutinės ribos išlaidos padidės 1,6 % BVP: nuo 8,6 % 2016 m. iki 11,4 % 2070 m., palyginti su 2018 m. ataskaitoje dėl senėjimo prognozuotu padidėjimu iki 9,8 %. Dėl to gerokai padidės rizika tvarumui. Šiuo metu dar nesiimta jokių atsvaros priemonių, o poveikis senatvės pajamoms ir skurdui neapskaičiuotas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Austrijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Austrijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Vengrijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Vengrijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Lenkijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Lenkijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(8)

padaryta tam tikra pažanga gerinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Tačiau Maltos finansinių paslaugų institucijai vis dar trūksta darbuotojų, taip pat susirūpinimą tebekelia jos gebėjimas prižiūrėti didelę tarpvalstybinę finansų sistemą, visų pirma jos ne bankų segmentą. Be to, nors paslaugų (visų pirma internetinių žaidimų) sektorius labai prisidėjo prie šalies tvaraus ekonomikos augimo, dėl jo ateityje gali kilti sunkumų finansų sistemos vientisumui, todėl reikia sukurti tvirtą kovos su pinigų plovimu sistemą. Malta neseniai į nacionalinę teisę perkėlė Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos nuostatas; jų įgyvendinimo veiksmingumą dar reikės įvertinti. Be to, perkėlusios šios direktyvos nuostatas į nacionalinę teisę, Maltos valdžios institucijos neseniai pateikė integruotą kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu strategiją. Be kitų veiksmų, buvo įsteigtas Nacionalinis kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu koordinavimo komitetas, kurį sudaro Vyriausybės ir kitų atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų atstovai. Tačiau dar reikia užtikrinti tinkamą neseniai priimtos reguliavimo sistemos įgyvendinimą ir veiksmingą vykdymo užtikrinimą;
(13)

didelis neveiksnių paskolų kiekis tebėra pagrindinė bankų sektoriaus pažeidžiamumo priežastis ir neigiamai veikia kreditų pasiūlą. Bankai vis dar susiduria su kliūtimis siekdami susigrąžinti skolas iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, taip pat sunkumų kyla dėl prastos skolų grąžinimo drausmės. jas nurašius ir įvykdžius skolos konvertavimo į nuosavybę sandorius, 2017 m. neveiksnių paskolų sumažėjo, nors ne visuose bankuose vienodai. Išlieka netikrumas dėl bankų skaičiaus mažinimo planų tvarumo, nes pakartotinio paskolos įsipareigojimų nevykdymo ir pakartotinio restruktūrizavimo lygis tebėra aukštas, ir didėja tiesioginė bankų priklausomybė nuo padėties nekilnojamojo turto rinkoje. Šie veiksniai rodo, kad reikia skubiai įgyvendinti išsamesnę strategiją, kad būtų sparčiau tvarkomi bankų balansai, kartu atsižvelgiant į socialinius padarinius pažeidžiamoms grupėms ir atsargiai nustatant paskatas stiprinti skolų grąžinimo drausmę. Įgyvendinant šią strategiją reikės priimti teisės aktų pakeitimų, be kita ko, dėl skolininkų apsaugos ir elektroninių aukcionų įsteigimo, kad būtų sudarytos galimybės veiksmingam reikalavimų vykdymo užtikrinimui ir palengvintas paskolų pardavimas. Be to, draudimo ir pensijų fondų priežiūros valdymo ir administraciniai gebėjimai tebėra menki. 2018 m. Vyriausybė ketina pateikti teisėkūros pasiūlymų šiam klausimui spręsti;
(9)

dėl įvairių Vyriausybės iniciatyvų, kuriomis siekiama aktyvinti būsto rinką ir ciklinį atsigavimą, toliau didėja metinė grynoji būsto pasiūla. Vis dėlto ji tebėra gerokai mažesnė už numatomą paklausą ir Jungtinei Karalystei ir toliau teks sunkus uždavinys užtikrinti pakankamą būsto pasiūlą. Tai susiję su labai griežtu ir sudėtingu žemės rinkos reguliavimu. Būsto trūkumas ir didelės išlaidos būstui kelia problemų visų pirma didelės ir augančios paklausos zonose, pvz., miestuose ir aplink juos. Vyriausybė pripažįsta šią problemą ir nustatė plataus užmojo tikslą – per artimiausius metus padidinti pasiūlą. Be to, Vyriausybė dar kartą patvirtino įsipareigojimą riboti plėtrą aplink miestus. Smarkiai sumažėjo būstą turinčių jaunų žmonių skaičius, todėl didėja kartų nelygybė.
6.

Valstybės narės turėtų skatinti ir remti prieinamų IT priemonių kūrimą ir įsisavinimą, taip tikėdamosi supaprastinti ir pagerinti viešųjų pirkimų sistemos veikimą, pvz., skatinti: a) prieigą prie informacijos suteikti viename internetiniame portale; b) kurti IT priemones ir atitinkamus mokymus (pvz., siekiant masto ekonomijos, energijos vartojimo efektyvumo arba kolektyvinio darbo) arba remti atitinkamus į rinką orientuotus sprendimus ir c) taikyti strateginius skaitmeninimo metodus: standartizuoti, pakartotinai naudoti produktus ir paslaugas ir jais dalytis, užtikrinti jų sąveikumą, visų pirma naudojant prieinamus ES lygmens IT sprendimus (10), taip pat kurti tokias priemones kaip IRT standartų viešųjų pirkimų procedūroms internetinis katalogas (11).
24.

Siekdamos visapusiškai naudoti draudimus atvykti valstybės narės turėtų: a) užtikrinti, kad draudimai atvykti pradėtų galioti trečiųjų šalių piliečių išvykimo iš ES dieną, kad jų faktinė trukmė nebūtų nepagrįstai sutrumpinta; tai turėtų būti užtikrinama tais atvejais, kai nacionalinės institucijos žino išsiuntimo datą, visų pirma išsiuntimo atvejais ir išvykimo atvejais, susijusiais su remiamo savanoriško grįžimo programa; b) nustatyti priemones, pagal kurias būtų tikrinama, ar neteisėtai Europos Sąjungoje buvęs trečiosios šalies pilietis išvyko per savanoriško išvykimo laikotarpį, ir būtų užtikrinami veiksmingi tolesni veiksmai, jei šis asmuo neišvyko (be kita ko, būtų išduodamas draudimas atvykti); c) sistemingai įvedinėti perspėjimus dėl draudimo atvykti antrosios kartos Šengeno informacinėje sistemoje, taikydamos Reglamento (EB) Nr. 1987/2006 24 straipsnio 3 dalį, ir d) sukurti sistemą, pagal kurią būtų priimamas sprendimas grąžinti tais atvejais, kai neteisėto buvimo faktas nustatomas per patikrą išvykstant. Pagrįstais atvejais, atlikus individualų vertinimą ir taikant proporcingumo principą, siekiant ateityje išvengti neteisėto buvimo rizikos, turėtų būti išduodamas draudimas atvykti.