ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Valdžios sektoriaus išlaidų santykio didėjimas nuo 2000 m. ir ypač staigus padidėjimas pastaraisiais metais rodo poreikį užtikrinti JK valstybės išlaidų veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą. Per trejų metų laikotarpį, kuriam taikoma 2007 m. išsami išlaidų apžvalga (t. y. 2008/2009 m.–2010/2011 m.) JK vyriausybė įsipareigojo užtikrindama geriausią kainos ir kokybės santykį papildomai sutaupyti 2½ % BVP. Maždaug penktadalį šios sumos sudaro lėšos, kurias vyriausybė planuoja sutaupyti per 2007 m. apžvalgos laikotarpį, atsižvelgdama į išvadas, padarytas vienerių metų Veiklos veiksmingumo programoje, pagal kurią nagrinėtos viešojo sektoriaus veiklos išlaidos ir nustatyta galimybių didinant veiksmingumą iki 2013/2014 m. per metus sutaupyti po 1 % BVP, palyginti su 2007/2008 m. Bus labai svarbu įvertinti šių didelio užmojo ir apgalvotų veiksmingumo didinimo iniciatyvų sėkmę, siekiant įrodyti, kad jomis iš tikrųjų gerinama valstybės finansų kokybė ir ribojamos valstybės išlaidos. Šiuo atžvilgiu reikėtų palankiai vertinti Nacionalinės audito tarnybos paskelbtus planus įvertinti 2007 m. apžvalgos laikotarpiu sutaupytas lėšas. Be to, ypač tinkama tai, kad pagal Visuomeninės vertės programą didžiausias dėmesys skiriamas siekiui iki 2012/2013 m. maždaug po ½ % BVP per metus didinti veiksmingumą visuomenės sveikatos sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad nuo 2000 m. JK Nacionalinės sveikatos apsaugos tarnybos išlaidos smarkiai išaugo, o našumas sumažėjo, nors sveikatos priežiūros srities rezultatai pagerėjo.
(4)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2009 m. 5 % smukęs realusis BVP vėl pradės augti nuo 1,4 % 2010 m. iki vidutiniškai 2 % per visą likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turimos informacijos vertinimu (2), šis scenarijus atrodo pagrįstas kiek per daug optimistinėmis augimo prielaidomis. Realiojo BVP augimo projekcijos 2010 ir 2011 m. šiek tiek viršija Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę. Be to, remiantis palankesne užimtumo, nedarbo ir darbo užmokesčio perspektyva, programoje 2011 m. numatomas šiek tiek spartesnis privataus vartojimo augimas. Gali paaiškėti, kad programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra padidintos 2011 m., bet visu likusiu programos laikotarpiu jos yra tikroviškos.
9)

Planuojama, kad ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis Danijos biudžetui bus didesnis už ES vidurkį; tam didelę įtaką daro atitinkamai didelis BVP dalimi išreikštų išlaidų pensijoms augimas per artimiausius dešimtmečius. Tačiau 2006 m. birželio mėn. priimtas išsamus reformų paketas — Susitarimas dėl būsimo klestėjimo, gerovės ir ateities investicijų arba tiesiog Gerovės susitarimas — kurio tikslas yra atitolinti išėjimą į pensiją. Ir bendras pensinis amžius, ir ankstyvo išėjimo į pensiją amžius bus palaipsniui pailginti dvejais metais, o vėliau amžiaus ribos bus indeksuojamos atsižvelgiant į gyvenimo trukmės pokyčius. Todėl Gerovės susitarimas turėtų padėti apriboti ilgalaikes išlaidų tendencijas ir padidinti viešųjų finansų tvarumą. Be to, pradinė biudžeto, kuriam būdingas didelis struktūrinis perteklius, būklė žymiai padeda sumažinti ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Mažinant riziką viešųjų finansų tvarumui taip pat bus svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius atrodo, kad rizika Danijos viešųjų finansų tvarumui yra nedidelė.
(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, atrodo, kad programoje apibrėžtos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas iki 2008 m., kaip numatyta programoje. Vis dėlto, kaip minėta, vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei galėtų būti atsižvelgiant į skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilguoju laikotarpiu. Biudžeto strategijos pakanka, kad nuo 2008 m. būtų pasiekta Paktą atitinkanti struktūrinė biudžeto būklė. Be to, dėl programoje numatomų biudžeto krypčių susidaro pakankama patikimumo riba, kad esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Koregavimo tempas pagal programą siekiant vidutinės trukmės tikslo turėtų būti didesnis, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimo pastangų turėtų būti dedama daugiau ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir mažiau — nuosmukio laikotarpiu. Visų pirma, atsižvelgiant į pavojus, koregavimas gali nesiekti tos vertės 2007 m. ir sulėtėti vėliau.
10)

Stabilumo programoje nepateiktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos, susijusios su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu, įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas. Be to, joje nepateikiama susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba lėšas, sutaupytas dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto projekcijose nepakankamai aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį viešiesiems finansams. Nepaisant to, stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje, atrodo, yra suderintos su nacionalinėje reformų programoje numatytomis priemonėmis. Visų pirma abejose programose numatoma įgyvendinti ambicingus infrastruktūros atnaujinimo planus, pirmiausia pagal Nacionalinį plėtros planą, paskelbtą 2007 m. sausio mėn., o stabilumo programa prisidedama prie veiksmų, numatytų nacionalinėje reformų programoje, kurioje pateikiamas išsamus viešųjų finansų institucinių savybių gerinimo priemonių aprašymas; pirmiausia apibūdinamos priemonės, skirtos mokesčių surinkimo veiksmingumui didinti ir geresnei ekonominei naudai pasiekti išlaidų valdymo srityje.
2)

Per pastarąjį dešimtmetį BVP augo 1,4 % per metus, t. y. daugiau nei puse procentinio punkto atsilikdamas nuo euro zonos vidurkio. Per šį laikotarpį augimo potencialas nuolat mažėjo. Ekonominę veiklą skatino klestintis eksportas, tačiau stabdė vangi vidaus paklausa. Po užsitęsusio sąstingio dešimtmečio pradžioje, paklausa ir realusis BVP trumpam išaugo 2000 m. ir 2004 m., bet vėliau vėl sumažėjo. Sukuriant mažiau darbo vietų, nedarbo lygis pakilo iki 9,5 %. 2005 m. valdžios sektoriaus deficitas viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ketverius metus iš eilės. Valstybės skola, 1991 m. sudariusi apie 40 % BVP, nuo 2002 m. viršija Sutartyje nustatytą 60 % pamatinę vertę.
(7)

Šioje programoje apibrėžtos ekonominės politikos kryptys iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires viešųjų finansų srityje. Pirma, programoje nenumatomas tikslas siekti beveik subalansuoto biudžeto būklės arba biudžeto pertekliaus per vidutinės trukmės laikotarpį. Antra, biudžeto tikslai neužtikrina cikliškai koreguojamo balanso pagerinimo bent jau 0,5 procentinio punkto per metus, nors yra pripažinta, kad struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimas (atmetus vienkartines priemones) vidutiniškai siekia 0,5 % BVP per metus. Trečia, dalis 2005 m. mokesčių sumažinimo finansuojama laikinomis priemonėmis. Galiausiai programoje nepateikiama pakankamai informacijos, kaip bus stiprinami išlaidų kontrolės mechanizmai, ir aiškiai nenurodomas regioninių išlaidų finansavimo šaltinis.
8.

Ekonominės programoje išdėstytos politikos sritys visiškai atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires (BEPG) viešųjų finansų srityje. Siekiant išspręsti didelio einamosios sąskaitos deficito problemą, Latvijai buvo rekomenduota sumažinti valdžios sektoriaus deficitą patikimomis ir tvariomis priemonėmis pagal daugiametę programą. Atsižvelgiant į programoje numatytą mažėjantį einamosios sąskaitos deficitą, mažesnis nei prognozuotas biudžeto deficitas 2004 m. ir atnaujintoje programoje numatytas konsolidavimas atitinka BEPG pateiktas rekomendacijas. Tačiau toks įvertinimas priklauso nuo palankios išorinio balanso raidos, todėl būtina vykdyti tolesnę jo stebėseną. Be to, kaip jau buvo nurodyta Tarybos nuomonėje dėl 2004 m. gegužės mėn. programos, tinkamos fiskalinės būklės įvertinimas taip pat priklauso nuo vidaus paklausos daromo spaudimo ekonomikai, nors ir sunku nustatyti šalies padėtį verslo cikle; dėl to įvertinimas taip pat priklauso nuo to, ar makroekonominė politika bus tinkama siekiant užtikrinti, kad neseniai pakilusi infliacija sumažėtų.
(22)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų su preliminariu įgyvendinimo tvarkaraščiu – iki 2026 m. rugpjūčio 31 d. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 m. ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Slovėnijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priėmimo datos, arba didelę šių uždavinių dalį. Konkrečiai, plane pateikiamas tinkamas atsakas į daugelį ekonominių, socialinių ir aplinkos problemų, su kuriomis susiduria Slovėnija. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos reformos ir investicijos, kuriomis sprendžiama didelė dalis problemų, nustatytų per Europos semestrą Slovėnijai skirtose rekomendacijose. Visų pirma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiamos problemos, susijusios su fiskaline politika ir viešaisiais finansais, socialinės apsaugos sistemomis, užimtumu ir socialine apsauga, verslo aplinka ir investicijomis į mokslinius tyrimus ir plėtrą (MTP), taip pat su žaliąja ir skaitmenine pertvarkomis;
(21)

Belgijos mokesčių sistemai būdinga didelė darbo jėgai tenkanti mokesčių našta, palyginti dideli mokesčių tarifai ir maži mokesčių laipteliai. Tai riboja tikrąjį mokesčių sistemos progresyvumą ir dar labiau mažina dalyvavimą darbo rinkoje. Nors 2016 m. mokesčių reforma sumažino darbo pajamų apmokestinimo naštą mažiausias pajamas gaunantiems asmenims, vidutinį darbo užmokestį gaunančių asmenų atveju mokesčių pleištas tebėra didžiausias Sąjungoje. Didelis darbo pajamų apmokestinimas taip pat gali atgrasyti nuo mokymosi visą gyvenimą. Be to, kai kurie bedarbio pašalpų sistemos struktūros ypatumai gali sumažinti darbo ieškančių asmenų paskatas dirbti ir aktyvumo skatinimo politikos veiksmingumą. Socialinės paramos sudėtingumas ir ribotos galimybės derinti darbo pajamas ir socialines išmokas taip pat gali skatinti nepradėti dirbti, visų pirma – mažą uždarbio potencialą turinčius asmenis. Be to, iš dalies siekiant sušvelninti didelius mokesčių tarifus, dėl įvairių išimčių, atskaitymų ir lengvatinių tarifų taikymo vyksta mokesčių bazių erozija, todėl mažėja veiksmingumas ir atsiranda iškraipymų. Kai kurie mokesčių sistemos ypatumai prisideda prie investavimo pasirinkimų iškraipymo ir lemia pernelyg dideles investicijas į tam tikrą turtą. Pavyzdžiui, nuompinigiai iš nekilnojamojo turto yra apmokestinami nepakankamai, o būsto paskolų antriniam gyvenamajam būstui įsigyti palūkanos yra atskaitomos iš mokesčių. Be to, mokesčių paskatos taupyti ir nelanksti mokesčių taisyklių, taikomų ilgalaikėms santaupoms ir pensijų sistemoms, struktūra trukdo geriau paskirstyti kapitalą. 2021 m. vasario 17 d. įstatymu nustatytas vertybinių popierių sąskaitų mokestis taip pat atgraso nuo investavimo į finansines priemones. Be to, dar galima plėtoti aplinkosaugos mokesčius mažinant subsidijas iškastiniam kurui ir skatinant investicijas į mažo anglies dioksido pėdsako ekonomiką. Pavyzdžiui, peržiūrėjus šildymui naudojamam iškastiniam kurui (pvz., gazoliui, gamtinėms dujoms) taikomus akcizus, kurie, palyginti su elektros energijos akcizais, yra nedideli, būtų skatinamos investicijos į mažo anglies dioksido pėdsako šildymo sprendimus. Spūsčių problemai (vidutinis eismo spūstyse praleidžiamų valandų skaičius per metus yra vienas didžiausių Sąjungoje) spręsti galėtų būti naudojamos tokios politikos galimybės, kaip asmeninių transporto priemonių apmokestinimas kelių mokesčiu (koks taikomas sunkvežimiams), kartu užtikrinant pakankamo lygio viešojo transporto paslaugas. Tai taip pat galėtų padėti sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuriam netaikomos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos. Derinant darbo pajamoms taikomų mokesčių keitimą ir mokesčių bazės išplėtimą būtų galima padidinti mokesčių sistemos teisingumą, skatinti užimtumą ir padėti siekti socialinių bei aplinkos apsaugos tikslų;
(26)

reikalingos didesnės pastangos energijos vartojimo efektyvumo srityje. Visų pirma reikia sutelkti dėmesį į esminę ir žaliąją renovaciją, mažinti šilumos suvartojimą ir didinti investicijas į atsinaujinančiuosius šilumos šaltinius, įskaitant šilumos siurblius. Slovakija galėtų dar labiau paspartinti pastatų renovaciją pritraukdama daugiau privačiojo sektoriaus investicijų, be kita ko, į viešuosius pastatus, teikdama techninę pagalbą, gerindama įgyvendinimo pajėgumus ir vieno langelio principą ir investuodama į žaliuosius įgūdžius. Be to, dėl didelės įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ekonomikoje būtina stiprinti suaugusiųjų mokymosi politiką, be kita ko, ją susiejant su žaliąja pertvarka. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant spręsti energijos nepritekliaus problemą ir reformuoti investicijas į socialinį būstą. Be to, siekiant paspartinti statybos leidimų išdavimo procesą, supaprastinti įgyvendinimo taisykles, pritaikyti renovacijos schemas ir pagerinti įvairių valdžios institucijų ir finansavimo programų koordinavimą, reikėtų nustatyti kelias reguliavimo ir administracines priemones. Papildomomis priemonėmis ir paskatomis būtų galima spręsti didelio energijos suvartojimo intensyvumo pramonėje, be kita ko, mažosiose ir vidutinėse įmonėse, problemą. Tai apima investicijų schemas, kuriomis siekiama padidinti energijos vartojimo efektyvumą, remiantis energijos vartojimo auditais. Paramos schemos turėtų papildyti viena kitą (pvz., priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sistemą) ir būti remiamos privačiojo sektoriaus lėšomis ir finansinėmis priemonėmis. Kad Slovakija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą;
8.

Kai tikslinga, pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą remti kokybiško virtualiojo bendradarbiaujamojo mokymosi, kaip mokymo, mokymosi ir mokslinių tyrimų dalies, plėtotę, siekiant skatinti ir palengvinti įtraukų ir į studentus orientuotą tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuris papildytų tiesioginį bendravimą, visų pirma siekiant: a) remti aukštojo mokslo institucijas, kad jos rengtų virtualiojo ir bendradarbiaujamojo tarptautinio mokymosi internetu modelius, kurie yra neatsiejama mišriojo mokymosi dalis, be kita ko, prisiimant lyderystės įsipareigojimą, vykdant strateginį planavimą, patikimą ir tarptautinį pedagogų rengimą ir teikiant rėmimo paslaugas; b) remti, kai tikslinga, aukštojo mokslo institucijas, kad vertinant jų profesinius pasiekimus būtų įskaičiuojamas ir pripažįstamas laikas, kurį akademinės bendruomenės atstovai, bendradarbiaudami tarpvalstybiniu mastu, skyrė naujoms novatoriškoms pedagogikos metodikoms ir naujoms mokslinių tyrimų praktikoms rengti; c) remti institucinio bendradarbiavimo modelius, įskaitant iniciatyvą „Europos universitetai“, padedant jiems telkti ekspertines žinias ir išteklius jungtinėms skaitmeninėms strategijoms ir bendrai sąveikiai IT infrastruktūrai kurti ir įgyvendinti, pavyzdžiui, suteikiant abipusę prieigą prie internetinių mokymosi ir mokslinių tyrimų platformų, mokymosi valdymo sistemų, skaitmeninių bibliotekų ar atvirų masinio nuotolinio mokymo kursų platformų, mokymo ir paramos paslaugų, sklandžios prieigos prie įmanomų surasti, prieinamų, sąveikių ir pakartotinai panaudojamų (FAIR) duomenų ir kitų sąveikių paslaugų; d) remti atvirojo kodo sprendimų, skirtų bendriems uždaviniams spręsti, testavimą ir bandomąjį naudojimą, taip prisidedant prie aukštojo mokslo sistemų sąveikumo, skaitmeninio pasirengimo, duomenų nepriklausomumo ir atsakomybės.
1.

sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams bendradarbiauti ir vykdyti tarpusavio mokymosi veiklą, kiek tai susiję su mokymusi siekiant žaliosios pertvarkos ir darnaus vystymosi, ir tuo tikslu: a) įgyvendinti Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę programą siekiant sukurti Europos švietimo erdvę ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) (20), kurios vienas iš svarbiausių prioritetų – švietimas ir mokymas siekiant žaliosios pertvarkos; b) skleisti informaciją ir skatinti išnaudoti galimybes propaguoti ir remti formalųjį ir neformalųjį švietimą ir mokymą siekiant žaliosios pertvarkos ir darnaus vystymosi ir tam sudaryti sąlygas pagal ES finansavimo programas, tokias kaip „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusas, LIFE, „Europos socialinis fondas +“, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, „Europos horizontas“, įskaitant programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“, Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programa ir Techninės paramos priemonė; c) dalytis „Erasmus+“ darbuotojų mainų, projektų ir tinklų geros praktikos pavyzdžiais, be kita ko, pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą, per internetinę „eTwinning“ bendruomenę, „Erasmus+“ mokytojų akademijas, profesinės kompetencijos centrus, pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir per Europos inovacijos ir technologijos institutą; d) nustatyti ir dokumentuoti geros praktikos pavyzdžius ir jais dalytis, be kita ko, esamose internetinėse platformose (21) ir remti nacionalinių ir kitų organizacijų, veikiančių švietimo ir žaliosios pertvarkos bei darnaus vystymosi srityse formaliojo ir neformaliojo švietimo ir mokymo kontekste, tinklaveiką; e) įtraukti jaunimą į rekomendacijos įgyvendinimą, ypač vykdant iniciatyvą „2022-ieji – Europos jaunimo metai“ ir ES jaunimo dialogą, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai atsižvelgta į jaunimo ir jaunimo organizacijų nuomonę, požiūrį ir poreikius; f) užtikrinti koalicijos „Švietimas klimato labui“ ir Naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos sąveiką;
(8)

COVID-19 krizės ekonominiai padariniai daro didelį neigiamą poveikį viešiesiems finansams. Kai leis sveikatos ir ekonominės sąlygos, užtikrinti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu padės fiskalinės politikos perorientavimas siekiant apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės būklės, be kita ko, laipsniškai panaikinant neatidėliotinas priemones. Toks perorientavimas turėtų būti daromas taip, kad būtų sušvelnintas krizės socialinis poveikis ir poveikis darbo rinkai bei didinamas socialinis tvarumas. Ypač svarbios yra reformos, kuriomis siekiama pagerinti nacionalinių biudžetų sudėtį ir užtikrinti fiskalinį tvarumą ilguoju laikotarpiu, be kita ko, atsižvelgiant į klimato kaitą ir sveikatos apsaugos uždavinius. Labai reikalingų fiskalinio manevravimo galimybių gali būti sukurta gerinant nacionalinių biudžetų sudėtį, visų pirma atliekant išlaidų peržiūras ir naudojant veiksmingas viešųjų pirkimų sistemas. Spręsti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos bei aplinkos apsaugos uždavinius taip pat gali padėti žaliojo biudžeto sudarymo praktika. Tinkamos, veiksmingos ir įtraukios sveikatos ir socialinės apsaugos sistemos suteikia labai reikalingą apsaugą tiems, kuriems jos reikia, atlieka esminį vaidmenį kaip automatinės stabilizavimo priemonės ir turėtų padėti išsaugoti fiskalinį tvarumą. Be to, potencialią gamybos apimtį didina ir kartu išvengti neigiamo trumpalaikio poveikio visuminei paklausai padeda tinkamai ir laiku įgyvendinamos reformos, kuriomis stiprinamas darbo, kapitalo, produktų ir paslaugų rinkų veikimas;
(20)

siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos socialinį poveikį, sustiprinti socialinę sanglaudą ir remti ekonomikos atsigavimą, reikalingos plataus masto apsaugos priemonės. Pastaraisiais metais Lenkija pradėjo vykdyti plataus masto socialinių pervedimų programą, apimančią visuotinę išmoką vaikui ir papildomą vienkartinę išmoką, kasmet mokėtiną pensininkams; jos vertė – beveik 2,5 % BVP per metus. Šiomis priemonėmis suteikiama galimybių tikslingiau didinti socialinę apsaugą. Tuo pačiu metu mažiausias pajamas gaunantiems asmenims socialinių išmokų išmokama nedaug. Itin didelis skurdas, apie kurį pranešta 2019 m. atlikus namų ūkių biudžeto tyrimą, labiausiai padidėjo tarp asmenų ar šeimų, gyvenančių iš išmokų (išskyrus pensijas ir invalidumo pensijas), o tai rodo socialinės apsaugos sistemos trūkumus. Be to, ne visų rūšių darbo sutartys suteikia galimybę naudotis socialine apsauga, pavyzdžiui, pakankamomis bedarbio pašalpomis, motinystės išmokomis, ligos ir invalidumo išmokomis. Dėl to kai kurie darbuotojai, kuriems taikomos neatidėliotinos priemonės, tampa pažeidžiamesni ir jiems gresia skurdas. Be to, minimalių pajamų išmokų lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį;
(12)

reaguodamas į COVID-19 pandemiją ir laikydamasis suderinto Sąjungos požiūrio, Liuksemburgas ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 5,5 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, paramą sunkumų patiriančioms įmonėms, grąžintiną ir negrąžintiną paramą, be kita ko, savarankiškai dirbantiems asmenims, ir sutrumpinto darbo laiko tvarką, be kita ko, tarpvalstybiniams darbuotojams. Be to, Liuksemburgas paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima mokesčių atidėjimą, paskolas laikinų finansinių sunkumų patiriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir garantijas. Priešingai, nei nurodyta 2020 m. stabilumo programoje, Komisijos vertinimu, paketo poveikis yra mažesnis, nes mokesčių atidėjimo ir grąžintinų paskolų teikimo ji nelaiko diskrecinėmis priemonėmis, turinčiomis poveikį biudžetui. Vis dėlto valdžios institucijos mano, kad tiesioginių mokesčių atidėjimas galiausiai turėtų dalinį poveikį biudžetui, ir jis įtrauktas į pirmiau minėtą 5,5 % BVP sumą. Be to, dalis sumos, susijusios su sutrumpinto darbo laiko sistemomis, yra laikoma automatinių stabilizavimo priemonių veikimo dalimi. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Liuksemburgas, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;