(18)

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje Komisija pažymėjo, kad pagal EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktą ir nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (9) (toliau – 1998 m. RPG) dėl toliau nurodytų priežasčių jai kilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka. — Pirma, panašu, kad abu investicijų etapai yra susiję su tuo pačiu investiciniu projektu, kadangi jie sudaro dalį bendrojo plano pritaikyti gamybos linijas laipsniškam perkėlimui iš Danijos ir Jungtinės Karalystės. Pateiktame pranešime Slovakijos valdžios institucijos taip pat nurodė, kad šie etapai priskirtini vienam investiciniam projektui. „Bendrovės Glunz&Jensen pateiktas investicinis projektas įgyvendinamas 2004–2009 m. laikotarpiu dviem etapais: 2004–2006, 2007–2009 m.“ Be to, „Prašymo suteikti valstybės pagalbą mokesčių lengvatos forma“, kurį pagalbos gavėja pateikė Slovakijos valdžios institucijoms ir kuris buvo pridėtas prie pranešimo, 6 puslapyje Glunz&Jensen s.r.o. nurodė, kad investicijų laikotarpis trunka nuo 2004 iki 2008 m. (10) ir kad bendros investicinės išlaidos sudaro „daugiau kaip 200 mln. SKK“, o ši suma atitinka visą investicijų, Glunz&Jensen s.r.o. atliktų Slovakijoje, sumą. Atsižvelgiant į minėtą informaciją susidarė įspūdis, kad projektas, apie kurį pranešta, yra susijęs su antruoju vieno didelio investicinio projekto, kuris jau pradėtas vykdyti 2004 m., etapu. Be to, kadangi pačios pagalbos gavėjos prašyme suteikti valstybės pagalbą abu investavimo etapai nebuvo atskirti, Komisija negalėjo atmesti galimybės, jog investavimo laikotarpis buvo dirbtinai padalytas į du etapus, kad pagalbos gavėja atitiktų reikalavimus prašymui dėl valstybės pagalbos 2006 m. teikti. — Antra, remiantis informacija, pateikta Slovakijos valdžios institucijų, prašymas suteikti valstybės pagalbą, pasirašytas 2006 m. birželio 29 d., buvo pateiktas tik 2006 m. lapkričio mėn., t. y. po to, kai 2004 m. prasidėjo pirmasis investicijų etapas. Todėl Komisija abejoja, ar buvo laikomasi 1998 m. RPG 4.2 punkte nustatytos skatinamojo pagalbos poveikio sąlygos. Komisija pabrėžė, kad pagal bendrą principą valstybės pagalba, kuri iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, gali būti patvirtinta tik tuo atveju, jei šį neigiamą poveikį akivaizdžiai nusveria teigiamas pagalbos indėlis siekiant Bendrijos tikslo (šiuo atveju – regioninės plėtros). Komisija nusprendė, kad prašymas suteikti valstybės pagalbą 2006 m. pabaigoje negalėjo atgaline data paskatinti priimti sprendimo investuoti, dėl kurio 2004 m. buvo pradėta veikla, o 2005 m. balandžio mėn. – gamyba. — Trečia, nuomonę, kad galimybė gauti pagalbą nebuvo lemiamas veiksnys pagalbos gavėjos sprendimui pradėti veiklos perkėlimą, atrodo, patvirtina pačios pagalbos gavėjos pareiškimas prašyme suteikti valstybės pagalbą, kuriame paaiškinamos veiklos perkėlimo į Slovakiją priežastys: „(Glunz&Jensen bendrovės) valdyba nusprendė 2003 m. ištirti galimybę įsteigti gamybos padalinį šalyje, kurioje gamybos sąnaudos yra nedidelės. Buvo siekiama sumažinti gamybos sąnaudas, susikurti pagalbinius tiekėjus Vidurio ir Rytų Europoje […] Glunz&Jensen atliko lyginamąją vienuolikos Vidurio ir Rytų Europos valstybių analizę, norėdama rasti geriausią vietą pavaldžiajai įmonei […]. Iš šių 11 valstybių buvo išsamiai tiriamos Čekija, Slovakija ir Bulgarija. Buvo padaryta išvada, kad Slovakija labiausiai tinka gamyklai steigti, atsižvelgiant į Glunz&Jensen bendrovės verslo ir įvertintų rinkų suderinamumo veiksnį“ (11). — Ketvirta, Slovakijos valdžios institucijos paaiškino, kodėl pagalbos gavėja neprašė pagalbos pirmajam investicinio projekto etapui. Remiantis jų paaiškinimais, bendrovė manė, kad, Slovakijai dar neįstojus į ES, nebuvo būtina prašyti leidimo valstybės pagalbai mokesčių lengvatos forma. Jų nuomone, prašymas suteikti pagalbą turėjo būti pateiktas tik mokesčių deklaracijoje tais metais, kuriais bendrovei buvo pradėta taikyti mokestinę prievolę. Slovakijos valdžios institucijų duomenimis, tai reiškia, kad Glunz&Jensen s.r.o. planavo prašyti valstybės pagalbos nuo investicinio projekto įgyvendinimo pradžios 2004 m. Komisijos nuomone, faktas, kad pagalbos gavėja nepakankamai išmano apie taikomą tvarką, neturi reikšmės. Reikia pažymėti, kad pagalba pagal Slovakijos pajamų mokesčio įstatymo Nr. 366/1999 35a skirsnį su pakeitimais nebuvo suteikta automatiškai prieš Slovakijai įstojant į ES ir dabar nėra automatiškai teikiama, nes nėra su minėtu skirsniu susijusios esamos pagalbos schemos. Todėl apie tokios rūšies pagalbą reikėjo ir reikia atskirai pranešti Komisijai kaip apie ad hoc pagalbą, – tą įrodo maždaug 40 ad hoc pranešimų, Slovakijos pateiktų taikant šį teisinį pagrindą pagal vadinamąją laikinąją procedūrą. — Galiausiai net jei pagalba būtų pasižymėjusi skatinamuoju poveikiu, dėl to turėtų kilti rimtų abejonių: iš tiesų 1998 m. RPG (2 punktas) reiškiama neigiama nuomonė dėl ad hoc pagalbos, nebent gali būti įrodyta, kad priemonės nauda regionui nusveria konkurencijos iškraipymą ir poveikį prekybai. Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija pažymėjo: — Nors priemonė naudinga regioninei plėtrai (155 tiesioginės darbo vietos, apie 30 netiesioginių darbo vietų), panašu, kad neigiamas jos poveikis yra toks pat didelis. — Atitinkama pagalbos gavėjos produktų rinka yra grafikos įrangos spaudos plokštėms paruošti, visų pirma skaitmeninės ofsetinių spaudos formų gamybos technologijos (angl. computer-to-plate, CtP) procesorių, rinka. Komisija pažymėjo, kad pagalba teikiama bendrovei, kurios rinkos dalis sudaro maždaug […] % Europos rinkos. Artimiausi Glunz&Jensen konkurentai Europoje (pagal užimamas rinkos dalis) yra šie: Height Design – […] %, Agfa (Lastra) (Belgija) – […] %, E-graf (Italija) – […] %, Haase (Vokietija) – […] % ir Ovit (Italija) – […] %. Atsižvelgdama į pagalbos gavėjos padėtį rinkoje, Komisija pareiškė nuomonę, kad planuojama priemonė galėtų padaryti labai didelį poveikį konkurencijai atitinkamoje labai specifinėje rinkoje, kurioje veikia pagalbos gavėja. — Be to, šis projektas yra susijęs su gamybos ir įrenginių perkėlimu iš Danijos bei Jungtinės Karalystės. Kadangi Tetforde (Jungtinė Karalystė) buvo tik gamybos įmonė, ji buvo uždaryta 2006 m. pabaigoje, perkėlus gamybą į Slovakiją. Remiantis informacija bendrovės tinklalapyje, Tetforde darbo neteko 77 darbuotojai. Danijoje esanti bendrovė ateityje sutelks dėmesį į pardavimą, klientų aptarnavimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei bandomosios gamyklos eksploatavimą. Todėl gamybos perkėlimas daro didelę įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.