KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/303

2021 m. gruodžio 15 d.

kuriuo dėl Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių (Phocoena phocoena) populiacijos atsitiktinio laimikio mažinimo priemonių Baltijos jūroje iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1241

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (1), ypač į jo 15 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

(1) pagal Reglamento (ES) 2019/1241 3 straipsnio 2 dalies b punktą turi būti priimamos techninės priemonės, padedančios kuo labiau sumažinti ir, jei įmanoma, panaikinti atsitiktinį pažeidžiamų jūrų gyvūnų, įskaitant į Tarybos direktyvą 92/43/EEB (2) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (3) įtrauktas rūšis, laimikį, sužvejojamą vykdant žvejybos veiklą;

(2) paprastoji jūrų kiaulė (Phocoena phocoena) yra griežtai saugoma rūšis pagal Direktyvos 92/43/EEB IV priedą, į kurį įtraukti visi bangininių būrio gyvūnai, priskiriami Bendrijos svarbos rūšims, kurioms būtina griežta apsauga, taip pat ji yra įtraukta į tos direktyvos II priedą kaip Bendrijos svarbos rūšis, kurios apsaugai reikia steigti specialias saugomas teritorijas;

(3) Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių populiacija genetiškai labai skiriasi nuo kitų populiacijų. Todėl Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) mano, kad Baltijos jūroje gyvenančių paprastųjų jūrų kiaulių populiacija turėtų būti valdoma kaip atskiras populiacijos vienetas (4) (toliau – Baltijos jūros paprastosios jūrų kiaulės);

(4) Reglamento (ES) 2019/1241 XIII priede nustatytos regioninio lygmens taisyklės dėl poveikio švelninimo priemonių, kuriomis siekiama sumažinti atsitiktinį pažeidžiamų rūšių gyvūnų, įskaitant bangininių būrio gyvūnus, laimikį, išsamiai nurodant ribojamos žvejybos zonas ir laikotarpius, taip pat žvejybos įrankių apribojimus;

(5) pagal Reglamento (ES) 2019/1241 XIII priedo 3 punktą valstybės narės, remdamosi to reglamento 15 straipsniu, teikia bendras rekomendacijas dėl papildomų poveikio švelninimo priemonių, kuriomis siekiama sumažinti atsitiktinį pažeidžiamų rūšių laimikį, jei ICES arba ŽMTEK patvirtinti moksliniai įrodymai rodo neigiamą žvejybos įrankių poveikį atitinkamoms rūšims;

(6) Susitarimo dėl mažųjų banginių apsaugos Baltijos ir Šiaurės jūrose, Šiaurės Rytų Atlante bei Airijos jūroje (ASCOBANS) šalys pripažino, kad Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių populiacijai iškilusi didelė grėsmė ir kad reikia imtis atkuriamųjų veiksmų – dėl to jos priėmė Baltijos jūros paprastosioms jūrų kiaulėms skirtą atkūrimo planą (Jastarnijos planas). Šis planas parengtas 2002 m. ir peržiūrėtas 2009 ir 2016 m. (5); jame nurodyta, kad didžiausią grėsmę Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių populiacijos išlikimui kelia atsitiktinis jų sužvejojimas vykdant žvejybą statomaisiais tinklais;

(7) Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisija (HELCOM) savo raudonojoje knygoje (6) nurodė, kad Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių populiacija per pastarąjį šimtmetį smarkiai sumažėjo ir yra aiškių požymių, kad jai gresia išnykimas;

(8) remiantis 2016 m. vykdant SAMBAH projektą (7) surinktais naujais duomenimis apie Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių populiacijos būklę, šią populiaciją sudaro 497 individai;

(9) gavusi ES prašymą pateikti rekomendaciją dėl neatidėliotinų priemonių, kuriomis būtų galima užkirsti kelią paprastųjų delfinų (Delphinus delphis) ir Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių (Phocoena phocoena) priegaudai šiaurės rytų Atlante, Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) savo 2020 m. gegužės 26 d. rekomendacijoje (8) apskaičiavo, kokio dydžio atsitiktinis Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių laimikis netrukdytų populiacijai atsikurti tiek, kad ji ilgą laikotarpį 95 % laiko sudarytų 50 % savo biologinės talpos. Apskaičiuotas dydis yra 0,7 atsitiktinai sugauto individo per metus. ICES nurodė, kad norint pasiekti šį valdymo tikslą reikėtų uždrausti visą šiems gyvūnams grėsmę keliančią žvejybą. Atsitiktinai sužvejojant vos vieną individą per metus, rizika, kad populiacija išnyks, dar labiau padidėtų. ICES rekomendacijoje nurodė, kad, atsižvelgiant į mažųjų bangininių būrio gyvūnų gyvenimo etapus, bet kokios apsaugos priemonės gali būti veiksmingos tik jei jos taikomos nuolat ilgą laiką;

(10) 2020 m. gegužės 26 d. rekomendacijoje ICES rekomendavo nustatyti priegaudos mažinimo priemones, kuriomis, jei jos būtų įgyvendintos visos, tikėtina, nedelsiant būtų sumažinta Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių priegaudos rizika. Tarp tų priemonių, be kita ko, yra visos žvejybos, išskyrus žvejybą bučiais, gaudyklėmis ir ūdomis, uždraudimas „Northern Midsea bank“ (šiaurinėje jūros vidurio bankoje), taip pat žvejybos statomaisiais tinklais (t. y. sieniniais tinklais, žiauniniais tinklais ir pusiau dreifuojančiais tinklais) uždraudimas tam tikrose tinklo „Natura 2000“ teritorijose ir kituose rajonuose. Joje taip pat rekomenduojama rajonuose, kuriuose Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių pasitaiko arba gali pasitaikyti retai, su statomaisiais tinklais privalomai naudoti akustinius atgrasomuosius prietaisus;

(11) remdamosi ICES rekomendacija (9), Danija, Vokietija, Estija, Latvija, Lietuva, Lenkija, Suomija ir Švedija (regioninė grupė BALTFISH) 2020 m. gruodžio mėn. pateikė bendrą rekomendaciją, kurioje pasiūlė poveikio švelninimo priemonių atsitiktiniam Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių laimikiui sumažinti. Atsižvelgdama į tą pačią ICES rekomendaciją, BALTFISH 2021 m. rugsėjo mėn. pateikė naują bendrą rekomendaciją, kurioje išdėstytos tinklo „Natura 2000“ teritorijai „Sydvästskånes utsjövatten“ (SE0430187) skirtos papildomos poveikio švelninimo priemonės;

(12) 2020 m. spalio mėn. ir 2021 m. liepos mėn. minėtas bendras rekomendacijas įvertino Baltijos jūros patariamoji taryba;

(13) 2020 m. gruodžio mėn. BALTFISH pateiktoje bendroje rekomendacijoje siūloma uždrausti visą žvejybą, išskyrus žvejybą bučiais, gaudyklėmis ir ūdomis, „Northern Midsea bank“ (šiaurinėje jūros vidurio bankoje) – pagrindiniame Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių rajone jų veisimosi sezonu (10). Be to, joje, remiantis 2020 m. gegužės 26 d. ICES rekomendacija, siūloma uždrausti žvejybą statomaisiais tinklais „Southern Midsea Bank“ (pietinėje jūros vidurio bankoje) ir kai kuriose tinklo „Natura 2000“ teritorijose. 2021 m. rugsėjo mėn. pateiktoje bendroje rekomendacijoje siūloma taikyti žvejybos draudimo laikotarpį (nuo lapkričio 1 d. iki balandžio 30 d.) tinklo „Natura 2000“ teritorijoje „Sydvästskånes utsjövatten“, kurią ICES taip pat laiko svarbiu Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių rajonu. Be į ICES rekomendaciją įtrauktų rajonų, 2020 m. gruodžio mėn. pateiktoje bendroje rekomendacijoje siūloma nuo lapkričio 1 d. iki sausio 31 d. uždrausti žvejybą „Adler Grund and Rønne Bank“ (DK00VA261) teritorijoje – rajone, kuriame kartais pasitaiko paprastųjų jūrų kiaulių žiemos mėnesiais (11);

(14) 2020 m. gruodžio mėn. bendroje rekomendacijoje taip pat siūloma ištisus metus tinklo „Natura 2000“ teritorijoje „Zatoka Pucka i Półwysep Helski“ (PLH220032) ir už jos ribų, t. y. visoje Pucko įlankoje (Lenkija), privalomai naudoti akustinius atgrasomuosius prietaisus. ICES rekomendaciją teikė tik dėl rajono, esančio šioje tinklo „Natura 2000“ teritorijoje. Vis dėlto ICES rekomendavo žvejybą statomaisiais tinklais uždrausti rajone, esančiame į rytus nuo smėlio seklumos ruožo Ryf Mew (išorinės Pucko įlankos dalies), nes ten tikimybė aptikti Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių didesnė. 2021 m. rugsėjo mėn. bendroje rekomendacijoje siūloma tinklo „Natura 2000“ teritorijoje „Sydvästskånes utsjövatten“ tam tikru sezonu (nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d.) su statomaisiais tinklais privalomai naudoti akustinius atgrasomuosius prietaisus. Be to, ICES rekomendavo statomuosiuose tinkluose įtaisyti akustinius atgrasomuosius prietaisus žvejojant kituose rajonuose, kuriuose Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių pasitaiko arba gali pasitaikyti retai ir į kuriuos šiose bendrose rekomendacijose atsižvelgta nebuvo;

(15) 2020 m. gruodžio mėn. pateiktą bendrą rekomendaciją 2021 m. kovo mėn. plenariniame posėdyje (12) įvertino Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). ŽMTEK nurodė, kad šioje bendroje rekomendacijoje siūlomos priemonės iš esmės atitinka ICES pasiūlytas priemones, tačiau jomis ICES rekomendacijos laikomasi ne iki galo. Vis dėlto ŽMTEK taip pat padarė išvadą, kad veiksmingai įgyvendintos šios priemonės padės sumažinti atsitiktinį Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių laimikį. 2021 m. rugsėjo mėn. bendroje rekomendacijoje nustatytomis ICES rekomendaciją atitinkančiomis priemonėmis dar labiau prisidedama prie to tikslo;

(16) abiejose bendrose rekomendacijose nurodyta, kad valstybės narės turėtų užtikrinti žvejybos laivų veiklos kontrolę, kad siūlomos priemonės būtų įgyvendintos. Įvertinęs 2020 m. gruodžio mėn. bendroje rekomendacijoje pasiūlytas priemones, ŽMTEK padarė išvadą (13), kad tokiomis priemonėmis galima užtikrinti tikslesnį saugomų, nykstančių ir gresiančių išnykti rūšių gyvūnų priegaudos atvejų registravimą;

(17) apskritai ŽMTEK mano, kad įgyvendinus 2020 m. gruodžio mėn. bendroje rekomendacijoje pasiūlytas priemones bus prisidėta prie atsitiktinio Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių laimikio mažinimo ir tai būtų žingsnis siekiant Reglamento (ES) 2019/1241 tikslų. Todėl siūlomos priemonės turėtų būti įtrauktos į Reglamento (ES) 2019/1241 XIII priedą;

(18) Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. gruodžio mėn. pateiktoje bendroje rekomendacijoje valstybės narės įsipareigoja kuo greičiau parengti papildomų poveikio švelninimo priemonių (įskaitant papildomas priemones, susijusias su akustinių atgrasomųjų prietaisų naudojimu su statomaisiais tinklais rajonuose, kuriuose Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių pasitaiko arba gali pasitaikyti retai) ir stengsis susitarti dėl išsamesnių kontrolės priemonių, susijusių su poveikio švelninimo priemonių kontrole. Maža to, be jau įtrauktų rajonų, 2021 m. rugsėjo mėn. pateiktoje bendroje rekomendacijoje valstybės narės įsipareigoja parengti papildomų priemonių, kuriomis žvejybos statomaisiais tinklais veikla būtų uždrausta rajonuose, kuriuose aptikta paprastųjų jūrų kiaulių;

(19) šiuo deleguotuoju reglamentu nedaromas poveikis papildomoms Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių apsaugai skirtoms priemonėms, kurias Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (14) 12 straipsnį gali priimti, be kita ko, dėl tinkamai pagrįstų privalomų skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme jūrų biologinių išteklių išsaugojimui arba jūrų ekosistemai, ir griežtesnėms nacionalinėms priemonėms, kurias valstybės narės pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 ir Reglamentą (ES) 2019/1241 tuo tikslu gali priimti savo vandenims;

(20) dėl skubos priežasčių, susijusių su būtinybe nedelsiant apsaugoti Baltijos jūros paprastųjų jūrų kiaulių populiaciją, šis reglamentas turėtų įsigalioti nedelsiant. Kad žvejai turėtų pakankamai laiko aprūpinti savo laivus akustiniais atgrasomaisiais prietaisais, priedo 1.1 punkto b papunkčio taikymas turėtų būti atidėtas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis Reglamento (ES) 2019/1241 XIII priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priedo 1.1 punkto b papunktyje nurodytos priemonės taikomos nuo 2022 m. birželio 1 d..

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos vardu Pirmininkė Ursula VON DER LEYEN

(1) OL L 198, 2019 7 25, p. 105.

(2) 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(3) 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

(4) ICES, 2020 m. „ES request on emergency measures to prevent bycatch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic“. ICES patariamojo komiteto 2020 m. ataskaita. 2020 m. ICES rekomendacija, http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020.04.pdf.

(5) https://www.ascobans.org/sites/default/files/document/ASCOBANS_JastarniaPlan_MOP8.pdf

(6) https://www.helcom.fi/wp-content/uploads/2019/08/HELCOM-Red-List-Phocoena-phocoena.pdf

(7) NAMMCO–IMR. 2019 m. Report of Joint IMR/NAMMCO International Workshop on the Status of Harbour Porpoises in the North Atlantic. Rev 2020. Šiaurės Atlanto jūrų žinduolių komisija ir Norvegijos jūrų mokslinių tyrimų institutas, Trumsė, Norvegija. SAMBAH tyrimas. http://www.sambah.org/SAMBAH-Final-Report-FINAL-for-website-April-2017.pdf.

(8) ICES, 2020 m. „ES request on emergency measures to prevent bycatch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic“. ICES patariamojo komiteto 2020 m. ataskaita. 2020 m. ICES rekomendacija.

(9) ICES, 2020 m. „ES request on emergency measures to prevent bycatch of common dolphin (Delphinus delphis) and Baltic Proper harbour porpoise (Phocoena phocoena) in the Northeast Atlantic“. ICES patariamojo komiteto 2020 m. ataskaita. 2020 m. ICES rekomendacija.

(10) https://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/Special_Requests/eu.2020.04.pdf

(11) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf

(12) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf

(13) https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2850498/STECF-PLEN+21-01.pdf.

(14) 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).