Oficialusis leidinys L 139 , 06/06/2003 p. 0001 - 0015



Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 964/2003 2003 m. birželio 2 d. įvedantis galutinius antidempingo muitus tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Tailandas, bei siunčiamų iš Taivanio, nepaisant to, ar deklaruota jog kilmės šalis yra Taivanis, ar ne, importui EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1] ("pamatinis reglamentas"), ypač į 11 straipsnio 2 ir 3 dalis, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ir pasitarusi su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. ANKSTESNIS TYRIMAS (1) Reglamentu (EB) Nr. 584/96/ [2] Taryba įvedė galutinį antidempingo muitą vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ("Kinija"), Kroatija ir Tailandas, importui. Šiam importui taikomas priemones sudarė vertybinis muitas, išskyrus tris Tailando eksportuojančius gamintojus, iš kurių Komisijos sprendimu 96/252/EB [3] buvo priimti įsipareigojimai. 2000 liepą antidempingo priemonė, taikoma vienai iš tų trijų bendrovių, buvo atšaukta, po tos bendrovės prašymu atliktos tarpinės peržiūros pagal pamatinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurį parodė, jog dempingo nėra [4]. (2) Remiantis pamatinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi, antidempingo priemonės importui iš Kinijos buvo išplėstos Reglamentu (EB) Nr. 763/2000 [5] ir apėmė tam tikrus importus to produkto, siunčiamo iš Taivanio, remiantis apėjimo tyrimo išvadomis. B. DABARTINIS TYRIMAS (3) Kai 2000 rugsėjį buvo paskelbtas pranešimas [6] apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių galiojimo pabaigą, Komisija gavo prašymą peržiūrėti galiojimo pabaigą, kurį pateikė ES plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių apsaugos komitetas, gamintojų, atstovaujančių didžiąją dalį visų Bendrijoje pagaminamų tam tikrų vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, vardu. Prašyme tvirtinama, kad, jei priemonės nustotų galioti, žalingas importo iš Kinijos ir Tailando ("aptariamų valstybių") dempingas gali pasikartoti. Bendrijos gamintojai pareiškėjai neprašė pradėti galiojimo pabaigos peržiūros dėl importo iš Kroatijos, nes turimi statistiniai duomenys rodė labai mažą eksportą pasaulio mastu ir, atitinkamai, nebuvo jokių patikimų duomenų apie galimą žalingo dempingo atnaujinimą. Todėl importui iš Kroatijos taikytos priemonės liovėsi galioti 2001 m. balandžio 4 d. (4) Pasitarus su Patariamuoju komitetu buvo nuspręsta, jog yra pakankamai pagrindo inicijuoti peržiūrą, ir Komisija, remdamasi pamatinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, pradėjo tyrimą [7]. (5) Tuo pat metu, panašiai pasitarusi su Patariamuoju komitetu, Komisija pradėjo ex officio tarpinę peržiūrą remdamasi pamatinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, siekdama ištirti priemonių, taikomų importui iš Tailando, formos tinkamumą. (6) Tyrimas dėl dempingo ir žalos tęsimo ir (arba) atnaujinimo apėmė laikotarpį nuo 2000 m. balandžio 1 d. iki 2001 m. kovo 31 d. ("TL"). Tyrimas tendencijų, svarbių vertinant žalos tęsimo ir (arba) atnaujinimo galimybę, apėmė laikotarpį nuo 1996 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos ("nagrinėjamas laikotarpis"). (7) Komisija oficialiai pranešė pareiškėjams Bendrijos gamintojams, Kinijos ir Tailando eksportuotojams ar prekybininkams, pramonės šakoms vartotojoms ir vartotojų asociacijoms, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, taip pat Kinijos ir Tailando Vyriausybių atstovams apie peržiūros inicijavimą. Komisija išsiuntė anketas visoms šioms šalims bei tiems, kurie kreipėsi per inicijavimo pranešime nurodytą laikotarpį. Komisija taip pat suteikė tiesiogiai suinteresuotoms šalims galimybę raštu pareikšti savo požiūrį ir prašyti išklausymo. (8) Į anketą atsakė tokie Bendrijos gamintojai, kurių patalpose buvo atlikti patikros vizitai: (a) Erne Fittings GmbH & Co – Schlins, Austrija (b) Interfit – Maubeuge, Prancūzija (c) Siekmann Fittings GmbH & Co KG – Lohne, Vokietija (d) Virgilio CENA & Figli S.p.a. – Brescia, Italija. (9) Du tokie Tailando eksportuojantys gamintojai atsakė į anketą, jų patalpose taip pat buvo atlikti patikros vizitai: (a) TTU Industrial Corp., Ltd, Bankokas (b) Awaji Sangyo (Tailandas) Co., Ltd, Samutprakarn. (10) Komisija išsiuntė anketas 57 nesusijusiems importuotojams, 23 pramonės šakoms vartotojoms ir 5 vartotojų pramonės šakų asociacijoms. Buvo gauti dviejų importuotojų atsakymai į anketą, kurie vėliau buvo patikrinti vietoje: (a) INRABO S.R.L. – Bologna, Italija (b) IRC Spa – Cortemaggiore, Italija. C. VYKSTANTIS TYRIMAS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ (11) Pranešimu [8], paskelbtu 2001 m. birželio 1 d. Oficialiajame leidinyje, Komisija inicijavo tyrimą importo to paties produkto, pagaminto Čekijos Respublikoje, Korėjos Respublikoje, Malaizijoje, Rusijoje ir Slovakijoje. Šis procesas buvo inicijuotas gavus skundą, kurį pateikė ES plieninių sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių apsaugos komitetas ir kuriame buvo pateikta pakankamai akivaizdžių įrodymų žalingos dempingo veiklos, sukeliamos importo, kurio kilmės šalys yra tos penkios valstybės. 2002 m. rugpjūtį galutinės antidempingo priemonės buvo įvestos importui, kurio kilmės šalys yra tos penkios valstybės [9]. D. SVARSTOMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS (12) Aptariamas produktas yra toks pat kaip pradiniame tyrime, t. y., tam tikros vamzdžių ar vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo ne didesnis kaip 609,6 mm, kokios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ("aptariamas produktas" arba "vamzdžių ar vamzdelių jungiamosios detalės"), dabar klasifikuojamos KN kodais ex73079311(TARIC kodas 7307931199 ), ex73079319 (TARIC kodas 7307931999 ) ,ex73079930 (TARIC kodas 7307993098) ir ex73079990 (TARIC kodas 7307999098). (13) Vamzdžių ar vamzdelių jungiamosios detalės naudojamos vamzdžiams ar vamzdeliams jungti, jos būna kelių skirtingų formų (alkūnės, T formos, reduktoriai ir gaubteliai), medžiagos rūšių ir dydžių. Pagal šiuos bruožus jas galima atitinkamai suskirstyti į skirtingus tipus. Jos daugiausia naudojamos pirminėse pramonės šakose, pvz., chemijos, naftos perdirbimo, energetikos, statybos ir laivų statybos. (14) Kaip ir ankstesnis tyrimas, šis tyrimas parodė, kad vamzdžių ar vamzdelių jungiamosios detalės iš geležies ar plieno, gaminamos aptariamose šalyse, parduodamos šalies viduje ir (arba) eksportuojamos į Bendriją, turi tokias pat pagrindines fizines ir chemines savybes kaip produktai, Bendrijoje parduodami pareiškėjų Bendrijos gamintojų, ir yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pamatinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. E. DEMPINGO TĘSIMO AR ATNAUJINIMO TIKIMYBĖ PIRMINĖ PASTABA (15) Pagal pamatinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, tokio tipo peržiūros tikslas yra nustatyti, ar priemonių galiojimo pabaiga gali sukelti dempingo tęsimą arba atnaujinimą, ar ne. Kadangi svarstomo produkto importas iš Kinijos ir Tailando (išskyrus vieną eksportuojantį gamintoją, kuriam antidempingo priemonės nebetaikomos) yra žemiau nei de minimis slenkstis tiriamuoju laikotarpiu (TL), ši analizė bus skirta ne tik dempingo tęsimo tikimybei, bet ir tam, ar priemonių panaikinimas gali sukelti dempingo atnaujinimą reikšmingu mastu. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad pradiniame tyrime Kinijos ir Tailando rinkos dalys buvo atitinkamai 8,5 % ir 2,6 %. (16) Du Tailando eksportuojantys gamintojai, kurių įsipareigojimai dabar galioja, bendradarbiavo tyrime ir atsakė į Komisijos išsiųstą anketą. Jokios informacijos nepateikė joks Kinijos eksportuojantis gamintojas ir todėl su jų situacija susijusios išvados turėjo būti nustatytos remiantis turimais faktais, pagal pamatinio reglamento 18 straipsnį. Remdamasi pamatinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, Komisija naudojo tokią pat metodologiją kaip ir pradiniame tyrime (žr. konstatuojamąsias dalis nuo 17 iki 31 toliau). DEMPINGO TĘSIMO TIKIMYBĖ Tailandas Normalioji vertė (17) Nustatant normaliąją vertę, pirmiausia buvo tiriama, ar dviejų bendradarbiavusių Tailando eksportuojančių gamintojų visi panašaus produkto vidaus pardavimai buvo reprezentatyvūs lyginant su jų visais eksporto į Bendriją pardavimais. Remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, nustatyta, jog taip ir yra. (18) Komisija vėliau identifikavo šių produktų tipus, suinteresuotų bendrovių parduodamus šalies viduje, kad jie yra identiški arba tiesiogiai palyginami su tipais, parduodamais eksportui į Bendriją. (19) Jei konkretaus eksportuojančio gamintojo produkto tipo vidaus kainos negalėjo būti naudojamos siekiant nustatyti normaliąją vertę dėl to, kad jie nebuvo parduodami vidaus rinkoje arba įprasta prekybos tvarka, reikėjo taikyti kitą metodą. Nesant kitam priimtinam metodui, buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė. (20) Visais atvejais, kai buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė ir remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuojama pridedant prie eksportuojamų tipų gamybos išlaidų pagrįstą procentinį pardavimo, bendrų ir administracinių išlaidų ("SG&A") dydį ir pagrįstą pelno normą. Vidaus pelno norma buvo nustatoma remiantis vidaus pardavimais, atliktais įprasta prekybos tvarka. Eksporto kaina (21) Kadangi visi svarstomų produktų eksporto pardavimai buvo atlikti tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatoma remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi remiantis faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis. Palyginimas (22) Siekiant sąžiningo palyginimo pagal produkto tipą gamintojo pardavimo pagrindu ir tuo pačiu prekybos lygiu, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, apie kuriuos buvo pareikšta ir įrodyta, jog jie veikia kainų palyginamumą. Šie koregavimai buvo atlikti importo mokesčių, transporto, draudimo, pakrovimo ir iškrovimo išlaidų, pakavimo, kredito ir komisinių atžvilgiu, remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi. (23) Vienas Tailando eksportuojantis gamintojas reikalavo koregavimo kredito kainai, remdamasis tuo, jog pagal standartinę praktiką žinomiems vidaus klientams buvo teikiama nuo 30 iki 90 kredito dienų. Šis reikalavimas buvo atmestas, nes pareiškėjui nepavyko įrodyti, pvz., sutartimis arba sąskaitose-faktūrose aprašomomis mokėjimo sąlygomis, kad į šį veiksnį buvo atsižvelgiama nustatant imamas kainas. (24) Abi Tailando bendrovės reikalavo atsižvelgti į importo rinkliavas. Remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, tokie prašymai buvo tenkinami, kai buvo įrodoma, kad medžiagos, už kurias reikėjo mokėti importo muitus, buvo fiziškai įtrauktos į tuos produktus vidaus rinkoje ir kad importo muitai nebuvo surinkti arba buvo atlyginami už produktus, eksportuojamus į Bendriją. Tik viena iš dviejų bendrovių galėjo tai įrodyti. Dempingo skirtumas (25) Siekdama apskaičiuoti dempingo skirtumą, Komisija lygino svertinę vidutinę normaliąją vertę su vidutine eksporto į Bendriją kaina gamintojo lygiu ir tuo pačiu prekybos lygiu. Šis palyginimas parodė dempingo buvimą abiems suinteresuotoms bendrovėms, kuris svyravo nuo 23 % iki maždaug 88 %. Kinija Analogiška valstybė (26) Esamos priemonės numato vieną visos šalies mastu taikomą muitą visam vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių, kurių kilmės šalis yra Kinija, importui į Bendriją. Atitinkamai normalioji vertė buvo nustatyta remiantis informacija, gauta trečiojoje rinkos ekonomikos šalyje ("analogiškoje valstybėje"). (27) Tailandas pasitarnavo kaip analogiška valstybė ankstesniame tyrime. Todėl pranešime apie šios galiojimo pabaigos peržiūros inicijavimą buvo numatyta vėl pasirinkti Tailandą kaip analogišką valstybę normaliajai vertei nustatyti. Kadangi buvo nustatyta, jog ankstesnio tyrimo išvados dar galioja, t. y. kainos buvo reguliuojamos rinkos jėgų, Tailando rinkoje konkuravo keli gamintojai, o Kinijos ir Tailando gamybos technologija ir procesas buvo didžiąja dalimi panašūs, ir jokia suinteresuota šalis nereagavo į šį analogiškos valstybės pasirinkimą ir kadangi bendradarbiavo Tailando eksportuojantys gamintojai, Tailandas, remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, buvo laikomas tinkamu ir ne nepriimtinu analogiškos valstybės pasirinkimu normaliajai vertei nustatyti Kinijos atžvilgiu šiam produktui. Normalioji vertė (28) Kadangi Kinija nebendradarbiavo, teko remtis turimais faktais. Šio atvejo aplinkybėmis nebuvo turima jokios informacijos apie Kinijos eksporto produkto mišinį ir todėl normaliosios vertės nustatymas turėjo būti atliktas remiantis svertiniu vidurkiu įvairių normaliųjų verčių, nustatytų bendradarbiaujantiems Tailando eksportuojantiems gamintojams tiriamuoju laikotarpiu. Eksporto kaina (29) Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, eksporto į Bendriją išvados turėjo būti grindžiamos turimais faktais remiantis pamatinio reglamento 18 straipsnio 1 dalimi. Taip eksporto kaina buvo nustatyta remiantis Kinijos eksporto prekybos statistiniais duomenimis, kadangi buvo nustatyta, jog apie aptariamą produktą jie yra patikimesni nei Eurostato duomenys. Šiame kontekste reikia atkreipti dėmesį į tai, kad Eurostato statistiniai duomenys apie šį produktą yra ex kodai, t. y. jie neišimtinai apima tą produktą, ir kad Kinijos duomenys geriau atitiko skundą. Palyginimas (30) Siekiant sąžiningo palyginimo ir remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo tinkamai atsižvelgta, darant korekcijas, į transporto ir draudimo kainų skirtumus, kurie buvo laikomi veikiančiais kainas ir kainų palyginamumą. Dempingo skirtumas (31) Remiantis pamatinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, svertinė vidutinė normalioji vertė Tailando gamintojo pagrindu buvo lyginama su svertine vidutine eksporto kaina Kinijos gamintojo pagrindu, tuo pačiu prekybos lygiu. Minėtas palyginimas parodė žymaus dempingo buvimą. Išvada (32) Tyrimas atskleidė, kad nors importuojami kiekiai buvo riboti, importas iš abiejų valstybių buvo tęsiamas esant žymiems dempingo lygiams. Tyrimas neatskleidė jokios priežasties, dėl kurios dempingo lygis galėtų išnykti ar sumažėti, jei priemonės būtų panaikintos. Todėl buvo prieita išvados, jog dempingo tęsimo tikimybė yra. Tačiau buvo nuspręsta, jog taip pat reikia ištirti, ar dempingas būtų atnaujintas išaugusiais eksporto kiekais, jei esamos priemonės būtų panaikintos. Eksporto dempingo kaina į Bendriją išaugimo tikimybė (33) Siekiant išnagrinėti dempingo atnaujinimo dideliais kiekiais tikimybę, buvo vertinami tokie veiksniai: eksporto ir (arba) gamybos pajėgumo evoliucija, apėjimo Kinijos atveju prielaida ir situacija eksporto elgsenoje trečiųjų šalių rinkose. Tailandas (34) Įsipareigojimai, priimti iš dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pradiniame procese, apribojo jų pardavimus į Bendrijos rinką tiriamuoju laikotarpiu. Šiuo laikotarpiu nebuvo pastebėta jokių įsipareigojimų pažeidimų. Eksporto pajėgumas (35) Tyrimas parodė, kad abi bendradarbiaujančios bendrovės turi labai didelį polinkį eksportuoti, nes tiriamu laikotarpiu daugiau nei 80 % jų pagaminto aptariamo produkto buvo eksportuojama. Atrodo, jog šios bendrovės yra labai lanksčios savo gamybos pajėgumu, kuris sudaro apie 25 % viso EB vartojimo. Be to, tai, kad šios bendrovės yra ypač orientuotos į eksportą, rodo, kad jos gali peradresuoti savo eksporto pardavimus į bet kokią rinką, kuri taptų patrauklesne kainų ir apimties požiūriu. Tailando eksportas į trečiąsias šalis (36) Atsižvelgiant į mažą dabar į Bendriją importuojamą apimtį, buvo atsižvelgta į Tailando eksportuojančių gamintojų eksporto elgseną vienoje iš pagrindinių jų eksporto rinkų, Jungtinėse Amerikos Valstijose. Nustatyta, kad 1992 m. po antidempingo proceso, skirto importui produkto, didele dalimi sutampančio su svarstomu šiame tyrime, ribojamo 360 mm skersmeniu, kurio kilmės šalis inter alia yra Tailandas, JAV administracija nustatė, kad dempingo ribos šiai šaliai svyruoja nuo 10,7 % iki 50,8 %. Dar svarbiau yra tai, kad 1999 m. gruodį remiantis galiojimo pabaigos peržiūra buvo prieita išvados, kad šių priemonių panaikinimas gali sukelti dempingo tęsimą ar atnaujinimą [10]. Kinija Gamybos ir pajėgumo išnaudojimas (37) Kadangi Kinijos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisijos tarnybos turėjo naudotis turimais faktais. Apie Kinijos pramonę turima mažai informacijos, todėl toliau pateiktose išvadose remiamasi skunde pateikiama informacija ir Kinijos eksporto prekybos statistiniais duomenimis. Šiose išvadose taip pat remiamasi informacija, paskelbta panašaus proceso JAV metu. (38) Remiantis šiais šaltiniais, visas Kinijos aptariamo produkto gamybos pajėgumas yra apie 250000 metrinių tonų per metus. Dabartinė kasmetinė Kinijos gamybos apimtis, kaip apskaičiuota skunde, yra apie 90000 tonų. Šis apskaičiavimas grindžiamas Kinijos pasaulinio eksporto apimtimi, pateikiama prekybos statistinių duomenų (apie 17000 tonų per metus), ir vidaus vartojimu, kuris apskaičiuotas kaip apytiksliai lygus Bendrijos vartojimui (apie 70000 tonų per metus). (39) Remiantis šiais duomenimis, Kinijos pajėgumo išnaudojimo koeficientas yra žemiau nei 40 %, o jų neišnaudotas pajėgumas yra didesnis nei visas Bendrijos vartojimas. (40) Vadinasi didelis Kinijos turimas gamybos pajėgumas ir Kinijos vidaus rinkos dydis suteikia Kinijos eksportuojantiems gamintojams daug lankstumo keičiant rinkas ir produkto tipus. Todėl šie gamintojai gali sparčiai padidinti gamybą ir nukreipti ją į bet kokią eksporto rinką, įskaitant, jei būtų panaikintos priemonės, Bendrijos rinką. Apėjimo prielaida (41) Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai ne tik yra pajėgūs masiškai atnaujinti eksportą į Bendriją, bet ir yra linkę tai daryti. Tai įrodo faktas, kad, įvedus pradines priemones 1995 m., metinis importas iš Taivanio vidutiniškai išaugo 4 kartus, iki kol apėjimo tyrimas [11] atskleidė, kad didžioji šio importo dalis iš tiesų buvo Kinijos kilmės, ir todėl 2000 m. birželį Kinijai taikytos priemonės buvo išplėstos ir Taivaniui (išskyrus tris Taivanio gamintojus). Kinijos eksportas į trečiąsias šalis (42) Buvo tiriama ir Kinijos gamintojų eksporto elgsena kitose didelėse to produkto rinkose. Šiuo atžvilgiu JAV pastarajame dešimtmetyje inicijavo tris skirtingus tyrimus, skirtus produktui, didžiąja dalimi panašiam į šio tyrimo produktą, ribojamam skersmeniu iki 360 mm, kurio kilmės šalis inter alia yra Kinija. Pirmasis 1992 m. vykęs tyrimas parodė labai aukštus dempingo skirtumus (iki 182,9 %), ir todėl antidempingo priemonės buvo įvestos aptariamo produkto, kurio kilmės šalis inter alia yra Kinija, importui. Po dviejų metų, 1994 m., antrasis tyrimas nustatė, kad šios antidempingo priemonės buvo apeinamos gabenant produktus per Tailandą. Galiausiai, galiojančios antidempingo priemonės buvo peržiūrėtos 1999 m., ir buvo prieita išvados, kad priemonių panaikinimas sukeltų žalingo dempingo tęsimą ar atnaujinimą. (43) Visa tai rodo, kad, jei priemonės būtų panaikintos, Kinijos gamintojai veikiausiai imsis tokios pat eksporto elgsenos EB rinkoje, kuri yra palyginama su JAV rinka. (44) Galiausiai, tai, kad Kinija nedalyvavo tyrime, yra požymis, kad joks Kinijos gamintojas nenorėjo ar negalėjo parodyti, kad, atšaukus priemones, dempingo nebūtų. Išvada (45) Tyrimas parodė, kad ir Kinija, ir Tailandas tęsė dempingo veiklą tiriamuoju laikotarpiu. (46) Atsižvelgiant į tai, kad Kinija turi labai didelį neišnaudotą gamybos pajėgumą ir kad ji jau yra apėjusi priemones, yra didelė tikimybė, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai žymiai padidintų aptariamo produkto eksportą į Bendriją dempingo kainomis, jei esamos priemonės būtų panaikintos. (47) Apie Tailandą reikia pasakyti, kad, kadangi Tailando bendrovės yra labai orientuotos į eksportą ir atsižvelgiant į Bendrijos rinkos patrauklumą, labai tikėtina, kad, jei esamos priemonės būtų panaikintos, šios bendrovės atnaujintų aptariamo produkto eksportą į Bendrijos rinką dideliais kiekiais ir dempingo kainomis. (48) Galiausiai daroma nuoroda į Kinijos ir Tailando eksportuotojų prekybą dempingo kainomis JAV rinkoje ir į JAV antidempingo priemones, kurios buvo atnaujintos 1999 m. (49) Apibendrinant, labai tikėtina, kad importas į Bendriją iš aptariamų šalių atsinaujins dideliais kiekiais ir dempingo kainomis, jei priemonės bus panaikintos. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS (50) Keturi Bendrijos gamintojai, kurie pilnai dalyvavo tyrime ir atstovavo apie 60 % Bendrijos aptariamo produkto gamybos tiriamuoju laikotarpiu ir todėl sudaro Bendrijos pramonę kaip apibrėžta pamatinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Reikia pažymėti, kad trys kiti gamintojai, kurie taip pat dalyvavo prašyme peržiūrėti ir atstovavo apie 10 % Bendrijos gamybos, vėliau neatsakė į anketą per nurodytą terminą. Du iš šių gamintojų remia procesinį veiksmą, o trečiasis nepareiškė dėl jo jokios nuomonės. F. SITUACIJA BENDRIJOS RINKOJE BENDRIJOS VARTOJIMAS (51) Reikia pažymėti, kad dalis ES gamintojų vidaus pardavimų yra atliekami prekybininkams (kurie nebendradarbiavo), kurie savo ruožtu eksportuoja produktus už Bendrijos ribų. Todėl numanomas Bendrijos vartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų (remiantis prašyme esančia informacija) produkcijos apimtimi ir Bendrijos importo ir eksporto apimtimi, remiantis Eurostato duomenimis. (52) Šiuo pagrindu buvo nustatyta, kad Bendrijos vartojimas iš pradžių išaugo nuo maždaug 57000 tonų 1996 m. iki maždaug 64500 tonų 1998 m., tačiau vėliau nukrito iki maždaug 50 8000 tonų tiriamuoju laikotarpiu. IMPORTO IŠ APTARIAMŲ VALSTYBIŲ RAIDA Importo apimtys ir rinkos dalys (53) Kalbant apie aptariamas valstybes ir Taivanį, importo apimtis ir rinkos dalys keitėsi taip: | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | (54) Bendras importas iš Tailando žymiai išaugo nuo maždaug 100 tonų 1996 m. iki maždaug 1400 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Didžiausias augimas įvyko tarp 1999 m. ir 2000 m., ir tai sutampa su įsigaliojimu Komisijos sprendimo panaikinti priemones vienam Tailando eksportuojančiam gamintojui, po tarpinės peržiūros, atliktos remiantis pamatinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi. Kalbant tik apie tas bendroves, kurioms antidempingo muitai dar taikomi, apimties padidėjimas liko ribotas, ir rinkos dalis išaugo nuo 0,3 % 1996 m. iki 0,5 % tiriamuoju laikotarpiu. Reiktų pažymėti, kad ankstesniu tiriamuoju laikotarpiu (1993 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d.) Tailando rinkos dalis buvo 2,6 %. (55) Kaip parodyta pirmiau, importo iš Kinijos apimtis nagrinėjamu laikotarpiu taip pat liko ribota. Tačiau reikia priminti, kad apėjimo tyrimas atskleidė, jog didelė dalis importo iš Taivanio iš tiesų buvo Kinijos kilmės. Smarkus tokio importo sumažėjimas 2000 m. sutampa su antidempingo priemonių importui iš Kinijos išplėtimu tam tikram importui iš Taivanio. Ankstesniu tiriamuoju laikotarpiu Kinijos rinkos dalis siekė 8,5 %. IMPORTO KAINOS EVOLIUCIJA (56) Dviejų bendradarbiaujančių Tailando gamintojų eksporto kainos išaugo 6 % tarp 1996 ir tiriamojo laikotarpio. Tačiau visu nagrinėjamu laikotarpiu jos nesilaiko jokios aiškios tendencijos, augimai ir kritimai buvo mažesni nei 10 % vidutinės to laikotarpio kainos. (57) Remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, Kinijos eksporto kainos iš viso sumažėjo 7 % nuo 1996 m. iki tiriamojo laikotarpio. Kaip ir Tailando kainoms, joms nagrinėjami laikotarpiu nebūdinga jokia aiški tendencija. IMPORTO IŠ NESUINTERESUOTŲ ŠALIŲ APIMTIS IR RINKOS DALYS (58) Kalbant apie importą iš šiuo procesu nesuinteresuotų šalių ir kaip parodyta lentelėje, jis žymiai padidėjo nuo maždaug 4300 tonų 1996 m. iki 11700 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Bendras rinkos dalies padidėjimas nagrinėjamu laikotarpiu yra 15,5 procentinių vienetų. | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Nesuinteresuotų šalių | 4271 | 5922 | 7510 | 4169 | 10821 | 11686 | rinkos dalys | 7,5 % | 9,6 % | 1,6 % | 8,0 % | 21,3 % | 23,0 % | G. EKONOMINĖ SITUACIJA BENDRIJOS PRAMONĖJE PIRMINĖ PASTABA (59) Toliau pavaizduoti ekonominiai rodikliai rodo pozityvią raidą 1996–1998 metais, kurią sekė visos Bendrijos pramonės ekonominės situacijos pablogėjimas. Šią raidą reikia vertinti atsižvelgiant į įvedimą galutinių antidempingo priemonių 1995 m., apėjimo veiklą ir susijusį priemonių išplėtimą Taivanio kilmės importui 2000 m. ir galiausiai – išaugusį kiekį importo dempingo kainomis iš kitų šalių, kurioms skirtas atskiras procesas. Gamyba Gamyba | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Metrinės tonos | 42455 | 44771 | 46499 | 43009 | 43903 | 46905 | (60) Bendrijos pramonės gamyba iš pradžių išaugo 10 % tarp 1996 m. ir 1998 m., o tada grįžo į 1996 m. lygį ir vėl išaugo iki 1998 m. pasiekto lygio. Pajėgumo ir pajėgumo išnaudojimo dydžiai Pajėgumas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Metrinės tonos | 88400 | 88400 | 88400 | 87300 | 87900 | 87900 | Išnaudojimas | 48 % | 51 % | 53 % | 49 % | 50 % | 53 % | (61) Visas Bendrijos pramonės gamybos pajėgumas nagrinėjamu laikotarpiu buvo palyginti stabilus, todėl pajėgumo išnaudojimo lygis sekė tendenciją, identišką gamybos apimties tendencijai. Aptariamo produkto pardavimų apimtis vartojimui ES Pardavimų kiekis EB | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Metrinės tonos | 30147 | 30038 | 32897 | 28470 | 24893 | 24313 | (62) Kaip paaiškinta pirmiau, atsižvelgta tik į pardavimus, numatytus ES vartojimui. Šiuo remiantis, nagrinėjamu laikotarpiu pardavimų apimtis Bendrijoje sumažėjo nuo maždaug 30100 tonų 1996 m. iki maždaug 24300 tonų tiriamuoju laikotarpiu, sumažėjimas siekia apie 19 %. Tačiau svarbu pažymėti, kad tarp 1996 m. ir 1998 m. pardavimų apimtis išaugo 9 % ir pasiekė maždaug 33000 tonų lygį 1998 m., o tada krito iki maždaug 24300 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Atsargos Laikotarpio pabaigos atsargos | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Metrinės tonos | 5629 | 5920 | 6022 | 6109 | 5571 | 5401 | (63) Atsargų lygis sumažėjo apie 4 % tarp 1996 m. ir tiriamojo laikotarpio. Jis buvo daugiau ar mažiau stabilus pirmaisiais keturiais nagrinėjamo laikotarpio metais, tačiau pradėjo ryškiai mažėti nuo 1999 m. Rinkos dalis Rinkos dalys | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Bendrijos pramonė | 52,8 % | 48,9 % | 50,9 % | 54,7 % | 49,0 % | 47,9 % | (64) Tarp 1996 m. ir tiriamojo laikotarpio Bendrijos pramonės rinkos dalys sumažėjo maždaug 4,9 procentinio punkto. Tačiau tarp 1996 m. ir 1999 m. rinkos dalys išaugo 1,9 procentinio punkto, ir taip nutiko dėl dabar peržiūrimų priemonių įvedimo. Vėliau Bendrijos pramonės padėtis rinkoje pablogėjo. Bendrijos pramonės pardavimų kainos Vieneto kaina, pardavimai EB | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | EUR/metrinė tona | 1812 | 1686 | 1595 | 1515 | 1437 | 1413 | (65) Bendrijos pramonės vidutinė vieneto grynoji pardavimų kaina sumažėjo nuo 1812 EUR 1996 m. iki 1413 EUR tiriamuoju laikotarpiu, sumažėjimas siekia 22 %. Pardavimų kainos krito apie 5 % kiekvienais metais. Investicijų pelningumas ir grąža Pelningumas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | % grynosios apyvartos EB | 3,1 % | 5,2 % | 3,3 % | -2,4 % | -4,2 % | -3,5 % | Investicijų grąža | 7,5 % | 17,7 % | 17,6 % | -1,0 % | -6,2 % | -3,7 % | (66) Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti savo pelningumą nuo 3,1 % 1996 m. iki 5,2 % 1997 m. Tačiau po tų metų pelningumas nuolat mažėjo ir buvo aiškiai neigiamas tiriamuoju laikotarpiu: –3,5 %. Reikia pažymėti, kad Bendrijos pramonė buvo nuostolingoje situacijoje (apie –7 % apyvartos) pirmojo tyrimo laikotarpiu (1993 m. liepa – rugsėjis). (67) Investicijų grąža nagrinėjamu laikotarpiu apytiksliai sekė pelningumo kreivę. Reikia pažymėti, kad buvo atsižvelgta ir į tiesiogines investicijas, ir į dalį investicijų, netiesiogiai susijusių su to produkto gamyba. Grynųjų pinigų srautas Grynųjų pinigų srautas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | EUR 1000 | 3009 | 5393 | 4939 | 1773 | 638 | 281 | (68) Aptariamo produkto pardavimų sukurtas grynųjų pinigų srautas išaugo maždaug 65 % tarp 1996 m. ir 1998 m., o tada smarkiai krito iki 281000 EUR tiriamuoju laikotarpiu. Gebėjimas surinkti kapitalą (69) Nė viena iš bendrovių nenurodė jokių esamų sunkumų kapitalui surinkti. Tačiau jei grynųjų pinigų srautas ir toliau blogės, ši situacija gali pakisti. Užimtumas ir algos Užimtumas ir algos | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Viso darbuotojų | 547 | 548 | 580 | 555 | 535 | 580 | Vidutinė darbuotojo alga (1000 EUR) | 33,4 | 33,6 | 35,1 | 34,5 | 35,1 | 35,9 | (70) Bendrijos pramonės užimtume aiškios tendencijos nėra. Jis augo tarp 1996 m. ir 1998 m. nuo 547 iki 580 darbuotojų, po to sumažėjo, bet tiriamuoju laikotarpiu grįžo į 1998 m. lygį. Augimą tiriamojo laikotarpio metu reikėtų sieti su jo metu didėjusia gamyba. (71) Vidutiniai darbuotojų atlyginimai 1996–1997 m. buvo palyginti stabilūs, o po to pamažu augo. Tarp 1996 m. ir tiriamojo laikotarpio bendras augimas buvo apie 7 %. Našumas Našumas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Našumas (gamyba tonomis vienam darbuotojui) | 77,6 | 81,7 | 80,2 | 77,5 | 82,1 | 80,9 | (72) Nuo 1996 m. iki 1998 m. našumas išaugo 3 %, nuo 77,6 tonų darbuotojui iki 80,2 tonų. Po to jis mažėjo, bet tiriamuoju laikotarpiu grįžo į 1998 m. lygį. Investicijos Investicijos | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | 1000 EUR | 2738 | 2222 | 2441 | 3094 | 2781 | 2529 | (73) Naujos investicijos nagrinėjamu laikotarpiu liko palyginti stabilios. Šias investicijas daugiausia sudarė esamos įrangos atnaujinimas ar tobulinimas, jos nesusijusios su jokiais pajėgumų augimais. Augimas (74) Kaip jau aiškinta pirmiau, nuo 1996 m. iki 1998 m. Bendrijos pramonė galėjo turėti naudos iš augančios rinkos ir padidino savo pardavimų apimtį ir rinkos dalį. Bet vėliau Bendrijos vartojimas sumažėjo ir, nepaisant mažėjančios importo apimties iš aptariamų šalių (ypač apeinant per Taivanį), Bendrijos pramonės pardavimai ir rinkos dalys sumažėjo. Dempingo skirtumo dydis (75) Atsižvelgiant į mažą importo iš suinteresuotų šalių apimtį tiriamuoju laikotarpiu, manoma, kad nustatyto dempingo skirtumo dydis turės neigiamų poveikių, ypač jei to importo apimtis augs ateityje. Šiame kontekste reikia priminti E.4. antraštinėje dalyje prieitas išvadas, teigiančias, jog yra labai tikėtina, kad importas į Bendriją iš aptariamų šalių atsinaujins dideliais kiekiais ir dempingo kainomis, jei priemonės bus panaikintos. Atsigavimas nuo dempingo praeityje poveikių (76) Kaip rodo pozityvi daugumos pirmiau išvardytų rodiklių evoliucija, Bendrijos pramonės ekonominė situacija 1996–1998 m. atsigavo nuo žalingo importo dempingo kainomis iš dviejų aptariamų šalių poveikio. Vėliau situacija ir vėl pablogėjo, veikiant išaugusiam importui dempingo kainomis iš trečiųjų šalių (žr. C antraštinę dalį). SITUACIJOS BENDRIJOS RINKOJE ANALIZĖS IŠVADOS (77) Priemonių Kinijai ir Tailandui įvedimas turėjo akivaizdų teigiamą poveikį ekonominei Bendrijos pramonės situacijai lyginant su padėtimi iki jų įvedimo. Dauguma žalos rodiklių rodė teigiamą raidą 1996–1998 m. Gamyba, pajėgumo išnaudojimas ir pardavimų apimtis kilo, todėl padidėjo rinkos dalys ir užimtumas. Pelningumo rodikliai, pvz., apyvartos grąža, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas, taip pat kito palankiai. Jei priemonės nebūtų buvusios apeitos importu iš Taivanio, šie pokyčiai būtų buvę dar palankesni. Tačiau po 1998 m. bendra ekonominė situacija Bendrijos pramonėje pablogėjo: pardavimų apimtis, rinkos dalys ir gamyba sumažėjo, taip pat pelningumas ir kainos. Bendrijos pramonės šiuo laikotarpiu patirtą žalą sukėlė importas dempingo kainomis iš Čekijos Respublikos, Malaizijos, Rusijos, Korėjos Respublikos ir Slovakijos, todėl 2002 m. rugpjūtį šios šalims buvo įvestos galutinės antidempingo priemonės [12]. H. ŽALOS TĘSIMO IR (ARBA) ATNAUJINIMO TIKIMYBĖ (78) Siekiant įvertinti galimą galiojančių priemonių galiojimo pabaigos poveikį, buvo apsvarstyti tokie elementai: (a) Kaip paaiškinta konstatuojamosiose dalyse nuo 33 iki 44: - yra aiškių požymių, kad Kinijos ir Tailando gamintojai turi potencialo didinti ir (arba) vėl nukreipti savo eksporto apimtis į Bendrijos rinką, - remiantis eksporto kainos elgsena, nustatyta Kinijos ir Tailando eksporte į JAV, panašu, kad, jei nebus priemonių, gamintojai aptariamose šalyse atnaujins dempingo kainų politiką Bendrijos rinkos atžvilgiu. Žinoma, bendru pagrindu, kainos skiriamos šioms eksporto rinkoms yra žemesnės nei kainos Bendrijos rinkoje, nors išsami analizė ir negalėjo būti atlikta dėl gausios skirtingų produkto tipų įvairovės ir, vadinasi, negalimumo nustatyti tikslius kainų palyginimus visiems produkto tipams. (b) Tyrimas parodė, kad, remiantis palyginamais produkto tipais, bendradarbiavę Tailando eksportuojantys gamintojai pardavė tą produktą žymiai mažesne kaina nei Bendrijos pramonės kaina. Kinijos atveju, kadangi ji nebendradarbiavo ir dėl produkto tipų įvairovės ir iš to kylančios importo kainų įvairovės, kainų palyginimas pagal tipus negalėjo būti atliktas. Bet turimi faktai rodo, kad vidutinė Kinijos importo kaina yra žymiai mažesnė nei Tailando gamintojų kaina. Todėl galima prieiti išvados, kad skirtumas tarp aptariamo produkto kilusio Kinijoje ir Bendrijos pramonėje pardavimo kainų, neįvedant antidempingo muitų, yra bent jau toks pat didelis kaip ir Tailando kilmės importo atveju. (c) Aptariamos šalys veikiausiai ir toliau imtų tokias mažas kainas, taip pat siekdamos atgauti savo prarastas rinkos dalis. Tokia kainų elgsena, sujungus su Kinijos ir Tailando pajėgumu tiekti didelius aptariamo produkto kiekius į Bendrijos rinką, veikiausiai tik sustiprintų kainų kritimo tendenciją rinkoje, ir tai tikėtinai neigiamai paveiktų Bendrijos pramonės ekonominę situaciją. (79) Be to, priemonių prieš Kiniją galiojimo pabaiga sukeltų apėjimo priemonių to produkto importui iš Taivanio pabaigą. Todėl reikia priminti, kad, kaip aiškinta 41 konstatuojamojoje dalyje, importui iš Kinijos įvestos priemonės buvo masiškai apeinamos ir todėl išplėstos Taivaniui. Jei šios priemonės Taivaniui būtų panaikintos, yra didelė tikimybė, kad apėjimas atsinaujins. (80) Remiantis tuo, kas pasakyta pirmiau, prieita išvados, kad jei priemonės būtų panaikintos, yra didelė žalos iš Kinijos ir Tailando pasikartojimo tikimybė. 1. BENDRIJOS INTERESAS PIRMINĖ PASTABA (81) Remiantis pamatinio reglamento 21 straipsniu, buvo tiriama, ar esamų antidempingo priemonių išsaugojimas pakenktų Bendrijos kaip visumos interesui. Bendrijos intereso nustatymas buvo grindžiamas vertinimu įvairių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų ar prekybininkų taip pat to produkto vartotojų interesų. (82) Reikia priminti, kad ankstesniajame tyrime priemonių įvedimas buvo laikomas nekenkiančiu Bendrijos interesui. Be to, tai, kad dabartinis tyrimas yra peržiūra, taigi analizuojama situacija, kurioje antidempingo priemonės jau buvo įvestos, leidžia įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį suinteresuotoms šalims, daromą esamų antidempingo priemonių. (83) Tuo remiantis buvo tiriama, ar, nežiūrint išvadų dėl žalingo dempingo atnaujinimo galimybės, yra įtikinamų priežasčių, kurios verstų manyti, kad priemonių išsaugojimas šiuo konkrečiu atveju nėra naudingas Bendrijos interesui. Bendrijos pramonės interesas (84) Bendrijos pramonė įrodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino pozityvi jos ekonominės situacijos raida tuomet, kai, įvedus dabar galiojančias antidempingo priemones, buvo atstatyta veiksminga konkurencija. Pelno lygis, kurį ji pajėgė pasiekti praėjus dviems metams nuo priemonių įvedimo, pradinio tyrimo metu buvo laikomas pagrįstu atsižvelgiant į tai, ką ši pramonė tikėtinai galėjo pasiekti nesant importo dempingo kainomis. (85) Galima pagrįstai tikėtis, kad Bendrijos pramonė ir toliau gaus naudos iš dabar įvestų priemonių. Jei priemonės nebūtų išsaugotos, tikėtina, kad Bendrijos pramonė patirs žalos, net jei ir bus imtasi veiksmų prieš kitas šalis, importuojančias dempingo kainomis. Nesusijusių importuotojų ar prekybininkų interesas (86) Komisija išsiuntė anketas 57 nesusijusiems importuotojams ar prekybiniams. Tik du importuotojai atsakė į anketą. Vienas iš šių importuotojų pirkdavo aptariamą produktą iš Kinijos, bet pakeitė tiekėją, kai buvo įvestos priemonės. Atitinkamai jis teigė, kad jo nepaveiks nei priemonių išsaugojimas, nei jų panaikinimas. Antrasis importuotojas rėmė priemonių pratęsimą ir teigė, kad nesąžininga prekybinė elgsena iki priemonių įvedimo darė iškreipiantį poveikį Bendrijos rinkai. (87) Devyniolika kitų importuotojų atsakė, kad jų nedomina šis procesas, nes jie nepirko iš aptariamų šalių nagrinėjamu laikotarpiu. Nebuvo gauta jokios kitokios reakcijos, todėl galima daryti atitinkamą išvadą, kad priemonių išsaugojimas neturės reikšmingo neigiamo poveikio importuotojams ar prekybininkams. Vartotojų interesas (88) Aptariamo produkto vartotojai daugiausia yra naftos cheminių produktų pramonės šakos bei pramonės šakos, dirbančios statybos sektoriuje. Komisija išsiuntė anketas 23 vartotojams ir 5 potencialių vartotojų Europos asociacijoms. Atsakė tik trys bendrovės, visos jos teigė, kad nesidomi šiuo procesu. (89) Atrodo, jog ši bendradarbiavimo stoka patvirtina, kad vamzdžių ar vamzdelių jungiamosios detalės sudaro labai mažą dalį visų šių bendrovių gamybos sąnaudų ir kad dabar galiojančios priemonės neturėjo jokio reikšmingo neigiamo poveikio jų ekonominei situacijai. J. IŠVADA DĖL BENDRIJOS INTERESO (90) Atsižvelgiant į nurodytas priežastis, prieita išvados, jog nemanoma, kad koks nors galimas poveikis importuotojams ir pramonės šakoms vartotojoms galėtų atsverti teigiamą priemonių prieš atnaujinamą žalingą dempingą poveikį Bendrijos pramonei. Priemonių Tailandui forma (91) Kaip nurodoma pranešime apie inicijavimą, tarpinę peržiūrą dėl priemonės Tailando kilmės importui formos buvo inicijuota Komisijos, jos pačios iniciatyva. (92) Šiuo klausimu dar neprieita galutinių išvadų ir tyrimas tęsiasi. K. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (93) Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, remiantis kuriais ketinama siūlyti, kad esamos priemonės būtų išsaugotos. Po šio pranešimo buvo suteiktas laikotarpis nusiskundimams pateikti. Nebuvo gauta pastabų, galinčių pakeisti minėtas išvadas. (94) Iš viso to seka, kad, kaip numatyta pamatinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, antidempingo priemonės, taikomos vamzdžių ar vamzdelių jungiamosios detalėms iš geležies ar plieno, kurių kilmės šalis yra Kinija ir Tailandas ir kurios siunčiamos iš Taivanio, importui, pratęstos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 763/2000 su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2314/2000, turėtų būti išsaugotos. Primenama, kad šias priemones sudaro vertybinis muitas abiems aptariamoms šalims, išskyrus importą aptariamo produkto, kuris yra gaminamas ir parduodamas eksportui į Bendriją dviejų Tailando bendrovių, kurių vardu buvo priimti įsipareigojimai, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Galutinis antidempingo muitas šiuo yra įvedamas importui vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies ar plieno (išskyrus nerūdijantį plieną), kurių didžiausias išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 609,6 mm, kokios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams, klasifikuojamosex73079311 KN kodais 7307931199 (TARIC kodas), ex73079319 (TARICkodas 7307931999 ), ex73079930 (TARIC kodas7307993098 ) irex73079990 (TARIC kodas 7307999098), kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Tailandas. 2. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma grynajai franko Bendrijos pasienyje kainai, prieš muitą, yra tokia produktams pagamintiems: Valstybė | Muito norma | Papildomas TARIC kodas | Kinijos Liaudies Respublika | 58,6 % | - | Tailandas | 58,9 % | 8851 | Išskyrus: Thai Benkan Co. Ltd,Prapadaeng-Samutprakarn | 0 % | A118 | 3. Nepaisant 1 straipsnio dalies, galutinis antidempingo muitas netaikomas importui, išleidžiamam į laisvą apyvartą remiantis 2 straipsniu. 4. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų. 2 straipsnis 1. Importuojamos prekės, deklaruotos išleidimui į laisvą apyvartą toliau nurodytu papildomu TARIC kodu, kurios yra gaminamos ir tiesiogiai eksportuojamos (t. y. gabenamos ir išrašoma sąskaita-faktūra) toliau nurodytos bendrovės bendrovei Bendrijoje, veikiančiai kaip importuotojas, atleidžiamos nuo 1 straipsniu įvedamo antidempingo muito, su sąlyga, kad tokios importuojamos prekės yra importuojamos laikantis šio straipsnio 2 dalies. Valstybė | Bendrovė | Papildomas TARIC kodas | Tailandas | Awaji Sangyo (Tailandas) Co. Ltd, Samutprakarn | 8850 | TTU Industrial Corp. Ltd Bangkok | 8850 | 2. 1 straipsnio dalyje minimos importuojamos prekės atleidžiamos nuo antidempingo muito su sąlyga, kad: (a) pateikiant deklaraciją paleidimui į laisvą apyvartą, valstybės narės muitinei pateikiamoje prekybinėje sąskaitoje-faktūroje yra bent jau elementai, išvardyti Priede; ir (b) deklaruotos ir muitinei pateikiamos prekės tiksliai atitinka aprašą, esantį prekybinėje sąskaitoje-faktūroje; 3 straipsnis Galutinis antidempingo muitas, 1 straipsniu įvedamas importuojamoms prekėms, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, šiuo išplečiamas tų pačių jungiamųjų detalių importui (TARIC kodai:7307931191; 73079309917307993092;; 7307999092), siunčiamam iš Taivanio (papildomas TARIC kodas A 999), išskyrus pagamintas bendrovių Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanis) (papildomas TARIC kodas A 098), Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanis) (papildomas TARIC kodas A 099) ir Niang Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taivanis) (papildomas TARIC kodas A 100). 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 2003 m. birželio 2 d. Tarybos vardu Pirmininkas K. Stefanis [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1972/2002 (OL L 305, 2002 11 7, p. 1). [2] OL L 84, 1996 4 3, p. 1. [3] OL L 84, 1996 4 3, p. 46. [4] Komisijos sprendimas 2000/453/EB (OL L 182, 2000 7 21, p. 25). [5] OL L 94, 2000 4 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2314/2000 (OL L 267, 2000 10 20, p. 15). [6] OL C 271, 2000 9 22, p. 4. [7] OL C 103, 2001 4 3, p. 5. [8] OL C 159, 2001 6 1, p. 4. [9] OL L 228, 2002 8 24, p. 1. [10] JAV Federalinis registras, T. 64, Nr. 232, 1999 12 3. [11] OL L 94, 2000 4 14, p. 1. [12] 2002 m. rugpjūčio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1514/2002 (OL L 228, 2002 4 24, p. 1). -------------------------------------------------- PRIEDAS Prekybinėje sąskaitoje-faktūroje, lydinčioje bendrovės vamzdžių ir vamzdelių jungiamųjų detalių pardavimus į Bendriją, pagal įsipareigojimą, turi būti nurodyti bent tokie elementai: 1. Antraštė "COMMERCIAL INVOICE ACCOMPANYING GOODS SUBJECT TO AN UNDERTAKING" (PREKYBINĖ SĄSKAITA-FAKTŪRA, LYDINTI PREKES PAGAL ĮSIPAREIGOJIMĄ); 2. Pavadinimas 2 straipsnio 1 dalyje minimos bendrovės, išrašiusios prekybinę sąskaitą-faktūrą; 3. Prekybinės sąskaitos-faktūros numeris; 4. Prekybinės sąskaitos-faktūros išrašymo data; 5. Papildomas TARIC kodas, kuriuo sąskaitoje-faktūroje nurodytos prekės praleidžiamos pro muitinę Bendrijos pasienyje; 6. Išsamus prekių aprašas; 7. Aprašas prekybos sąlygų, įskaitant: - kainą, - taikomas mokėjimo sąlygas, - taikomas pristatymo sąlygas, - visas nuolaidas. 8. Pavadinimas bendrovės, veikiančios kaip importuotojas, kuriai tiesiogiai ta bendrovė išrašė sąskaitą-faktūrą; 9. Vardas ir pavardė bendrovės darbuotojo, kuris išrašė įsipareigojimo sąskaitą-faktūrą ir pasirašė tokį pareiškimą: "Aš, toliau pasirašęs, patvirtintu, kad pardavimas tiesioginiam eksportui, atliekamam [bendrovės pavadinimas], į Bendriją prekių, nurodytų šioje sąskaitoje-faktūroje, yra atliekamas taikymo srityje ir sąlygomis įsipareigojimo, pateikiamo [bendrovės pavadinimas] ir priimto Europos Komisijos [Sprendimu 1996/252/EB]. Aš pareiškiu, kad šioje sąskaitoje-faktūroje nurodyta informacija yra išsami ir tiksli". --------------------------------------------------