KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/58

2022 m. sausio 14 d.

kuriuo, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1036 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos, Japonijos, Korėjos Respublikos, Rusijos Federacijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės orientuoto grūdėtumo plokštiems valcavimo produktams iš silicinio elektrotechninio plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

1.1. Pradinis tyrimas ir taikomos priemonės

(1) Įgyvendinimo reglamentu (ES) 2015/1953 (2) Europos Komisija (toliau – Komisija) tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija), Japonijos, Korėjos Respublikos (toliau – Korėja), Rusijos Federacijos (toliau – Rusija) ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV) kilmės orientuoto grūdėtumo plokštiems valcavimo produktams iš silicinio elektrotechninio plieno (toliau – OGEP) nustatė antidempingo muitą (toliau – pradinės priemonės). Tyrimas, po kurio buvo nustatytos pradinės priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

(2) Remdamasi konkrečiais pradinio tyrimo faktais Komisija nusprendė, kad kintami muitai trijų minimalių importo kainų (MIK) pavidalu trijų skirtingų kategorijų OGEP produktams yra tinkamiausios formos priemonės dėl šių priežasčių: — pirma, šios trys MIK Sąjungos gamintojams leistų atsigauti nuo žalingo dempingo poveikio. Jos būtų apsauginė sąlyga, leidžianti jiems grįžti prie tvaraus pelningumo ir skatinanti investuoti tiek, kiek reikia siekiant proporcingai padidinti didelio laidžio rūšių panašaus produkto gamybą; — antra, šios trys MIK taip pat turėtų apsaugoti nuo bet kokio neigiamo nepagrįsto kainos didinimo poveikio po tiriamojo laikotarpio, galinčio iš esmės neigiamai paveikti naudotojų verslą; — trečia, jomis taip pat būtų atsižvelgta į naudotojų susirūpinimą, nes jie bijojo nagrinėjamojo produkto stygiaus, ypač tų rūšių, kurių didžiausi šerdies nuostoliai yra ne didesni kaip 0,90 W/kg ir kurie, vadovaujantis Ekologinio projektavimo reglamentu, yra itin reikalingi siekiant 1 lygio efektyvumo tikslų. Bendriau tariant, jas taikant būtų išvengta rimtų tiekimo Sąjungos rinkai sutrikimų.

(3) Šiuo metu galiojančios trys MIK sudaro nuo 1 536 EUR/t iki 2 043 EUR/t. Jos taikomos individualiai nurodytiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems buvo nustatyti individualūs dempingo skirtumai, iš visų nagrinėjamųjų šalių, t. y. KLR, Japonijos, Korėjos Respublikos, Rusijos Federacijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų: — jei CIF kaina Sąjungos pasienyje yra lygi MIK arba už ją didesnė, muitas nemokamas; — tais atvejais, kai eksporto kaina yra mažesnė už MIK, būtų taikoma mažesnė iš toliau nurodytų muito normų: taikytinos MIK ir neto kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą skirtumas arba antidempingo muito ad valorem norma. Taigi, kiekvienam eksportuojančiam gamintojui taikomas individualus muitas. Jokiais atvejais antidempingo muito suma neturėtų būti didesnė už antidempingo muito ad valorem normas, nustatytas kiekvienam individualiam eksportuojančiam gamintojui iš kiekvienos nagrinėjamosios šalies.

1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

(4) Paskelbus pranešimą apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą (3), Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį gavo prašymą atlikti peržiūrą.

(5) Prašymą atlikti peržiūrą gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % visų OGEP Sąjungoje, vardu 2020 m. liepos 29 d. pateikė Europos plieno asociacija (toliau – „Eurofer“ arba pareiškėjas). Prašymas atlikti peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir Sąjungos pramonei daroma žala veikiausiai būtų tęsiama arba pasikartotų.

1.3. Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

(6) Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį, ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, 2020 m. spalio 30 d. inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl importuojamų Kinijos, Japonijos, Korėjos Respublikos, Rusijos Federacijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės OGEP. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ji paskelbė pranešimą apie inicijavimą (4) (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

1.4. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

(7) Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės tyrimą nagrinėtas 2019 m. liepos 1 d.–2020 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2017 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.5. Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES

(8) Šis tyrimas inicijuotas 2020 m. spalio 30 d., t. y. pereinamuoju laikotarpiu, dėl kurio susitarė Jungtinė Karalystė ir ES ir kuriuo Jungtinei Karalystei ir toliau buvo taikoma Sąjungos teisė. Tas laikotarpis baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl nuo 2021 m. sausio 1 d. Jungtinės Karalystės bendrovės ir asociacijos nebelaikomos šio tyrimo suinteresuotosiomis šalimis.

(9) 2021 m. sausio 14 d. Komisija prie tyrimo bylos pridėtu pranešimu (5) paragino Jungtinės Karalystės veiklos vykdytojus, manančius, kad vis dėlto jie vis dar galėtų būti laikomi suinteresuotosiomis šalimis, su ja susisiekti. Iš Jungtinės Karalystės veiklos vykdytojų pastabų negauta.

1.6. Suinteresuotosios šalys

(10) Pranešime apie inicijavimą suinteresuotosios šalys paragintos susisiekti su Komisija, kad galėtų dalyvauti tyrime. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, žinomiems Sąjungos gamintojams, žinomiems eksportuojantiems gamintojams nagrinėjamosiose šalyse, importuotojams, naudotojams, prekiautojams bei žinomoms susijusioms asociacijoms apie peržiūros tyrimo inicijavimą ir paragino juos bendradarbiauti.

(11) Suinteresuotosios šalys turėjo galimybę teikti pastabas dėl priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimo ir pateikti prašymą išklausyti dalyvaujant Komisijai ir (arba) prekybos bylas nagrinėjančiam pareigūnui.

(12) Atlikdama priemonių galiojimo termino peržiūrą Komisija surengė klausymus, kuriuose dalyvavo keli naudotojai, kelios naudotojų asociacijos ir eksportuojantys gamintojai.

1.7. Atranka

(13) Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali vykdyti atranką.

1.7.1. Sąjungos gamintojų atranka

(14) Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė preliminariai atrinkusi tam tikrus Sąjungos gamintojus, kurie būtų tiriami. Tačiau pranešimo apie inicijavimą paskelbimo dieną, 2020 m. spalio 30 d., Komisija paskelbė pranešimą dėl bylos, kuriame nurodė, kad, atsižvelgiant į ribotą žinomų Europos Sąjungos gamintojų skaičių, ES gamintojų atranka nėra būtina, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Pastabų negauta. Todėl visų keturių žinomų Sąjungos gamintojų paprašyta pateikti išsamius klausimyno atsakymus ir sutikti, kad klausimyno atsakymai būtų patikrinti.

1.7.2. Importuotojų atranka

(15) Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją.

(16) Tik vienas nesusijęs importuotojas pranešė apie save ir pateikė prašomą informaciją. Todėl Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga.

1.7.3. Nagrinėjamųjų šalių gamintojų atranka

(17) Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį nagrinėjamųjų šalių gamintojų, kuriems taikoma ši priemonių galiojimo termino peržiūra, skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta atlikti atranką.

(18) Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina – kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nagrinėjamųjų šalių visų gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė nagrinėjamųjų šalių atstovybių nurodyti kitus gamintojus, jei tokių yra, kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

(19) Keturi eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės (dvi Japonijos bendrovės, viena KLR bendrovė ir viena Rusijos bendrovė) pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinkti. Nė vienas JAV ar Korėjos gamintojas, su kuriuo buvo susisiekta, nepranešė apie save ir nepateikė prašomos informacijos. Atsižvelgdama į nedidelį bendradarbiaujančių gamintojų skaičių Komisija nusprendė, kad atranka nereikalinga nė vienos nagrinėjamosios šalies atžvilgiu.

1.8. Klausimyno atsakymai

(20) Inicijavus tyrimą, klausimynų kopijos pateiktos Prekybos generalinio direktorato svetainėje (6).

(21) Komisija Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybei (toliau – Kinijos Vyriausybė) taip pat nusiuntė klausimyną dėl didelių iškraipymų KLR, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Kinijos Vyriausybė nepateikė jokių klausimyno atsakymų ir buvo atitinkamai informuota, kad Komisija naudos turimus faktus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

(22) Klausimyno atsakymus pateikė visi keturi žinomi Sąjungos gamintojai ir bendradarbiaujantis nesusijęs importuotojas. Apie save pranešė septyni naudotojai, pareiškę norą dalyvauti tyrime. Jų buvo paprašyta užpildyti naudotojams skirtą klausimyną. Tačiau tik keturi iš jų visapusiškai bendradarbiavo atliekant šį tyrimą ir pateikė užpildytus klausimyno atsakymus, skelbtiną ir neskelbtiną redakcijas.

(23) Klausimyno atsakymus pateikė viena KLR eksportuojančių gamintojų grupė „China Baowu Steel Group Co. Ltd.“ (toliau – „Baoshan Group“), kurią sudaro du eksportuojantys gamintojai „Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.“ (toliau – „Baosteel“) ir „Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.“ (toliau – WISCO), ir viena Japonijos eksportuojančių gamintojų grupė „Nippon Steel & Sumitomo Metal Corporation“ (Tokijas, Japonija) (toliau – „Nippon Steel“). Rusijos gamintojas „Novolipetsk Steel“ (toliau – NLMK), kuris iš pradžių sutiko būti atrinktas, nepateikė išsamių klausimyno atsakymų, tačiau 2020 m. gruodžio 10 d. pateiktoje medžiagoje pateikė tik informaciją apie savo konkrečius pajėgumus ir gamybą. Taigi Komisija šiai bendrovei ir Rusijos Federacijai pranešė, kad šiuo klausimu ji naudos turimus faktus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. NLMK atsakė, tačiau atsakymas buvo pateiktas pasibaigus nustatytam terminui ir bet kuriuo atveju Komisijos vertinimas nebūtų pasikeitęs.

(24) Atskleidus faktus NLMK teigė, kad Komisija nenurodė jokio termino pastaboms dėl to, kad Komisija taikys pagrindinio reglamento 18 straipsnį, pateikti. Be to, NLMK tvirtino, kad Komisija neturėjo taikyti 18 straipsnio šiai jos klausimyno atsakymų daliai.

(25) Komisija iš tikrųjų nenurodė termino, iki kurio reikėjo atsakyti į jos raštą dėl ketinimo taikyti 18 straipsnį. Tačiau 2020 m. gruodžio 10 d. pateiktoje medžiagoje NLMK jau nurodė, kad dėl ypatingų aplinkybių nustojo rengti klausimyno atsakymus ir išsamių klausimyno atsakymų nepateiks. Apibendrinant, NLMK pateikė tik fragmentišką informaciją, susijusią tik su jos konkrečiais gamybos pajėgumais ir gamybos apimtimi.

(26) Todėl, kadangi NLMK nepateikė pakankamai patikimos informacijos apie gamybos pajėgumus ir gamybos apimtį, kaip paaiškinta 241–245 konstatuojamosiose dalyse, Komisija naudojo į bylos medžiagą įtrauktą informaciją. Bet kuriuo atveju, kaip minėta 242 konstatuojamojoje dalyje, Komisija, kiek įmanoma, šiuo klausimu naudojosi NLMK pateikta informacija.

(27) Kita eksportuojančių Japonijos gamintojų grupė „JFE Steel Corporation“ (toliau – „JFE Steel“), kuri iš pradžių sutiko būti atrinkta, pateikė neišsamius klausimyno atsakymus, kurie apėmė tik pardavimą eksportui į ES ir kitus pasaulio regionus. Todėl „JFE Steel“ buvo pranešta, kad Komisija pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl trūkstamos informacijos naudos turimus faktus.

(28) JAV ir Korėjos gamintojai nebendradarbiavo. Taigi Komisija JAV ir Korėjai pranešė, kad šiuo klausimu ji naudos turimus faktus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

1.9. Tikrinimas

(29) Nedarydama poveikio pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymui, Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą išvadoms dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės ir Sąjungos interesų padaryti.

(30) Atsižvelgdama į COVID-19 protrūkį ir izoliavimo priemones, kurių ėmėsi įvairios valstybės narės ir trečiosios valstybės, Komisija negalėjo vykti į tikrinamuosius vizitus pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį. Vietoj to Komisija pagal pranešimą dėl COVID-19 protrūkio poveikio antidempingo ir antisubsidijų tyrimams visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga išvadoms, sutikrino nuotoliniu būdu (7). Komisija nuotoliniu būdu atliko sutikrinimą dėl šių suinteresuotųjų šalių: — Sąjungos gamintojai (8): — „ThyssenKrupp Electrical Steel UGO SAS“, Isbergas (Prancūzija); — „ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH“, Gelzenkirchenas (Vokietija); — „Stalprodukt s.a.“, Bochnia (Lenkija); — nesusijęs Sąjungos importuotojas: — „Metal One Deutschland GmbH“, Diuseldorfas (Vokietija); — Sąjungos naudotojai: — „SGB-Smit Group“, Regensburgas (Vokietija); — „Končar - Distribution and Special Transformers, Inc.“, Zagrebas (Kroatija); — nagrinėjamųjų šalių eksportuojantys gamintojai: — „Baosteel“, Šanchajus (KLR); — „WISCO Wuhan“ (KLR); — „Nippon Steel“, Tokijas (Japonija); — susiję importuotojai ir (arba) prekiautojai: — „Wisco Europe“ (Vokietija); — „Baosteel Germany“ (Vokietija); — „Baosteel Italy“ (Italija).

1.10. Informacijos atskleidimas

(31) 2021 m. spalio 21 d. Komisija atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remdamasi ji ketino palikti galiojančius antidempingo muitus. Visoms šalims buvo nustatytas laikotarpis, per kurį jos galėjo teikti pastabas dėl šio faktų atskleidimo. 2021 m. lapkričio 22 d. Komisija bendrovei „Nippon Steel“ nusiuntė papildomą galutinio faktų atskleidimo dokumentą dėl dempingo skaičiavimų koregavimo. Pastabų negauta.

(32) Komisija išnagrinėjo suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas ir, kai tinkama, į jas atsižvelgė. Šalims, kurios to prašė, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms.

2. PERŽIŪRIMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1. Peržiūrimasis produktas

(33) Peržiūrimasis produktas yra tas pats, kaip pradiniame tyrime, t. y. KLR, Japonijos, Korėjos, Rusijos ir JAV kilmės orientuoto grūdėtumo plokšti valcavimo produktai iš silicinio elektrotechninio plieno, kurių storis didesnis kaip 0,16 mm ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7225 11 00 (TARIC kodai 7225110011, 7225110015 ir 7225110019) ir ex 7226 11 00 (TARIC kodai 7226110012, 7226110014, 7226110016, 7226110092, 7226110094 ir 7226110096) (toliau – peržiūrimasis produktas).

(34) OGEP gaminami iš karštai valcuotų skirtingo storio silicinio legiruotojo plieno ritinių, kurių vienoda grūdėtumo struktūra leidžia užtikrinti didelį magnetinį laidį. Nepakankamai didelis magnetinis laidis vadinamas šerdies nuostoliais ir yra pagrindinis produkto kokybės rodiklis, kuris išreiškiamas W/kg. OGEP gali būti gaminami kaip didelio laidžio OGEP ir kaip įprasti OGEP. Didelio laidžio rūšių produktai leidžia užtikrinti mažesnius bet kokio storumo lakštų šerdies nuostolius. Be to, didelio laidžio rūšių produktai gali būti gaminami kaip orientuotų domenų produktai, kurių šerdies nuostoliai dėl smulkių įbrėžimų ant plieno paviršiaus yra dar mažesni.

(35) Nepaisant laidžio, storio ir pločio skirtumų visų rūšių peržiūrimojo produkto pagrindinės fizinės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios.

(36) OGEP daugiausia naudojami elektros įrenginiuose, kuriuose magnetinis srautas gali būti nukreiptas „orientuota“ kryptimi, pvz., kai elektros energija perduodama dideliais atstumais. Todėl peržiūrimasis produktas naudojamas kaip pagrindinė medžiaga galios ir skirstomuosiuose transformatoriuose.

(37) OGEP taip pat naudojami šunto reaktoriuose, naudojamuose aukštos įtampos energijos perdavimo sistemose įtampai stabilizuoti esant apkrovos pokyčiams. Peržiūrimąjį produktą taip pat galima naudoti įrenginiuose su mažesniais transformatoriais, įskaitant prietaisus ir orlaivių ir erdvėlaivių, aeronautikos ir elektroninę įrangą. Be to, OGEP gali būti naudojami dideliuose efektyviuose generatoriuose, jei pagal projektą galima veiksmingai pritaikyti kryptines magnetines savybes.

2.2. Panašus produktas

(38) Kaip nustatyta atlikus pradinį tyrimą, per šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad tokias pačias pagrindines fizines, chemines ir technines savybes ir tokią pačią naudojimo paskirtį turi šie produktai: — peržiūrimasis produktas; — nagrinėjamųjų šalių vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas produktas ir — Sąjungoje Sąjungos pramonės gaminamas ir parduodamas produktas.

(39) Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

2.3. Tvirtinimai dėl produkto apibrėžtosios srities

(40) NLMK ir Rusijos Vyriausybė tvirtino, kad mažesnes vidutines importo iš Rusijos Federacijos kainas galima paaiškinti didele eksportuojamų antro ir trečio pasirinkimo OGEP (turinčių daug defektų, siūlių ir nepakankamai plokščių) dalimi ir kad pastarosios rūšys nekonkuruoja su kitų rūšių peržiūrimuoju produktu. Eksportuojami antro ir trečio pasirinkimo OGEP yra skirtingi produktai ir neatitinka Europos techninių standartų. Todėl jos teigė, kad jų antro ir trečio pasirinkimo medžiagos turėtų būti arba neįtrauktos į produkto apibrėžtąją sritį, arba joms turėtų būti priskirtas atskiras (ketvirtas) MIK lygis, atitinkantis jų išskirtinai mažą vertę rinkoje.

(41) Komisija atmetė minėtus prašymus, nes nei produkto apibrėžtosios srities, nei MIK negalima pakeisti atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą.

(42) Atskleidus faktus NLMK teigė, kad nešališka tyrimo institucija turėjo skubiai inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje būtų nagrinėjama tik produkto apibrėžtoji sritis ir (arba) priemonių forma. Komisija šį teiginį atmetė, nes neturėjo pakankamai įrodymų tokiam tyrimui inicijuoti.

3. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

(43) Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad pasibaigus galiojančių priemonių galiojimo terminui dempingas iš nagrinėjamųjų šalių tęstųsi arba pasikartotų.

3.1. Preliminarios pastabos

(44) Atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas Rusijos, JAV ir Korėjos gamintojas.

(45) Komisija informavo visų trijų nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijas, kad dėl nebendradarbiavimo Komisija, darydama su Rusija, JAV ir Korėja susijusias išvadas, gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo atžvilgiu trijų šalių valdžios institucijos Komisijai nepateikė jokių pastabų arba prašymų, kad klausymuose dalyvautų bylas nagrinėjantis pareigūnas.

(46) Todėl pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį su dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybe susiję nustatyti faktai dėl Rusijos, JAV ir Korėjos buvo grindžiami turimais faktais, visų pirma viešai skelbiama informacija, kaip antai oficialiose bendrovių svetainėse pateikta informacija, prašyme atlikti peržiūrą pateikta informacija ir per peržiūros tyrimą iš bendradarbiaujančių šalių gauta informacija. Komisija taip pat naudojo įvairius importo statistinius duomenis, įskaitant Eurostato COMEXT importo statistinius duomenis ir duomenų bazę „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA).

(47) Be to, dėl „Baoshan Group“ ir po sutikrinimo nuotoliniu būdu Komisija darbo sąnaudoms taikė pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį. Faktiškai, kaip paaiškinta 207 konstatuojamojoje dalyje, bendrovė nepateikė patikrintų ir patikimų įrodymų, susijusių su OGEP gamybai skirtų žmogaus darbo valandų apskaičiavimu.

3.2. Japonija

3.2.1. Preliminarios pastabos

(48) Atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo tik vienas Japonijos eksportuojantis gamintojas („Nippon Steel“). Inicijavus tyrimą, apie save pranešė dar vienas žinomas eksportuojantis Japonijos gamintojas („JFE Steel“) ir pateikė neišsamius klausimyno atsakymus, susijusius tik su pardavimu eksportui, gamyba ir pajėgumais. Taigi Komisija bendrovei „JFE Steel“ ir Japonijos Vyriausybei pranešė, kad šiuo klausimu ji ketina naudoti turimus faktus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Pastabų negauta.

(49) Todėl šiame skirsnyje nustatyti faktai buvo iš dalies pagrįsti turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, kiek tai susiję su pardavimu vidaus rinkoje. Šiuo tikslu buvo naudojama „Nippon Steel“ pateikta informacija, JFE pateikta informacija apie pardavimą eksportui, prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą, Eurostato statistiniai duomenys ir viešai prieinama informacija.

(50) Per PTL šių dviejų eksportuojančių Japonijos gamintojų eksportas sudarė 100 % Japonijos eksporto į Sąjungą.

3.2.2. Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

3.2.2.1. Normalioji vertė

(51) Komisija „Nippon Steel“ normaliąją vertę nustatė remdamasi toliau pateikta informacija. Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar visa visapusiškai bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška. Pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei visa kiekvieno eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos jo peržiūrimojo produkto pardavimo per PTL eksportui į Sąjungą apimties. Tuo remiantis nustatyta, kad visas vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

(52) Vėliau Komisija nustatė vidaus rinkoje parduodamo produkto rūšis, kurios buvo tokios pačios arba panašios į eksportuojančio gamintojo, kurio pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, eksportui į Sąjungą parduoto produkto rūšis.

(53) Po to Komisija nagrinėjo, ar, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, visapusiškai bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduoto kiekvienos rūšies produkto, kuris yra toks pats ar panašus į tam tikros rūšies produktą, parduotą eksportui į Sąjungą, kiekis buvo tipiškas. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje yra tipiškas, jei per PTL visa tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudaro ne mažiau kaip 5 % visos tos pačios ar panašios rūšies produkto pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Komisija nustatė, kad dauguma produktų rūšių buvo tipiškos.

(54) Vėliau Komisija dėl visos „Nippon Steel“ nustatė kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalį per PTL, siekdama nuspręsti, ar apskaičiuojant normaliąją vertę remtis faktine vidaus rinkos pardavimo kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

(55) Normalioji vertė grindžiama faktine kiekvienos rūšies produkto vidaus rinkos kaina, neatsižvelgiant į tai, ar tas pardavimas buvo pelningas, jeigu: a) tam tikros rūšies produkto, parduoto grynąja pardavimo kaina, lygia apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesne, pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė daugiau kaip 80 % visos tos rūšies produkto pardavimo apimties ir b) tos rūšies produkto pardavimo vidutinė svertinė kaina yra lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė.

(56) Šiuo atveju normalioji vertė yra tos rūšies produkto vidutinė svertinė viso pardavimo vidaus rinkoje per PTL kaina.

(57) Normalioji vertė yra faktinė kiekvienos rūšies produkto, tik pelningai parduoto vidaus rinkoje per PTL, vidaus rinkos kaina, jei: a) tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudaro ne daugiau kaip 80 % visos šios rūšies produkto pardavimo apimties arba b) šios rūšies produkto vidutinė svertinė kaina yra mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas.

(58) Išanalizavus pardavimą vidaus rinkoje nustatyta, kad daugiau kaip 90 % viso produktų pardavimo vidaus rinkoje buvo pelninga ir kad vidutinė svertinė pardavimo kaina buvo didesnė už gamybos sąnaudas. Todėl, atsižvelgiant į produkto rūšį, normalioji vertė buvo apskaičiuota kaip viso pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinė svertinė kaina 56 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis aplinkybėmis, arba kaip tik pelningo pardavimo svertinis vidurkis 57 konstatuojamojoje dalyje aprašytomis aplinkybėmis.

(59) Jei tam tikros rūšies panašus produktas įprastomis prekybos sąlygomis nebuvo parduotas arba parduotas nepakankamas jo kiekis, normaliąją vertę Komisija apskaičiavo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

(60) Tokios rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota prie vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vidutinių panašaus produkto gamybos sąnaudų per PTL pridėjus: a) vidutines svertines pardavimo, bendrąsias ir administracines (PBA) išlaidas, kurias vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas patyrė per PTL įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą ir b) vidutinį svertinį pelną, kurį vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas uždirbo per PTL įprastomis prekybos sąlygomis vidaus rinkoje parduodamas panašų produktą.

(61) Kai tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje visiškai nebuvo parduota, pridėtos vidutinės svertinės PBA išlaidos ir įprastomis prekybos sąlygomis uždirbtas visų vidaus rinkos sandorių pelnas.

(62) Kalbant apie „JFE Steel“, jai nebendradarbiaujant, Komisija dėl pardavimo vidaus rinkoje naudojo turimus faktus pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kadangi patikimų duomenų dėl „JFE Steel“ kainų vidaus rinkoje nebuvo, Komisija, taikydama prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nurodytą metodiką ir vertes, nustatė apskaičiuotą normaliąją vertę.

3.2.2.2. Eksporto kaina

(63) „Nippon Steel“ į Sąjungą eksportavo tik per susijusius prekiautojus. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, t. y. remiantis kaina, už kurią importuotos prekės iš pradžių buvo perparduotos nepriklausomam pirkėjui. Kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į sukauptą pelną.

(64) „JFE Steel“ vykdė eksportą tiesiogiai į ES ir dėl to pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo kaina, faktiškai sumokėta arba mokėtina už eksportui į Sąjungą parduotą peržiūrimąjį produktą.

3.2.2.3. Palyginimas

(65) Komisija pirmiau nustatytą normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

(66) Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Prireikus ir pateisinamais atvejais koreguota atsižvelgiant į bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas išlaidas, pakavimo, kredito išlaidas ir bankų mokesčius.

(67) „Nippon Steel“ kai kurių rūšių produktų, kuriuos eksportavo į ES, vidaus rinkoje nepardavė. Atsižvelgdama į didelę pardavimo eksportui apimtį, kurį būtų galima palyginti, ir į tai, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą nebūtina nustatyti tikslios dempingo sumos, o tik tai, ar yra tikėtina, kad dempingas gali tęstis arba pasikartoti ateityje, Komisija nusprendė, kad nustatytas palyginimas buvo tikslus.

(68) Atskleidus faktus „Nippon Steel“ teigė, kad Komisija turėjo apskaičiuoti „Nippon Steel“ taikomą dempingo skirtumą remdamasi visu pardavimu eksportui į ES ir remdamasi esama jurisprudencija (9).

(69) Komisija priminė, kad dempingo skirtumas neapėmė viso pardavimo eksportui į ES, nes, kaip paaiškinta 67 konstatuojamojoje dalyje, kai kurių rūšių produktai, kuriuos bendrovė eksportavo į ES, nebuvo atitinkamai parduodami vidaus rinkoje. Šių rūšių produktai (sudarantys 38 % viso eksportuojamo kiekio) iš pradžių nebuvo įtraukti į dempingo skaičiavimus, nes bendrovė nepateikė atitinkamų jų gamybos sąnaudų. Siekdama apskaičiuoti 100 % pardavimo eksportui į ES dempingo skirtumą ir neturėdama tikslesnių bendrovės duomenų, Komisija nusprendė produkto rūšis grupuoti pagal jų plotį, t. y. parametrą, turintį mažesnį poveikį gamybos sąnaudoms ir pardavimo kainai nei šerdies nuostoliai ir storis. Tuo remdamasi ji apskaičiavo visų rūšių produktų normaliąją vertę. Pataisyti dempingo skaičiavimai bendrovei buvo atskleisti ir jokių pastabų negauta.

3.2.2.4. Dempingo skirtumas

(70) Ir „Nippon Steel“, ir „JFE Steel“ normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas parodė, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu jų pardavimas ES buvo vykdomas dempingo kainomis. Nustatytas „Nippon Steel“ dempingo skirtumas buvo apie 31 %, o „JFE Steel“ – apie 19 %.

(71) Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

3.2.3. Dempingo tęsimosi tikimybė

(72) Atsižvelgdama į peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytą dempingą, Komisija išnagrinėjo, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti iš Japonijos importuojamiems OGEP nustatytų priemonių. Tai atliekant nagrinėti tokie aspektai: Japonijos gamybos pajėgumai bei nepanaudoti pajėgumai ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

a) Nepanaudoti pajėgumai

(73) Remdamasi dviejų žinomų Japonijos eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymais Komisija nustatė, kad Japonijos gamybos pajėgumai per PTL sudarė [350 000–410 000] tonų.

(74) Remdamasi tuo pačiu duomenų rinkiniu Komisija nustatė, kad nepanaudoti OGEP pajėgumai Japonijoje sudarė apie [50 000–110 000] tonų.

(75) „Nippon Steel“ tvirtino, kad nepanaudoti pajėgumai Japonijoje buvo pervertinti, nes Komisija neatsižvelgė į tai, kad Japonija daugiausia dėmesio skiria mažiausio storio OGEP, kurių gamybos apimtis mažesnė nei Sąjungos pramonės ir kitų nagrinėjamųjų šalių gaminamų OGEP.

(76) Išanalizavus į Sąjungą ir kitas pagrindines eksporto šalis, kaip antai Indiją ir Meksiką, eksportuojamus modelius nustatyta, kad didžiosios dalies „Nippon Steel“ eksportuojamų modelių storis buvo panašus arba didesnis nei Sąjungos pramonės gaminamų produktų. Be to, į ES eksportuojamų plonesnių OGEP dalis buvo didelė ir šios rūšies produkto paklausa Sąjungos rinkoje iš tiesų buvo didelė. Kitaip tariant, net jei nepanaudoti pajėgumai būtų susiję tik, quod non, su mažesnio storio produktais, Sąjungos rinkoje tokie produktai būtų paklausūs.

(77) Be to, Komisija nepanaudotų pajėgumų vertinimą grindė Japonijos eksportuojančių gamintojų pateikta informacija. Todėl Komisija nesuprato, kaip ji galėjo pervertinti nepanaudotus pajėgumus, kai duomenis pateikė patys eksportuojantys gamintojai. Bet kuriuo atveju Komisija manė, kad su išeiga susijęs teiginys nebuvo nei pakankamai išsamus, nei pagrįstas, nes jame nebuvo numatytas atitinkamas gamybos pajėgumų arba nepanaudotų pajėgumų skirtumas, susijęs su tariamu išeigos skirtumu. Be to, šį tvirtinimą pateikė tik „Nippon Steel“ ir jame nebuvo jokios informacijos apie kito pagrindinio Japonijos eksportuojančio gamintojo storių asortimentą. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija šį tvirtinimą atmetė.

(78) Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad Japonijos eksportuojantys gamintojai taip pat gamina neorientuotą elektrotechninį plieną (toliau – NEP). Ir OGEP, ir NEP gaminami naudojant tą pačią įrangą. Tai reiškia, kad techniškai įmanoma atlaisvinti NEP pajėgumus ir pradėti juos naudoti OGEP gaminti. Toks pakeitimas galėtų įvykti ateityje, jei Japonijos eksportuojantys gamintojai turėtų tam ekonominių paskatų. Todėl nustatyti nepanaudoti pajėgumai gali dar labiau padidėti.

(79) Atskleidus faktus Japonijos Vyriausybė ir „Nippon Steel“ teigė, kad Japonijos gamintojai negali atlaisvinti NEP gamybai skirtų pajėgumų ir juos panaudoti eksportui į ES skirtų OGEP gamybai, nes „Nippon Steel“ privalo vykdyti NEP gamybos sutartis su elektrinių transporto priemonių gamintojais. Šiomis aplinkybėmis ji tvirtino, kad nepanaudoti pajėgumai neturėtų būti vertinami remiantis tuo elementu.

(80) Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad su elektrinių transporto priemonių gamintojais sudarytos įpareigojančios sutartys gaminti NEP, dėl kurių savaime neįmanoma nedelsiant atlaisvinti pajėgumų OGEP gaminti. Tačiau Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad jei rinkos sąlygos elektrinių transporto priemonių rinkoje pasikeistų į blogąją pusę, Japonijos eksportuojantys gamintojai galėtų skirti daugiau pajėgumų OGEP gamybai, nes gamintojai naudoja tą pačią įrangą OGEP ir NEP gaminti. Bet kuriuo atveju, nepaisant NEP paklausos raidos artimiausiais metais, Komisija laikėsi nuomonės, kad jos išvados dėl nepanaudotų pajėgumų vertinimo, kaip minėta 74 konstatuojamojoje dalyje, tebegalioja, nes jos buvo pagrįstos dideliais nepanaudotais pajėgumais, skirtais tik OGEP gaminti, prie kurių nebuvo pridėti papildomi su NEP gamyba susiję atlaisvinti pajėgumai.

b) Sąjungos rinkos patrauklumas

(81) Kalbant apie dydį, Sąjungos rinka (daugiau kaip 265 000–280 000 tonų suvartojimas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu) yra viena iš didžiausių OGEP rinkų pasaulyje. Nagrinėjamųjų šalių grupėje tik KLR vidaus rinka yra didesnė nei ES, o JAV, Korėjos, Rusijos ir Japonijos vidaus suvartojimas yra daug mažesnis.

(82) Nustatyti nepanaudoti pajėgumai atitinka [28–31 %] Sąjungos suvartojimo per PTL, kaip nustatyta 259 konstatuojamojoje dalyje. Kita vertus, tikėtina, kad priemonėms nustojus galioti nepanaudoti pajėgumai bus dideliais kiekiais nukreipti į Sąjungos rinką. Iš tiesų Japonijos vidaus rinkoje panaudojamas maždaug ketvirtadalis Japonijos gamybos pajėgumų, beveik 100 % jos poreikių tradiciškai patenkinama iš vidaus gamybos.

(83) Be to, Japonijos OGEP pramonė yra orientuota į eksportą, nes daugiau kaip [70–80] % visos produkcijos skiriama eksportui. Galiausiai, Kinija ir JAV nustatė prekybos apsaugos muitus, kuriais iš esmės sumažinamos Japonijos eksportuojančių gamintojų galimybės patekti į šias svarbias rinkas. Ypač smarkiai sumažėjo Japonijos eksportas į KLR, kai pastaroji nustatė priemones.

(84) Be to, Japonijos eksportuojantys gamintojai Europos Sąjungoje turi nusistovėjusią platinimo sistemą, todėl gali nesunkiai padidinti į Sąjungos rinką siunčiamus kiekius.

(85) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima pagrįstai tikėtis, kad panaikinus priemones didelė dabartinio Japonijos eksporto ir nepanaudotų pajėgumų dalis būtų nukreipta į Sąjungą.

(86) Atskleidus faktus Japonijos Vyriausybė ir „Nippon Steel“ teigė, kad Sąjungos rinka nebėra tokia patraukli, kokia buvo pradinio tyrimo metu, ir kad Japonijos gamintojai ketina aktyviai patekti į didėjančias Azijos rinkas ir kad eksportas iš Japonijos neužtvindytų Sąjungos rinkos, jei priemonės būtų nutrauktos.

(87) „Nippon Steel“ taip pat laikėsi nuomonės, kad Komisijos išvada dėl Sąjungos rinkos patrauklumo yra nepagrįsta, nes ji buvo padaryta remiantis tik jos dydžiu. Šiuo požiūriu ji nurodė kitus konkrečius elementus, susijusius su Sąjungos rinkos patrauklumu, kaip antai kainų lygį, stiprią vidaus pramonę, konkrečios rūšies produkto paklausą, prekybos apsaugos priemones ir (arba) su transportu susijusias atgrasymo priemones.

(88) Komisija manė, kad su Azijos rinka susijęs teiginys nebuvo pagrįstas patvirtinamaisiais įrodymais. Bet kuriuo atveju Japonijos eksportuojantys gamintojai nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau eksportavo didelius kiekius ir išlaikė savo rinkos dalį Sąjungoje, nepaisant visų „Nippon Steel“ nurodytų veiksnių, sumažėjusio suvartojimo ir galiojančių priemonių.

(89) Be to, per PTL ES rinka buvo trečia pagal dydį Japonijos eksportuojančių gamintojų eksporto rinka (10). Be to, išanalizavus dviejų Japonijos eksportuojančių gamintojų pardavimo eksportui raidą nustatyta, kad jų eksportas į ES nepriklausančias šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo daug smarkiau (–[25–35] %) nei eksportas į ES (–[5–15] %) per tą patį laikotarpį.

(90) Be dydžio ir didelių kiekių, kuriuos Japonijos eksportuojantys gamintojai gali parduoti ES rinkoje, Komisija taip pat pažymėjo, kad Sąjungos rinkai būdingas aukštas kainų lygis ir didelis importas, o tai byloja apie jos patrauklumą OGEP gamintojams už ES ribų. Tuo remiantis šie tvirtinimai buvo atmesti.

c) Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

(91) Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ateityje dempingas tęstųsi. Atsižvelgdama į OGEP importo į Sąjungą dempingo kainas per PTL, nepanaudotus pajėgumus Japonijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija taip pat padarė išvadą, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms iš Japonijos į Sąjungos rinką dempingo kainomis patektų dideli OGEP kiekiai.

3.3. Korėjos Respublika

3.3.1. Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

3.3.1.1. Preliminarios pastabos

(92) Kadangi, kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, Korėjos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija visą savo analizę, be kita ko, dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį pagrindė turimais faktais.

(93) Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė buvo įvertinta naudojant prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktą informaciją kartu su Eurostato duomenimis ir GTA esančiais eksporto statistiniais duomenimis.

3.3.1.2. Dempingas

a) Normalioji vertė

(94) Normaliajai vertei nustatyti Komisija taikė tą pačią metodiką, kurią pareiškėjas taikė savo prašyme. Kadangi patikimų duomenų dėl Korėjos kainų vidaus rinkoje nebuvo, Komisija, taikydama prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nurodytą metodiką ir vertes, nustatė apskaičiuotą normaliąją vertę.

b) Eksporto kainos

(95) Eksporto į Sąjungą kainos nustatytos remiantis Eurostato duomenimis.

c) Palyginimas

(96) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tam pristatymo ir draudimo išlaidos buvo išskaičiuotos remiantis prašyme pateikta informacija (115,82 EUR/t). Tokiu būdu nustatyta normalioji vertė EXW sąlygomis buvo 1 893 EUR už toną, o eksporto kaina EXW sąlygomis per PTL buvo 1 880 EUR už toną.

d) Dempingas

(97) Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė, kad Korėjos eksporto į Sąjungą dempingo skirtumas buvo de minimis lygio, t. y. mažesnis nei 2 %, išreikštas eksporto kainos procentine dalimi.

3.3.2. Dempingo pasikartojimo tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos

(98) Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad dempingas pasikartotų, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių antidempingo priemonių. Tam jį įvertino Korėjos eksportuotojų elgesį kitose rinkose, gamybą ir nepanaudotus pajėgumus Korėjoje ir Sąjungos rinkos patrauklumą.

a) Eksportas į trečiąsias šalis

(99) Komisija išanalizavo eksporto iš Korėjos į kitas trečiąsias rinkas kainas per PTL, kaip nurodyta oficialiuose Korėjos eksporto statistiniuose duomenyse iš GTA, ir palygino šiuos kainų lygius su importo kainomis. Iš šios analizės matyti, kad Korėjos eksportas į kelias iš jos kitų pagrindinių eksporto rinkų buvo vykdomas mažesnėmis kainomis nei eksporto į ES kainos. Nustatyta vidutinė eksporto į trečiąsias rinkas kaina per PTL buvo 1 442 EUR/t, t. y. mažesnė už mažiausią ES taikomą MIK ir daug mažesnė už vidutinę kainą EXW sąlygomis eksportuojant į ES. Palyginus tas kainas trečiųjų šalių rinkose su apskaičiuota normaliąja verte, nustatytas maždaug 30 % kainų skirtumas.

(100) Todėl padaryta išvada, jog yra tikėtina, kad panaikinus galiojančias priemones Korėjos eksportuojantys gamintojai produktą Sąjungoje pradėtų parduoti dempingo kainomis.

b) Nepanaudoti pajėgumai

(101) Remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais faktais, apskaičiuota, kad Korėjos gamybos pajėgumai – 280 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai per PTL – 24 000 tonų. Todėl nepanaudoti Korėjos pajėgumai sudarė apie [7–10] % Sąjungos OGEP suvartojimo per PTL.

c) Sąjungos rinkos patrauklumas

(102) Komisija nustatė, kad Sąjungos rinka yra patraukli Korėjos gamintojams dėl toliau nurodytų priežasčių.

(103) Pirma, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra viena iš didžiausių rinkų pasaulyje. Antra, Korėjos vidaus suvartojimas daugiausia patenkinamas iš vidaus gamybos, nes importuojama tik apie 19 % suvartojamo kiekio. Todėl eksportuojantys gamintojai daugiausia orientuojasi į eksportą.

(104) Trečia, KLR nustačius antidempingo priemones, inter alia, Korėjai, ir padidėjus Kinijos vidaus gamybos pajėgumams, Korėjos eksportas į Kiniją pastaraisiais metais labai sumažėjo. Dėl to Sąjungos rinka atitinkamai taptų patrauklesnė ir kiltų pavojus, kad tam tikri prekybos srautai gali būti nukreipti į Sąjungą.

d) Išvada dėl dempingo pasikartojimo tikimybės

(105) Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ateityje dempingas tikriausiai pasikartotų. Atsižvelgdama į nepanaudotus pajėgumus Korėjoje, mažus dempingo kaina (palyginti su normaliąja verte) vykdyto OGEP eksporto į trečiąsias šalis kainų lygius per PTL ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija taip pat padarė išvadą, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms iš Korėjos į Sąjungos rinką dempingo kainomis patektų dideli OGEP kiekiai.

3.4. Jungtinės Amerikos Valstijos

3.4.1. Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

3.4.1.1. Preliminarios pastabos

(106) Kadangi, kaip nurodyta 28 konstatuojamojoje dalyje, JAV eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, Komisija visą savo analizę, be kita ko, dempingo skaičiavimą, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį pagrindė turimais faktais.

(107) Todėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė buvo įvertinta naudojant prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateiktą informaciją kartu su kitais informacijos šaltiniais, kaip antai Eurostato duomenimis ir GTA.

3.4.1.2. Dempingas

a) Normalioji vertė

(108) Normaliajai vertei nustatyti Komisija taikė tą pačią metodiką, kurią pareiškėjas taikė savo prašyme. Kadangi patikimų duomenų dėl JAV kainų vidaus rinkoje nebuvo, Komisija, taikydama prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą nurodytą metodiką ir vertes, nustatė apskaičiuotą normaliąją vertę.

b) Eksporto kainos

(109) Eksporto į Sąjungą kainos nustatytos remiantis Eurostato duomenimis.

c) Palyginimas

(110) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tam pristatymo ir draudimo išlaidos buvo išskaičiuotos remiantis prašyme pateikta informacija (166,66 EUR/t). Tokiu būdu nustatyta normalioji vertė EXW sąlygomis buvo 2 310 EUR už toną, o eksporto kaina per PTL buvo 1 880 EUR už toną.

d) Dempingas

(111) Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nustatė maždaug 21 % dempingo skirtumą. Todėl Komisija padarė išvadą, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas tęsėsi.

3.4.2. Dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos

(112) Komisija nagrinėjo, ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi, jei būtų leista nebetaikyti galiojančių antidempingo priemonių. Tam ji įvertino JAV gamybos pajėgumus bei nepanaudotus pajėgumus ir Sąjungos rinkos patrauklumą.

a) Nepanaudoti pajėgumai

(113) Remiantis prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija, apskaičiuota, kad JAV gamybos pajėgumai – 265 000 tonų, o nepanaudoti pajėgumai per PTL – 77 000 tonų. Todėl vien tik JAV nepanaudotais pajėgumais galima patenkinti [27–30] % viso OGEP suvartojimo Sąjungoje.

b) Sąjungos rinkos patrauklumas

(114) Per tyrimą patvirtinta, kad Sąjungos rinka yra patraukli JAV gamintojams dėl toliau nurodytų priežasčių.

(115) Pirma, kaip nurodyta 81 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos rinka yra viena iš didžiausių rinkų pasaulyje.

(116) Antra, JAV vidaus suvartojimas jau daugiausia patenkinamas iš vidaus gamybos, nes per PTL buvo importuojama tik apie 15 % suvartojamo kiekio. Todėl eksportuojantys gamintojai orientuojasi į eksportą.

c) Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

(117) Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija padarė išvadą, kad, jei būtų leista nebetaikyti priemonių, ateityje dempingas tęstųsi. Atsižvelgdama į OGEP importo į Sąjungą dempingo kainas per PTL, didelius nepanaudotus pajėgumus JAV ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija taip pat padarė išvadą, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms iš JAV į Sąjungos rinką dempingo kainomis patektų dideli OGEP kiekiai.

3.5. Kinijos Liaudies Respublika

3.5.1. Dempingas peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

3.5.1.1. Normaliosios vertės nustatymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį procedūra

(118) Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „normalioji vertė paprastai yra nustatoma pagal kainas, kurias įprastomis prekybos sąlygomis moka arba turi mokėti nepriklausomi pirkėjai eksportuojančioje valstybėje“.

(119) Tačiau pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte nustatyta: „jei <...> nustatoma, kad dėl didelių iškraipymų eksportuojančioje valstybėje pagal b punktą toje valstybėje netikslinga taikyti valstybės vidaus rinkos kainas ir sąnaudas, normalioji vertė apskaičiuojama tik remiantis gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius standartus, taikant toliau nurodytas taisykles“ ir „įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“ (toliau – administracinės, pardavimo ir bendrosios sąnaudos, PBA).

(120) Kadangi inicijuojant tyrimą turėta pakankamai įrodymų, kad KLR yra didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, Komisija manė, kad būtų tikslinga tyrimą dėl šios šalies eksportuojančių gamintojų inicijuoti atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

(121) Todėl, siekdama surinkti reikiamus duomenis, kad vėliau galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį, Komisija pranešime apie inicijavimą paragino KLR gamintojus pateikti informaciją apie peržiūrimojo produkto gamybai naudojamus gamybos išteklius. Prašomą informaciją pateikė vienas eksportuojantis gamintojas.

(122) Siekdama gauti informacijos, kurią manė esant reikalingą atliekant su įtariamais dideliais iškraipymais susijusį tyrimą, Komisija taip pat nusiuntė klausimyną Kinijos Vyriausybei. Be to, pranešimo apie inicijavimą 5.3.2 punkte Komisija paragino visas suinteresuotąsias šalis per 37 dienas nuo to pranešimo apie inicijavimą paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos pareikšti savo nuomonę ir pateikti informaciją bei patvirtinamuosius dokumentus dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo. Kinijos Vyriausybė nepateikė klausimyno atsakymų ir per nustatytą terminą nepateikė jokių pastabų dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo.

(123) 2020 m. lapkričio 30 d. Komisija paskelbė pirmąjį pranešimą byloje (toliau – pirmasis pranešimas), kad siekia surinkti suinteresuotųjų šalių nuomones dėl atitinkamų šaltinių, kuriais Komisija gali naudotis normaliajai vertei nustatyti, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punkto antroje įtraukoje. Tame pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusių su eksportuojančių gamintojų peržiūrimojo produkto gamyba. Be to, remdamasi kriterijais neiškraipytoms kainoms ar lyginamiesiems dydžiams pasirinkti, Komisija išskyrė dvi galimas tipiškas šalis: Braziliją ir Rusiją.

(124) Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. Pastabų pateikė „Eurofer“ ir „Baoshan Group“.

(125) Pastabos dėl pirmojo pranešimo buvo išnagrinėtos antrame pranešime (toliau – antrasis pranešimas), kurį Komisija paskelbė 2021 m. liepos 20 d. ir kuriuo ji suinteresuotosioms šalims pranešė apie susijusius šaltinius, kuriuos ketina naudoti normaliajai vertei nustatyti, tipiška šalimi pasirinkus Braziliją. Ji taip pat informavo suinteresuotąsias šalis, kad pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (toliau – PBA išlaidos) ir pelną ji nustatys remdamasi informacija apie tipiškos šalies gamintoją „Aperam Inox América so Sul S.A.“ (toliau – „Aperam“). Pastabų pateikė „Eurofer“ ir „Baoshan Group“.

3.5.1.2. Kinijos Vyriausybės nebendradarbiavimas

(126) Inicijavus tyrimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, Komisija nusiuntė Kinijos Vyriausybei klausimyną dėl iškraipymų buvimo. Kinijos Vyriausybė atsakymų nepateikė. 2021 m. rugsėjo 24 d. verbaline nota Komisija Kinijos Vyriausybei pranešė ketinanti taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl galimo didelio OGEP rinkos iškraipymo Kinijos vidaus rinkoje, kaip tai suprantama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį. Komisija paragino Kinijos Vyriausybę teikti pastabas dėl 18 straipsnio taikymo. Pastabų negauta.

3.5.1.3. Didelių iškraipymų buvimas

(127) Neseniai atlikusi su KLR plieno sektoriumi susijusius tyrimus (11) Komisija nustatė, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Atlikdama šį tyrimą Komisija padarė išvadą, kad remiantis turimais įrodymais taip pat tikslinga taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

(128) Atlikusi tuos tyrimus Komisija nustatė, kad dėl didelio valstybės kišimosi KLR iškraipomas veiksmingas išteklių paskirstymas pagal rinkos principus (12). Visų pirma, Komisija padarė išvadą, kad plieno sektoriuje, kuriam priklauso OGEP, ne tik išlieka gana didelė Kinijos Vyriausybės nuosavybės dalis, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto pirmoje įtraukoje (13), bet Kinijos Vyriausybė taip pat gali kištis į kainų ir sąnaudų nustatymą valstybei dalyvaujant įmonių veikloje, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje (14). Komisija taip pat nustatė, kad valstybės dalyvavimu finansų rinkose ir kišimusi į jas, taip pat tiekiant žaliavas ir gamybos išteklius papildomai daromas rinkos iškreipiamasis poveikis. Iš tiesų, KLR planavimo sistemoje ištekliai apskritai daugiausia skiriami sektoriams, kuriuos Kinijos Vyriausybė įvardija kaip strateginius arba kitaip politiškai svarbius, o ne atsižvelgiant į rinkos jėgas (15). Be to, Komisija padarė išvadą, kad Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai tinkamai neveikia pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką, dėl to atsiranda iškraipymų, visų pirma susijusių su nemokių bendrovių išlaikymu ir žemės naudojimo teisių skyrimu KLR (16). Komisija taip pat nustatė, kad plieno sektoriuje esama užmokesčio sąnaudų iškraipymų, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktoje įtraukoje (17), taip pat finansų rinkų iškraipymų, kaip tai suprantama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštoje įtraukoje, visų pirma susijusių su KLR įmonių galimybėmis gauti kapitalo (18).

(129) Kaip ir atlikdama ankstesnius tyrimus, susijusius su KLR plieno sektoriumi, šiame tyrime Komisija nagrinėjo, ar, atsižvelgiant į tai, kad esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte, buvo tikslinga naudoti KLR vidaus rinkos kainas ir sąnaudas. Komisija tai padarė remdamasi byloje turimais įrodymais, įskaitant ataskaitoje ir prašyme pateiktus įrodymus, kurie yra pagrįsti viešai prieinamais šaltiniais. Atliekant šią analizę buvo nagrinėjamas didelis valstybės kišimasis į KLR ekonomiką apskritai ir konkreti rinkos padėtis susijusiame sektoriuje, įskaitant peržiūrimąjį produktą. Be to, Komisija šiuos įrodymus papildė pati atlikusi tyrimą dėl įvairių kriterijų, tinkamų didelių iškraipymų buvimui KLR patvirtinti, kaip jau buvo nustatyta ir per ankstesnius tyrimus.

(130) Prašyme pateikta informacijos apie 13-ojo plieno pramonės penkmečio plano iškraipomąjį poveikį plieno pramonei. Be to, prašyme daroma nuoroda į JAV Vyriausybės nustatytus faktus dėl santykinai stiprios Kinijos valstybės kontrolės, taikomos plieno sektoriui per SASAC, ir absoliučios elektros energijos kontrolės (19). Prašyme taip pat nurodyta, kad OGEP, kaip antai organinėmis medžiagomis dengti plieno produktai, gaminami iš karštai valcuotų ritinių. Todėl OGEP taip pat taikomi tie patys iškraipymai, kuriuos Komisija nurodė Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/687 (20) dėl organinėmis medžiagomis dengtų plieno produktų. Prašyme taip pat pažymėta, kad du pagrindiniai Kinijos eksportuojantys gamintojai OGEP tyrime – „Baosteel“ ir WISCO – taip pat eksportuoja organinėmis medžiagomis dengtus plieno produktus, kuriems taikomos tam produktui nustatytos galutinės priemonės. 2016 m. pabaigoje „Baosteel“ ir WISCO susijungė ir tapo didžiausiu Kinijos plieno gamintoju. Prašyme taip pat nurodytas antisubsidijų tyrimas dėl plokščių karštojo valcavimo plieno produktų (21), kuriame Komisija nustatė keletą subsidijų, iš kurių matyti, kad sektoriuje esama iškraipymų. Galiausiai prašyme minima finansinė parama, kurią gavo „Baosteel“ ir kiti gamintojai, kaip matyti iš Plieno pramonės sąjungos parengtos ataskaitos (22) ir per kelis JAV kompensacinių muitų tyrimus nustatytų faktų (23).

(131) Kaip nurodyta 126 konstatuojamojoje dalyje, Kinijos Vyriausybė nepateikė pastabų ar įrodymų, kuriais patvirtinami arba paneigiami byloje, įskaitant ataskaitą, surinkti įrodymai, taip pat papildomi skundo pateikėjo pateikti įrodymai dėl didelių iškraipymų buvimo ir (arba) dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies taikymo šiuo atveju tinkamumo.

(132) Kinijos Vyriausybė išlaiko didelę nuosavybės dalį būtent plieno sektoriuje, kuriam priklauso OGEP. Daugelis didžiausių gamintojų priklauso valstybei. Pavyzdžiui, didžiausia OGEP eksportuotoja „Baosteel“ yra dar viena svarbi Kinijos valstybės valdoma įmonė, kuri užsiima plieno gamyba ir priklauso neseniai konsoliduotai įmonei „China Baowu Steel Group Co. Ltd.“ (buvusios „Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.“ ir „Wuhan Iron & Steel“) (24). Apskaičiuota, kad nominalus valstybės įmonių ir privačių bendrovių skaičius beveik nesiskiria, tačiau iš penkių Kinijos plieno gamintojų, kurie priklauso pagrindinių pasaulio plieno gamintojų dešimtukui, keturi yra valstybės įmonės (25). Kartu, nors dešimt pagrindinių gamintojų 2016 m. pagamino tik apie 36 % visos pramonės produkcijos, Kinijos Vyriausybė tais pačiais metais iškėlė tikslą iki 2025 m. konsoliduoti 60–70 % plieno gamybos maždaug dešimtyje didelės apimties įmonių (26). Šį ketinimą Kinijos Vyriausybė pakartojo 2019 m. balandžio mėn., kai paskelbė plieno pramonės konsolidavimo gaires (27). Dėl tokio konsolidavimo pelningos privačios bendrovės gali būti priverstinai sujungiamos su valstybės įmonėmis, kurių veiklos rodikliai yra prasti (28). Du OGEP gamintojai Kinijoje „Baosteel“ ir WISCO (abu priklauso „Baoshan Group“) priklauso valstybei.

(133) Dėl klausimo, ar Kinijos Vyriausybė gali kištis į kainas ir sąnaudas per valstybės dalyvavimą įmonių veikloje, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto antroje įtraukoje, atlikus tyrimą nustatyta, kad tarp peržiūrimojo produkto gamintojų ir KKP yra asmeninių ryšių, kaip antai „Baoshan Group“ vyresniojoje vadovybėje arba direktorių valdybose yra KKP narių.

(134) Tiek valstybinėms, tiek privačioms įmonėms, veikiančioms OGEP sektoriuje, taikoma politinė priežiūra ir gairės. Iš toliau pateiktų pavyzdžių matyti, kad Kinijos Vyriausybė vis daugiau kišasi į šį sektorių. Du OGEP gamintojai savo svetainėse aiškiai pabrėžia partijos struktūros kūrimo veiklą, turi partijos narių bendrovės valdymo struktūrose ir pabrėžia bendradarbiavimą su KKP. Tyrimas atskleidė partijos struktūros kūrimo veiklą tiek bendrovėje „Baosteel“, tiek WISCO. „Baosteel“ partijos struktūros kūrimo veiklą apibūdina taip: „Imtis pagrindinės atsakomybės už griežtą ir visapusišką partijos administravimą; vadovauti bendrovės ideologiniam ir politiniam darbui, Jungtinio fronto darbui, kurti dvasingą civilizaciją, įmonių kultūrą ir masinį darbą, pavyzdžiui, profesines sąjungas ir komunistinę jaunimo lygą; vadovauti partijų tipo ir sąžiningos Vyriausybės kūrimui, remti drausmės komitetus, kad jie veiksmingai vykdytų savo priežiūros pareigas“ (29). WISCO savo svetainėje nurodo, kad pirmasis Kinijos komunistų partijos narių kongresas, kurį „WISCO Group Co., Ltd.“ surengė 2021 m. sausio 22 d., „nusprendė visapusiškai atlikti partijos komiteto lyderių vaidmenį, t. y. „vadovauti, valdyti bendrą padėtį ir užtikrinti įgyvendinimą“, gerinti politines pozicijas, stiprinti atskaitomybę ir skatinti plėtros strategijos „1345“ įgyvendinimą“ (30).

(135) Be to, iš anksto OGEP sektoriuje vykdoma viešoji politika, kuria diskriminuojama vidaus gamintojų naudai arba kitaip veikiama laisvoji rinka, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto trečioje įtraukoje.

(136) Nors OGEP pramonė yra specializuota ir atliekant tyrimą nepavyko nustatyti jokių konkrečių politikos dokumentų, kuriais būtų vadovaujamasi plėtojant būtent OGEP pramonę, ji naudojasi Vyriausybės gairėmis ir valstybės kišimusi į plieno ir pagrindinių OGEP gamybos žaliavų, t. y. plieno ir geležies rūdos, rinką.

(137) Kinijos Vyriausybė plieno pramonę laiko esmine pramonės šaka (31). Tai patvirtinta daugelyje nacionaliniu, regioniniu ir savivaldybių lygmeniu parengtų plienui skirtų planų, direktyvų ir kitų dokumentų, pvz., 2016–2020 m. plieno pramonės prisitaikymo ir modernizavimo plane, galiojusiame tiriamuoju laikotarpiu. Plane nurodyta, kad plieno pramonė yra „svarbus, pagrindinis Kinijos ekonomikos sektorius, nacionalinis kertinis akmuo“ (32). Šiame plane nustatytos pagrindinės užduotys ir tikslai apima visus pramonės plėtros aspektus (33). 13-ajame ekonominės ir socialinės plėtros penkmečio plane (34) numatyta remti įmones, gaminančias aukščiausios klasės plieno produktus. Pagal jį taip pat siekiama užtikrinti produkto kokybę, patvarumą ir patikimumą remiant bendroves, kurios naudoja technologijas, susijusias su švaria plieno gamyba, tiksliuoju valcavimu ir kokybės gerinimu (35).

(138) Pramonės restruktūrizavimo žinyne (2011 m. leidimas) (2013 m. pakeitimai) (36) (toliau – žinynas) plieno pramonė įvardijama kaip skatinamoji pramonė. Svarbi žaliava, naudojama OGEP gaminti, yra geležis. Geležies rūdai per TL buvo taikomas 2016–2020 m. nacionalinis mineralinių išteklių planas. Plane, be kita ko, numatyta „užtikrinti įmonių koncentraciją ir plėtoti rinkoje konkurencingas dideles ir vidutines kasyklas“, „užtikrinti vietos išteklių nukreipimą į dideles kasybos bendrovių grupes“, „mažinti geležies rūdos įmonėms tenkančią naštą, didinti šalies geležies rūdos įmonių konkurencingumą“, „tinkamai kontroliuoti 1 000 m gylio ir mažų žemos kokybės geležies rūdos kasyklų plėtrą“.

(139) Geležies rūda taip pat minima 13-ajame plieno pramonės penkmečio plane (2016–2020 m.), kuris galiojo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Plane dėl geležies rūdos numatyta: „toliau teikti paramą žvalgymo darbams pagrindinėse šalies mineralinių išteklių zonose, […] remti keletą esamų ir labai konkurencingų šalies geležies rūdos įmonių dėl jų platesnės ir intensyvesnės plėtros […] ir stiprinti šalies mineralinių išteklių bazių vaidmenį tiekimo saugumo srityje“.

(140) Geležies rūda įvardijama kaip strateginė besiformuojanti pramonės šaka, todėl jai taikomas 13-asis strateginių besiformuojančių pramonės šakų penkmečio planas. Geležies rūda, luitinis ketus ir ferolydiniai taip pat įtraukti į NRDC parengtą 2019 m. pramonės prisitaikymo žinyną. Ferolydiniai paminėti MIIT parengtame 2018 m. pramonės plėtros ir perdavimo žinyne.

(141) Kaip matyti iš pirmiau pateiktų pavyzdžių, susijusių su plienu ir geležimi, Kinijos Vyriausybė toliau vadovauja OGEP sektoriaus plėtrai, taikydama įvairias politikos priemones, nurodymus ir kontrolės priemones praktiškai dėl kiekvieno sektoriaus plėtros ir veikimo aspekto. Taigi OGEP pramonei yra naudingos Vyriausybės gairės ir kišimasis, susiję su plienu ir pagrindine OGEP gamybos žaliava, t. y. geležies rūda.

(142) Be to, OGEP gamintojai taip pat gauna valstybės subsidijas, o tai aiškiai rodo, kad valstybei šis sektorius svarbus. Tyrimo metu Komisija nustatė, kad du OGEP gamintojai – „Baosteel“ (37) ir WISCO (38) – gavo tiesioginių valstybės subsidijų.

(143) Apibendrinant, Kinijos Vyriausybė taiko priemones, kuriomis veiklos vykdytojai skatinami laikytis viešosios politikos tikslų remti skatinamuosius pramonės sektorius, įskaitant plieno ir geležies gamybą, kuriems priklauso OGEP. Tokios priemonės trukdo rinkos jėgoms laisvai veikti.

(144) Atlikus šį tyrimą nenustatyta jokių įrodymų, kad diskriminacinis bankroto ir nuosavybės įstatymų taikymas arba netinkamas jų vykdymo užtikrinimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto ketvirtą įtrauką OGEP sektoriuje, kaip nurodyta 128 konstatuojamojoje dalyje, neturėtų poveikio peržiūrimojo produkto gamintojams.

(145) Be to, OGEP sektoriui taip pat daro poveikį darbo užmokesčio sąnaudų iškraipymai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto penktą įtrauką, kaip taip pat nurodyta 128 konstatuojamojoje dalyje. Minėti iškraipymai poveikį šiam sektoriui daro ir tiesiogiai (kai gaminamas peržiūrimasis produktas arba jam gaminti skirti pagrindiniai gamybos ištekliai), ir netiesiogiai (kai sudaromos galimybės gauti bendrovių, kurioms taikoma ta pati KLR darbo sistema, kapitalo arba gamybos išteklių) (39).

(146) Be to, šiame tyrime nepateikta jokių įrodymų, kad valstybės kišimasis į finansų sistemą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkto šeštą įtrauką nedaro poveikio OGEP sektoriui, kaip taip pat nurodyta 128 konstatuojamojoje dalyje. Todėl dėl didelio valstybės kišimosi į finansų sistemą rinkos sąlygoms daromas didelis poveikis visais lygmenimis.

(147) Galiausiai, Komisija primena, kad OGEP pagaminti reikalingi įvairūs gamybos ištekliai. Kai OGEP gamintojai perka šiuos gamybos išteklius ir (arba) dėl jų sudaro sutartis, jų sumokėtos kainos (kurios į sąskaitas įtraukiamos kaip jų sąnaudos) yra susijusios su tais pačiais pirmiau minėtais sisteminiais iškraipymais. Pavyzdžiui, gamybos išteklių tiekėjai samdo darbo jėgą, kuri yra susijusi su iškraipymais, jie gali skolintis pinigų, kurie yra susiję su iškraipymais finansų sektoriuje ir (arba) kapitalo paskirstymu, ir jie turi laikytis planavimo sistemos, taikomos visais valdžios lygmenimis ir visuose sektoriuose.

(148) Todėl negalima naudoti ne tik OGEP pardavimo vidaus rinkoje kainų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, bet ir visų gamybos išteklių (įskaitant žaliavas, energiją, žemę, finansavimą, darbą ir pan.) sąnaudų, kurios taip pat yra paveiktos, nes jų kainodara yra susijusi su dideliu valstybės kišimusi, kaip aprašyta ataskaitos A ir B dalyse. Iš tiesų, valstybės kišimasis, aprašytas kalbant apie kapitalo, žemės, darbo jėgos, energijos ir žaliavų paskirstymą, stebimas visoje KLR. Tai reiškia, pvz., kad gamybos išteklius, kuris buvo pagamintas KLR derinant įvairius gamybos veiksnius, yra susijęs su dideliais iškraipymais. Tas pat pasakytina apie visus gamybos išteklius.

(149) Per šį tyrimą KV nepateikė jokių priešingų įrodymų ar argumentų. Viena eksportuojančių gamintojų grupė, t. y. „Baosteel“ ir WISCO (toliau – „Baoshan Group“), pateikė pastabų dėl didelių iškraipymų buvimo.

(150) Pirma, „Baoshan Group“ pabrėžė, kad tvirtinimas dėl „didelių iškraipymų“ Kinijoje neturėtų tapti iš anksto nustatyta išvada. „Baoshan Group“ teigė, kad Komisija neturėtų rinkti informacijos, reikalingos normaliajai vertei apskaičiuoti remiantis tipiškos šalies metodika tyrimo pradžioje, t. y. prieš nustatant ir patvirtinant didelius iškraipymus atliekant konkretų tyrimą. „Baoshan Group“ teigimu, tokia informacija turėtų būti renkama tik Komisijai patvirtinus faktus, būtinus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies nuostatoms taikyti. Ji taip pat pažymėjo, kad prašymas iš esmės pagrįstas Kinijos ataskaita, kuri, „Baoshan Group“ teigimu, neatitinka nešališkų ir objektyvių įrodymų standartų, nes ji buvo parengta siekiant sudaryti palankesnes sąlygas Europos pramonei pateikti skundus. Be to, „Baoshan Group“ tvirtino, kad Komisijos ataskaitoje pateiktos informacijos tikslumas ir svarba dabartiniam tyrimui yra labai abejotini, nes ataskaita paskelbta 2017 m., įskaitant 2016 m. ir ankstesnių metų turinį ir nuorodas, todėl atliekant šį tyrimą per TL ji netaikoma. Be to, „Baoshan Group“ pažymėjo, kad Kinijos ataskaita neapima OGEP, tik plieno sektorių, ir kad išvados dėl plieno nebūtinai yra svarbios OGEP.

(151) Komisija mano, kad pranešime apie inicijavimą pateiktų įrodymų pakako tyrimo inicijavimui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį pagrįsti. Iš tiesų faktinis didelių iškraipymų buvimas yra nustatomas ir 2 straipsnio 6a dalies a punkte numatyta metodika yra taikoma tik pirminio ir (arba) galutinio faktų atskleidimo etapu, bet 2 straipsnio 6a dalies e punkte yra nustatyta prievolė rinkti duomenis, kurie yra būtini norint taikyti šią metodiką, kai remiantis šiuo pagrindu yra inicijuojamas tyrimas. Šiuo atveju Komisija nusprendė, kad pareiškėjo pateiktų įrodymų dėl didelių iškraipymų pakanka, kad šiuo pagrindu būtų galima inicijuoti tyrimą. Tai aiškiai nustatyta pranešimo apie inicijavimą 3 punkte, atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies e punkte įtvirtintą prievolę. Todėl Komisija ėmėsi būtinų veiksmų, kad galėtų taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalyje nustatytą metodiką, jei atliekant tyrimą būtų patvirtinta, kad esama didelių iškraipymų.

(152) Dėl tvirtinimo, kad ataskaita nėra nešališka, Komisija pažymėjo, kad šalies ataskaita yra išsamus dokumentas, pagrįstas išsamiais objektyviais įrodymais, įskaitant Kinijos Vyriausybės paskelbtus teisės aktus, reglamentus ir kitus oficialius politikos dokumentus, tarptautinių organizacijų trečiųjų šalių ataskaitas, akademinius tyrimus ir mokslininkų straipsnius bei kitus patikimus nepriklausomus šaltinius. Ataskaita buvo viešai paskelbta 2017 m. gruodžio mėn., kad bet kuri suinteresuotoji šalis turėtų pakankamai galimybių ją paneigti, papildyti ar pateikti pastabų dėl jos ir ją pagrindžiančių įrodymų. Dėl argumento, kad ataskaita buvo pasenusi, Komisija primena, kad iki šiol nepateikta jokių įrodymų, kad ataskaita būtų pasenusi. Priešingai, Komisija visų pirma pažymėjo, kad ataskaitoje pateikti pagrindiniai politikos dokumentai ir įrodymai, įskaitant susijusius penkmečio planus ir peržiūrimajam produktui taikomus teisės aktus, per PTL vis dar buvo aktualūs ir kad nei „Baoshan Group“, nei kitos šalys neįrodė, kad taip nebėra.

(153) Dėl argumento, kad Komisijos ataskaitoje nėra konkretaus skyriaus dėl OGEP, o tik apskritai dėl plieno, Komisija pažymėjo, kad, pirma, OGEP yra specializuotos rūšies plienas, todėl su plienu susijusios nuostatos plačiai taikomos ir OGEP. Antra, didelių iškraipymų buvimas, dėl ko taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalis, nėra susijęs su tuo, kad, ar esama atskiro sektorių skyriaus, kuriame aprašytas tiriamasis produktas. Ataskaitoje aprašomi įvairūs iškraipymai KLR, kurie yra kompleksiniai ir taikytini visoje Kinijos ekonomikoje ir daro poveikį tiriamojo produkto kainoms ir (arba) žaliavoms ir gamybos sąnaudoms. Todėl „Baoshan Group“ teiginiai buvo atmesti.

(154) Taigi, turimi įrodymai parodė, kad peržiūrimojo produkto kainos ar sąnaudos, įskaitant žaliavų, energijos ir darbo sąnaudas, nepriklauso nuo laisvosios rinkos jėgų, nes, kaip matyti iš faktinio arba galimo vieno arba daugiau tuose punktuose nurodytų atitinkamų elementų poveikio, jas veikia didelis valstybės kišimasis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į tai, kad Kinijos Vyriausybė visiškai nebendradarbiavo, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju netikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. Todėl Komisija normaliąją vertę apskaičiavo remdamasi tik gamybos ir pardavimo sąnaudomis, atitinkančiomis neiškraipytas kainas ar lyginamuosius dydžius, t. y. šiuo atveju remdamasi atitinkamomis gamybos ir pardavimo sąnaudomis tinkamoje tipiškoje šalyje pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kaip aptarta kitame skirsnyje.

3.5.1.4. Tipiška šalis

a) Bendrosios pastabos

(155) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį tipiška šalis buvo pasirinkta remiantis šiais kriterijais: — ekonominio išsivystymo lygis panašus į Kiniją. Šiuo tikslu Komisija, remdamasi Pasaulio banko duomenų baze (40), naudojo šalis, kurių vienam gyventojui tenkančios bendrosios nacionalinės pajamos panašios į Kinijos; — peržiūrimojo produkto gamyba toje šalyje (41); — susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje; — Jei yra daugiau kaip viena galima tipiška šalis, prireikus pirmenybė turėtų būti teikiama šaliai, kurioje užtikrinamas tinkamas socialinės ir aplinkos apsaugos lygis.

(156) Kaip paaiškinta 123 ir 125 konstatuojamosiose dalyse, Komisija paskelbė du pranešimus byloje dėl šaltinių, kuriais naudotasi normaliajai vertei nustatyti – 2020 m. lapkričio 30 d. pirmasis pranešimas dėl gamybos veiksnių (toliau – pirmasis pranešimas) ir 2021 m. liepos 20 d. antrasis pranešimas dėl gamybos veiksnių (toliau – antrasis pranešimas). Šiuose pranešimuose aprašyti faktai ir įrodymai, kuriais grindžiami atitinkami kriterijai, ir atsakyta į gautas šalių pastabas dėl tų elementų ir atitinkamų šaltinių. Antruoju pranešimu Komisija pranešė suinteresuotosioms šalims apie savo ketinimą šioje byloje tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją, jeigu būtų patvirtinta, kad yra didelių iškraipymų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalį.

b) Ekonominio išsivystymo lygis panašus į KLR

(157) Pirmajame pranešime Komisija nurodė Braziliją ir Rusiją kaip šalis, kurių ekonominio išsivystymo lygis, remiantis Pasaulio banko duomenimis, yra panašus į Kiniją, t. y. pagal bendrąsias nacionalines pajamas Pasaulio bankas jas priskiria prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių, kuriose, kaip žinoma, vyko peržiūrimojo produkto gamyba. Sąjungos pramonė taip pat pasiūlė Pietų Korėją kaip tariamai tinkamą tipišką šalį. Tačiau, atsižvelgiant į Pietų Korėjos ekonominio išsivystymo lygį, kurį šiai šaliai priskyrė Pasaulio bankas, į ją nebuvo galima atsižvelgti.

(158) Be to, kas išdėstyta pirmajame pranešime, Sąjungos pramonė teigė, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalyje Komisijai suteikta didelė veiksmų laisvė nustatyti, kuri tipiška šalis gali būti tinkama, ir nėra nustatyta, kad panašaus ekonominio išsivystymo lygio sąvoka būtų taikoma tik šalims, kurios Pasaulio banko priskiriamos tai pačiai bendrųjų nacionalinių pajamų grupei. Visų pirma ji teigė, kad nors Pasaulio banko bendrųjų nacionalinių pajamų grupės daugeliu atvejų gali būti prasmingos, jos neturi prasmės OGEP pramonės, kuriai taikoma ši peržiūra, atžvilgiu. Priežastis – OGEP yra unikalus aukštųjų technologijų plieno produktas, o Kinijos eksportuojančio gamintojo OGEP gamyklos veikia pagal aukščiausius tarptautinius standartus ir jis eksportuoja į Europos Sąjungą daugiausia didelio laidžio (aukščiausios kokybės) OGEP. Sąjungos pramonė taip pat teigė, kad Brazilijos gamintojas nesugebėjo pasiekti panašaus kokybės lygio, o Kinijos eksportuojančio gamintojo ekonominio išsivystymo ir technologijų lygis buvo toks pat, kaip Korėjos gamyklos POSCO, todėl Korėja, jos nuomone, yra tinkamiausia tipiška šalis.

(159) Kalbant apie rėmimąsi Pasaulio banko klasifikacija, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkte, nustatydama šalių, kuriose esama didelių iškraipymų, normaliąją vertę, Komisija gali eksportuojančia šalimi laikyti tipišką panašaus ekonominio išsivystymo lygio šalį. Siekdama nustatyti, kurių šalių ekonominio išsivystymo lygis yra panašus į eksportuojančios šalies, Komisija kiekvienu atveju naudoja šalis, kurias Pasaulio bankas priskiria prie tos pačios pajamų kategorijos. Komisija tai daro naudodamasi savo veiksmų laisve aiškinti ir taikyti pagrindinį reglamentą, kaip ne vieną kartą yra patvirtinęs Teisingumo Teismas, tokiomis aplinkybėmis, kai jai tenka tą daryti. Komisija laikėsi nuomonės, kad ši duomenų bazė leidžia turint pakankamai potencialiai tinkamų šalių su panašiu išsivystymo lygiu pasirinkti tinkamą tipišką šalį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą.

(160) Šiuo atveju atitinkama Pasaulio banko kategorija, kuriai priskiriama KLR, buvo didesnes nei vidutines pajamas gaunančios šalys. Taigi Korėjos ekonominio vystymosi lygis nėra panašus į KLR ir laikoma, kad ji neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatyto kriterijaus.

(161) Po antrojo pranešimo „Eurofer“ teigė, kad Komisijos vertinimas, pagrįstas visos šalies ekonomikos išsivystymo lygiu ir nuoroda į Pasaulio banko klasifikaciją, nebuvo prasmingas ir turėtų būti susijęs su Kinijos OGEP pramonės ekonominiu išsivystymu. Šiomis aplinkybėmis „Eurofer“ teigė, kad Korėjos ir Japonijos OGEP pramonės ekonominio išsivystymo lygis buvo panašus į Kinijos. Kadangi Korėjos eksportuojantys gamintojai nebendradarbiavo, „Eurofer“ tvirtino, kad Komisija normaliajai vertei nustatyti galėjo remtis Japonija kaip Kinijos atžvilgiu tipiška šalimi ir „Nippon Steel“ pateikta informacija.

(162) Komisija laikėsi nuomonės, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos formuluotę negalima vertinti taip siaurai, nes joje nėra nurodomas sektorinis metodas. Be to, Eurofer nenurodė jokio nepriklausomo šaltinio, kuriuo Komisija galėtų remtis, kad nustatytų, kad Korėjos ir Japonijos OGEP pramonės ekonominio išsivystymo lygis yra panašus. Tuo remiantis šis tvirtinimas buvo atmestas.

c) Susijusių viešųjų duomenų prieinamumas tipiškoje šalyje

(163) Pirmajame pranešime Komisija nurodė, kad šalyse, laikomose šalimis, kuriose gaminamas peržiūrimasis produktas, t. y. Brazilijoje ir Rusijoje, vieši duomenys buvo prieinami tik apie vieną peržiūrimojo produkto gamintoją, įsikūrusį Brazilijoje, t. y. „Aperam Inox América do Sul S.A.“ (toliau – „Aperam“) 2019 m. kalendoriniais metais. Šiuo požiūriu Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir, jei laikoma tinkama, pasiūlyti kitų tiriamojo produkto gamintojų jų pasirinktoje tipiškoje šalyje, atitinkančioje pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmoje įtraukoje nustatytus kriterijus, kurioje galima nesunkiai gauti finansines ataskaitas su atitinkamais duomenimis.

(164) Po pirmojo pranešimo nė viena suinteresuotoji šalis nepateikė pastabų dėl „Aperam“ arba atitinkamų OGEP gamintojo iš galimos tipiškos šalies viešųjų finansinių duomenų.

(165) Po antrojo pranešimo „Eurofer“ sutiko, kad Brazilija yra tinkamesnė nei Rusija. Nepaisant to, ji teigė, kad „Aperam“ techniškai negalėjo gaminti aukštos kokybės produktų, kuriuos „Baoshan Group“ eksportavo į ES, nes ji neinvestavo į technologijas, procesus ir žinias, reikalingus tokių kategorijų produktams. Visų pirma „Eurofer“ nurodė nusidėvėjimo lygį, kuris buvo tariamai per mažas ir turėtų būti pakoreguotas atsižvelgiant į Sąjungos arba Korėjos gamintojų lygį.

(166) Kaip paaiškinta 180 konstatuojamojoje dalyje, Komisija normaliajai vertei apskaičiuoti nesirėmė „Aperam“ nusidėvėjimo lygiu. Iš tiesų, „Aperam“ duomenys, naudoti normaliajai vertei apskaičiuoti, buvo susiję tik su PBA išlaidomis ir pelno procentais. Kalbant apie nusidėvėjimą ir kitas netiesiogines išlaidas, Komisija rėmėsi „Baoshan Group“ netiesioginėmis išlaidomis, išreikštomis kitų gamybos sąnaudų procentine dalimi, ir šią procentinę dalį taikė „perskaičiuotoms“ gamybos sąnaudoms. Tuo remiantis šis tvirtinimas buvo atmestas.

(167) Po antrojo pranešimo „Eurofer“ taip pat teigė, kad Komisija, apskaičiuodama PBA išlaidas ir pelną peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, turėtų atsižvelgti į „Aperam“ 2020 kalendorinių metų finansinius duomenis.

(168) Komisija sutiko su šiuo teiginiu, tačiau galiausiai rėmėsi tik 2020 m. duomenimis, nes, kaip minėta 203 konstatuojamojoje dalyje, pagal 2019 m. finansines ataskaitas, neįtraukiant su veikla nesusijusių sąnaudų, pelno negauta.

(169) Pirmajame pranešime Komisija pateikė sąrašą visų gamybos veiksnių, kaip antai žaliavos, darbas ir energija, susijusių su OGEP gamyba. Tame pačiame pranešime Komisija laikėsi nuomonės, kad tam tikriems gamybos veiksniams taikomi prekybos apribojimai, pagrįsti EBPO pramoninių žaliavų eksporto apribojimų aprašu (42), visų pirma pramoninių žaliavų eksporto iš Brazilijos (SS 7225 11 ir 7226 11) ir Rusijos (SS 7204 10–7204 50) apribojimų sąrašu. Be to, kalbant apie Rusiją, Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl didelių Rusijos Federacijos ekonomikos iškraipymų atliekant prekybos apsaugos tyrimus (SWD(2020) 242) taip pat nustatyti dideli gamtinių dujų (43) ir elektros energijos (44) iškraipymai, didelis valstybės kišimosi lygis, didelė koncentracija bei vertikalioji integracija pagrindinių žaliavų sektoriuose, plieno pramonėje ir transporte ir OGEP importo muitų buvimas (SS 7225 11 ir 7226 11). (45) Atsižvelgdama į šiuos prekybos apribojimus ir didelius iškraipymus, šiame etape Komisija nusprendė, kad tinkama tipiška šalis yra Brazilija, ir paragino šalis pateikti pastabų dėl galimų tipiškų šalių tinkamumo.

(170) Po pirmojo pranešimo, be jame pateiktų argumentų, Sąjungos pramonė pateikė papildomų argumentų dėl to, kodėl Rusija yra mažiau tinkama tipiška šalis nei Brazilija.

(171) Be to, Komisija pažymėjo, kad nė viena šalis neginčijo pirmojo pranešimo 2 skirsnio išvadų dėl nustatytų Rusijos, kaip tipiškos šalies, trūkumų. Todėl Komisija padarė išvadą, kad Brazilija yra tinkama šalis, nes ji atitiko visus kriterijus, t. y. jos išsivystymo lygis yra panašus į Kinijos, ji turi OGEP gamintoją ir šio gamintojo duomenys yra lengvai prieinami peržiūros tiriamuoju laikotarpiu.

d) Socialinės ir aplinkos apsaugos lygis

(172) Remiantis visais pirmiau išvardytais elementais nustačius, kad tinkama tipiška šalis yra Brazilija, nereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio vertinimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirmos įtraukos paskutinį sakinį.

e) Išvada

(173) Atsižvelgdama į pateiktą analizę Komisija nusprendė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą tinkama tipiška šalimi laikyti Braziliją.

3.5.1.5. Neiškraipytos sąnaudos ir lyginamieji dydžiai

a) Neiškraipytoms sąnaudoms nustatyti naudoti šaltiniai

(174) Pirmajame pranešime Komisija nurodė gamybos veiksnius, pvz., medžiagas, energiją ir darbą, kuriuos eksportuojantis gamintojas naudoja gamindamas peržiūrimąjį produktą, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas ir viešai skelbiamą informaciją apie neiškraipytas vertes, susijusias su kiekvienu tame pranešime nurodytu gamybos veiksniu.

(175) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą Komisija taip pat nustatė šaltinius neiškraipytoms kainoms ir lyginamiesiems dydžiams nustatyti. Pagrindinis Komisijos pasiūlytas šaltinis buvo „Global Trade Atlas“ (toliau – GTA). Galiausiai tame pačiame pranešime Komisija nustatė Suderintos sistemos (SS) gamybos veiksnių kodus arba biržos prekių kodus, naudojamus, inter alia, ES, Kanadoje ar Brazilijoje, kurie, remiantis suinteresuotųjų šalių pateikta informacija, iš pradžių buvo laikomi naudotinais GTA analizei.

(176) Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas ir siūlyti viešai prieinamą informaciją apie neiškraipytas kiekvieno tame pranešime nurodyto gamybos veiksnio vertes.

(177) Remdamasi pasiūlymu tipiška šalimi pasirinkti Braziliją, Komisija antruoju pranešimu informavo suinteresuotąsias šalis, kad neiškraipytoms daugumos žaliavų sąnaudoms tipiškoje šalyje nustatyti ji naudosis GTA duomenimis.

b) Normaliajai vertei apskaičiuoti naudoti duomenys

(178) Komisija sudarė sąrašą gamybos veiksnių ir šaltinių, skirtų naudoti visiems gamybos veiksniams, kaip antai medžiagos, energija ir darbas, susijusiems su eksportuojančių gamintojų peržiūrimojo produkto gamyba, nustatyti. Komisija negavo jokių pastabų dėl gamybos veiksnių sąrašo.

(179) Atsižvelgiant į visą suinteresuotųjų šalių pateiktą informaciją ir informaciją, surinktą atliekant sutikrinimą nuotoliniu būdu, siekiant nustatyti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, nustatyti šie gamybos veiksniai ir jų šaltiniai. 1 lentelė OGEP gamybos veiksniai Gamybos veiksnys Prekės kodas Neiškraipyta vertė Matavimo vienetas Žaliavos Geležies rūda 2601 11 729,85 Tonos Sukepinti 2601 12 10 , 2601 12 90 945,20 Tonos Geležies rūda Geležies šlakas 2619 712,97 Tonos Koksinės akmens anglys 2701 12 1 076,38 Tonos Plieno laužas 7204 10 865,57 Tonos Ferosilicis 7202 21 12 766,44 Tonos Feroniobis 7202 93 155 625,46 Tonos Aliuminis 7601 10 14 547,25 Tonos Ferochromas 7202 41 9 107,45 Tonos Varis 7402 42 514,89 Tonos Klintis 2521 98,65 Tonos Negesintos kalkės 2522 10 1 091,01 Tonos Alavas 8001 10 586 967,35 Tonos Ferofosforas 7202 99 10 33 143,39 Tonos Manganas 8111 00 10 , 8111 00 20 , 8111 00 90 16 138,58 Tonos Magnio oksidas (MgO) 2519 90 10 , 2519 90 90 (Prancūzija) 44 837,45 Tonos Vartojimo prekės Darbo jėga Darbo jėga 84,59 žmogaus darbo val. Energija Elektros energija 2716 8 251,91 Kwh Gamtinės dujos 2711 11 3,42 –3,72 M3 Nafta 2710 19 11 , 2710 19 19 , 2710 19 21 , 2710 19 22 , 2710 19 29 , 2710 19 31 , 2710 19 32 , 2710 19 91 , 2710 19 92 , 2710 19 93 , 2710 19 94 , 2710 19 99 2,29 1 000 m3 Koksas 2704 00 11 , 2704 00 12 1 878,96 Tonos 2704 00 90 Anglys 2701 11 768,01 Tonos Akmens anglių dujos 2705 0,59 1 000 m3 Vandenilis 2804 10 (Kanada) 2,74 M3

(180) Be to, Komisija pateikė gamybos netiesioginių išlaidų vertę siekdama aprėpti išlaidas, kurios nėra įtrauktos į pirmiau nurodytus gamybos veiksnius, kaip antai nusidėvėjimą ir kitas nustatyto dydžio išlaidas, kurių negalima įvertinti kiekybiškai. Atsižvelgiant į tai, kad „Aperam“ viešai prieinamuose finansiniuose duomenyse nebuvo atitinkamų duomenų su netiesioginėmis išlaidomis susijusiai sumai nustatyti, vietoj jų naudoti eksportuojančio gamintojo bendrovės duomenys, kurie taikyti „perskaičiuotoms“ gamybos sąnaudoms. Metodika tinkamai paaiškinta 3.5.1.6 skirsnyje.

(181) Po antrojo pranešimo šioje byloje „Eurofer“ paprašė Komisijos apskaičiuoti normaliąją vertę tiesiogiai eurais, kad būtų išvengta iškraipymų dėl CNY valiutos kurso. Dėl valiutos, naudotos dempingui apskaičiuoti, „Eurofer“ nepateikė jokių iškraipymo įrodymų. Tuo remdamasi Komisija dempingą apskaičiavo pagal savo įprastą praktiką, t. y. naudodama eksportuojančios šalies valiutą.

c) Žaliavos

(182) Siekdama nustatyti neiškraipytą iki tipiškos šalies gamintojo gamyklos vartų pristatomų žaliavų kainą, Komisija rėmėsi vidutine svertine importo į tipišką šalį kaina, nurodyta GTA, prie kurios buvo pridėti importo muitai ir vežimo išlaidos. Importo kaina tipiškoje šalyje buvo nustatyta kaip importo iš visų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, ir iš Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/755 (46) 1 priede išvardytų šalių, kurios nėra PPO narės, vieneto kainų svertinis vidurkis. Komisija nusprendė neįtraukti importo iš KLR į tipišką šalį, nes 154 konstatuojamojoje dalyje ji padarė išvadą, kad šiuo atveju netinkama naudoti KLR vidaus rinkos kainų ir sąnaudų, nes esama didelių iškraipymų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies b punkte. Kadangi nėra įrodymų, kad tie patys iškraipymai neturi tokio paties poveikio eksportui skirtiems produktams, Komisija manė, kad tie patys iškraipymai turėjo įtakos eksporto kainoms. Neįtraukus importo iš KLR į tipišką šalį, importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis išliko tipiška (vidutiniškai daugiau nei 90 %).

(183) Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dėl kelių gamybos veiksnių patirtos faktinės sąnaudos peržiūros tiriamuoju laikotarpiu sudarė nedidelę visų žaliavų sąnaudų dalį. Kadangi naudojama šių medžiagų sąnaudų vertė neturėjo didelės įtakos dempingo skirtumo skaičiavimams, kad ir koks šaltinis būtų naudojamas, Komisija nusprendė įtraukti šias sąnaudas į vartojimo prekių sąnaudas, kaip paaiškinta 209 konstatuojamojoje dalyje.

(184) Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patirtas vežimo išlaidas, susijusias su žaliavų tiekimu, Komisija išreiškė tokių žaliavų faktinių sąnaudų procentine dalimi ir tada tą pačią procentinę dalį pritaikė tų pačių žaliavų neiškraipytoms sąnaudoms, kad nustatytų neiškraipytas vežimo išlaidas. Komisija manė, kad atliekant šį tyrimą eksportuojančio gamintojo žaliavų ir nurodytų vežimo išlaidų santykis galėtų būti pagrįstai naudojamas kaip rodiklis siekiant įvertinti žaliavų, pristatytų į bendrovės gamyklą, neiškraipytas vežimo sąnaudas.

(185) Po pirmojo pranešimo „Baoshan Group“ teigė, kad tam tikrų žaliavų (vandenilio, azoto, deguonies ir alavo) kainos Brazilijoje buvo daug didesnės nei Rusijoje, daugiausia dėl labai mažo importo į Braziliją lygio. Atsižvelgdama į tai, ji paragino Komisiją naudoti alternatyvius šaltinius pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, pavyzdžiui, tarptautines kainas arba vidaus sąnaudas Kinijoje.

(186) Komisija nusprendė, kad į Braziliją buvo importuojami tipiški deguonies, azoto ir alavo kiekiai. Todėl su šiomis žaliavomis susijęs teiginys pirmiausia buvo atmestas. Tačiau, kalbant apie vandenilį, Komisija pastebėjo, kad importo lygiai ir kainų skirtumai iš tiesų buvo dideli. Todėl Komisija nusprendė, kad būtų geriausia naudoti didžiausio pasaulyje vandenilio eksportuotojo, t. y. Kanados, duomenis. Kadangi nebuvo didelių alavo importo lygių ir kainų skirtumų, Komisija rėmėsi visu importu į Braziliją.

(187) Po antrojo pranešimo „Baoshan Group“ teigė, kad apskaičiuotos azoto ir deguonies importo į Braziliją kainos buvo nepakankamos, nes vieneto kaina labai skyrėsi priklausomai nuo kilmės šalies. Ji nurodė, kad Paragvajaus kilmės azoto ir deguonies importo kaina buvo atitinkamai 11 ir 8 kartus mažesnė už vidutinę importo kainą, taigi buvo didelių importo kainų skirtumų priklausomai nuo kilmės šalies. Be to, ji tvirtino, kad Paragvajui teko atitinkamai daugiau kaip 98 % ir 70 % azoto ir deguonies importo apimties. Be to, „Baoshan Group“ tvirtino, kad šių žaliavų vieneto kaina buvo gerokai mažesnė už vidutinę importo kainą. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į šių dviejų žaliavų dalį, „Baoshan Group“ pasiūlė azotą ir deguonį laikyti eksploatacinėmis medžiagomis arba remtis tik Paragvajaus kilmės azoto ir deguonies importo kaina.

(188) Atsižvelgdama į azoto ir deguonies sąnaudų dalį gamybos sąnaudose ir pastebėtus kainų skirtumus, Komisija nusprendė, kad šias žaliavas tikslinga laikyti eksploatacinėmis medžiagomis.

(189) Po pirmojo pranešimo Sąjungos pramonė teigė, kad OGEP gaminti reikia ypač aukštos kokybės geležies rūdos ir magnio oksido ir kad į importo statistinius duomenis, pagrįstus SS arba tipiškos šalies kodais, kurie paprastai apima visas kategorijas, tai nebuvo įtraukta.

(190) Komisija laikėsi nuomonės, kad šis teiginys pagrįstas, nes OGEP iš tiesų yra labai sudėtingas produktas, daug brangesnis nei įprastos plieno rūšys, ir jam pagaminti reikia specialių receptų ir labai aukštos kokybės ir (arba) aukštos kokybės žaliavų net pradiniame geležies gamybos etape. Kadangi pagal eksportuojančio gamintojo pateiktus duomenis Komisija negalėjo išskirti konkrečiai OGEP gamybai naudojamų geležies rūdos rūšių, ji nusprendė, kad geležies rūdos 66 % Fe koncentrato kaina, kurią nurodė „Fastmarkets“ (47), yra tinkamiausias lyginamasis dydis.

(191) Komisija laikėsi nuomonės, kad OGEP gaminti naudojamas daug aukštesnės kokybės magnio oksidas (toliau – MgO) nei importuojamas į Braziliją. Tipiškos šalies MgO muitinės kodai apima daugiau MgO kategorijų nei labai specifinis magnio oksidas, naudojamas OGEP gaminti. Be to, tokį MgO gamina labai nedaug gamintojų, įsikūrusių labai nedaugelyje šalių, iš kurių viena yra Prancūzija. Iš tiesų, MgO rūšis OGEP gaminti, apie kurią pranešė Kinijos eksportuojantis gamintojas ir Sąjungos pramonė, yra daug kartų brangesnė nei į Braziliją importuojamas MgO. Todėl į Braziliją importuojamas MgO nėra tinkamas OGEP gaminti naudojamo MgO lyginamasis dydis. Todėl Komisija nusprendė, kad, kaip nurodyta COMEXT, eksportas iš Prancūzijos, kaip pagrindinės OGEP gaminti skirto MgO gamintojo, į šalis, kuriose gaminami OGEP (48), išskyrus į KLR siunčiamus ir Sąjungoje liekančius produktus, yra tinkamas lyginamasis dydis, kuriuo perteikiamos tarptautinės kainos už Sąjungos ir Kinijos ribų.

(192) Komisija nusprendė, kad „Global Trade Atlas“ (GTA) nurodytos importo į Braziliją kainos nėra tipiškos koksinių akmens anglių ir suslėgtojo oro atveju. Be to, dėl tokių kainų kilo rimtų perskaičiavimo problemų.

(193) Nesant konkrečios informacijos apie Kinijos eksportuojančio gamintojo naudojamų kokso anglių kategorijas, Komisija nusprendė, kad „Fastmarkets“ nurodyta aukščiausios kokybės kietųjų koksinių akmens anglių kaina buvo tinkama. Iš tiesų, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad aukščiausios kokybės koksinių akmens anglių lyginamoji kaina vis dar buvo mažesnė nei eksportuojančio gamintojo nurodyta kaina, už kurią jis pirko koksines akmens anglis. Tai dar vienas požymis, kad eksportuojantis gamintojas savo gamybos procese naudojo labai aukštos kokybės koksines akmens anglis.

(194) Kalbant apie suslėgtąjį orą, eksportuojantis gamintojas pranešė apie jo suvartojimą kubiniais metrais, o į Braziliją importuojami kiekiai nurodomi tik kilogramais, todėl Komisija negalėjo nustatyti tinkamo perskaičiavimo koeficiento. Bet kuriuo atveju suslėgtasis oras sudarė nereikšmingą visų eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudų dalį. Tuo remdamasi Komisija šį gamybos veiksnį laikė eksploatacine medžiaga.

(195) Per tiriamąjį laikotarpį nebuvo pranešta apie feroniobio (toliau – Fe-Nb) importą į Braziliją. Todėl Komisija taip pat naudojo didžiausios pasaulyje eksportuotojos, t. y. Brazilijos, duomenis apie Fe-Nb, laikydamasi to paties požiūrio, kaip nurodyta 186 konstatuojamojoje dalyje dėl vandenilio.

(196) Kalbant apie akmens anglių dujas, eksportuojantis gamintojas pranešė apie jo suvartojimą kubiniais metrais, o į Braziliją importuojami kiekiai nurodomi tik kilogramais, todėl Komisija negalėjo nustatyti akmens anglių dujų perskaičiavimo koeficiento. Be to, į Braziliją importuota tik 58 kg akmens anglių dujų. Todėl Komisija akmens anglių dujų lyginamąją kainą apskaičiavo remdamasi gamtinių dujų kaina tipiškoje šalyje, kartu kontroliuodama abiejų dujų šilumingumą.

(197) Po antrojo pranešimo „Eurofer“ pateikė pastabų dėl tam tikrų žaliavų ir eksploatacinių medžiagų, naudojamų gaminant OGEP. Ji taip pat paprašė Komisijos atsižvelgti į vidaus vežimo eksportuojančiam Kinijos gamintojui sąnaudas.

(198) Šiuo požiūriu Komisija laikėsi nuomonės, kad „Baoshan Group“ pateikta informacija buvo perteikti visi svarbūs gamybos veiksniai, net jei gamybos procesas buvo kitoks. Be to, Komisijos skaičiavimuose atsižvelgiama į vidaus vežimą, kaip paaiškinta 184 konstatuojamojoje dalyje.

d) Darbo jėga

(199) Antrajame pranešime Komisija pasiūlė, kad neiškraipytai darbo sąnaudų vertei nustatyti būtų naudojamos OGEP gamintojo „Aperam“ darbo sąnaudos tipiškoje šalyje. Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų šiuo klausimu nepateikė. Gavusi 2020 m. finansinius duomenis, Komisija perskaičiavo darbo sąnaudas kaip 2019 m. ir 2020 m. duomenų vidurkį, kad perteiktų padėtį per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

e) Elektros energija

(200) Antrajame pranešime Komisija pasiūlė neiškraipytai elektros energijos sąnaudų vertei nustatyti naudoti CEMIG – Brazilijos Mino Žeraiso valstijos, kurioje yra įsisteigęs vienintelis Brazilijos OGEP gamintojas (49), elektros energijos tiekėjo – nurodytą elektros energijos kainų tarifą. Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų šiuo klausimu nepateikė.

f) Gamtinės dujos

(201) Antrajame pranešime Komisija pasiūlė naudoti pramoniniams vartotojams taikomą gamtinių dujų kainą, kurią nurodė GASMIG – tiekėjas Brazilijos Mino Žeraiso valstijoje, kurioje yra įsisteigęs OGEP gamintojas (50). Konkrečiau, Komisija naudojo pramoninių dujų kainų duomenis atitinkamose vartojimo grupėse. Komisija apskaičiavo lyginamąją kainą remdamasi tiriamuoju laikotarpiu taikytais GASMIG tarifais. Į lyginamąją kainą įskaičiuoti mokesčiai (Tarifa com impostos). Nė viena suinteresuotoji šalis pastabų šiuo klausimu nepateikė.

g) Gamybos pridėtinės išlaidos, PBA išlaidos, pelnas ir nusidėvėjimas

(202) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą „į apskaičiuotą normaliąją vertę įtraukiama neiškraipyta ir pagrįsta suma, aprėpianti administracines, pardavimo ir bendrąsias sąnaudas ir pelną“. Be to, reikia nustatyti gamybos pridėtines išlaidas, kad būtų įtrauktos sąnaudos, kurios nebuvo įtrauktos į pirmiau minėtus gamybos veiksnius.

(203) Pirmajame ir antrajame pranešimuose Komisija nurodė, kad naudos „Aperam“ finansinius duomenis, ir šiuo atžvilgiu pateikė „Aperam“ 2019 m. finansinius duomenis. Tačiau atlikus tolesnę analizę ir atėmus su veikla nesusijusias sąnaudas ir pajamas paaiškėjo, kad 2019 m. „Aperam“ patyrė nuostolių. Todėl jos 2019 m. duomenys negalėjo būti naudojami.

(204) Vykstant tyrimui Komisija gavo „Aperam“ 2020 kalendorinių metų finansinius duomenis. Atėmus su veikla nesusijusias sąnaudas ir pajamas, „Aperam“ uždirbo pelną. Atsižvelgdama į „Eurofer“ prašymą naudoti 2020 m. finansines ataskaitas, Komisija PBA išlaidas ir pelno procentines dalis apskaičiavo remdamasi „Aperam“ tų metų finansinėmis ataskaitomis. Be to, Komisija laikėsi nuomonės, kad šiuo atveju būtų tikslingiau naudoti „Aperam“ konsoliduotus duomenis, o ne remtis jos kontroliuojamų susijusių subjektų finansinėmis ataskaitomis. Iš tikrųjų taikant konsoliduotąjį metodą sudaromas tikslesnis „Aperam“ veiklos vaizdas ir iš bendrovės finansinių rezultatų išskaičiuojamas įmonių grupės pelnas, kurio negalima nustatyti atskirose ataskaitose. Be to, ir konsoliduota, ir individuali „Aperam“ atskaitomybė nėra susijusi vien tik su OGEP gamyba. Taigi konsoliduotų duomenų naudojimas nereiškia, kad duomenys yra mažiau tikslūs. Todėl neiškraipytos PBA išlaidos ir pelnas buvo pagrįsti „Aperam“ 2020 m. finansinėmis ataskaitomis.

(205) Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patiriamos gamybos pridėtinės išlaidos buvo išreikštos kaip eksportuojančių gamintojų faktiškai patirtų gamybos išlaidų dalis. Ši procentinė dalis buvo pritaikyta neiškraipytoms produkto gamybos sąnaudoms.

3.5.1.6. Apskaičiavimas

(206) Remdamasi išdėstytais elementais, Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą.

(207) Pirma, Komisija nustatė neiškraipytas gamybos sąnaudas. Komisija pritaikė neiškraipytas vieneto sąnaudas faktiniam suvartojimui pagal bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pavienius gamybos veiksnius. Šie „Baoshan Group“ pateikti suvartojimo rodikliai buvo patikrinti atliekant sutikrinimą nuotoliniu būdu. Kaip nurodyta 47 konstatuojamojoje dalyje, atlikusi sutikrinimą nuotoliniu būdu, Komisija nusiuntė „Baoshan Group“ raštą (toliau – raštas pagal 18 straipsnį), kuriame nurodė ketinanti grįžti prie turimų faktų ir taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį apskaičiuodama OGEP gamybai skiriamas žmogaus darbo valandas. Iš esmės Komisija laikėsi nuomonės, kad „Baoshan Group“ darbo jėgos paskirstymas nebuvo pagrįstas patikrintais ir patikimais įrodymais. Savo pastabose dėl rašto pagal 18 straipsnį „Baoshan Group“ pateikė tuos pačius patvirtinamuosius įrodymus, kurie buvo pateikti atliekant sutikrinimą nuotoliniu būdu. Kadangi iš tų dokumentų nebuvo matyti, kiek valandų kiekvienas darbuotojas dirbo kiekvieną dieną, Komisija patvirtino savo ketinimą ir pritaikė turimus faktus, susijusius su žmogaus darbo valandų paskirstymu gaminant OGEP. Tai darydama Komisija perskaičiavo OGEP gamybai skiriamų žmogaus darbo valandų skaičių, padalydama „Baosteel“ ir WISCO bendras darbo sąnaudas iš atitinkamų apskaičiuotų vieno darbuotojo valandinių sąnaudų abiejų bendrovių silicinio plieno skyriuje. Todėl „Baosteel“ ir WISCO nurodytos apskaičiuotos žmogaus darbo valandos buvo pakeistos atitinkamomis Komisijos perskaičiuotomis vertėmis.

(208) Komisija padaugino suvartojimo rodiklius iš neiškraipytų vieneto sąnaudų, nustatytų tipiškoje šalyje Brazilijoje, kaip aprašyta 3.5.1.5 skirsnyje.

(209) Antra, siekdama nustatyti bendras neiškraipytas gamybos sąnaudas Komisija pridėjo gamybos pridėtines išlaidas. Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų patirtos gamybos pridėtinės išlaidos padidintos prie jų pridėjus 187 konstatuojamojoje dalyje nurodytų žaliavų ir vartojimo prekių sąnaudas ir vėliau išreikštos kaip kiekvieno eksportuojančio gamintojo faktiškai patirtų produkto gamybos sąnaudų dalis. Ši procentinė dalis buvo pritaikyta neiškraipytoms produkto gamybos sąnaudoms.

(210) Gamybos sąnaudoms, nustatytoms, kaip aprašyta ankstesnėje konstatuojamojoje dalyje, Komisija taikė „Aperam“ PBA sąnaudas ir pelną. PBA išlaidos, išreikštos parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi ir pritaikytos neiškraipytoms gamybos sąnaudoms, sudarė 13,5 %. Parduotų prekių sąnaudų procentine dalimi išreikštas ir prie neiškraipytų gamybos sąnaudų pridėtas pelnas sudarė 7,6 %.

(211) Tuo remdamasi Komisija normaliąją vertę apskaičiavo pagal produkto rūšį, remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą.

(212) Po antrojo pranešimo „Eurofer“ pasiūlė normaliąją vertę apskaičiuoti remiantis Kinijos eksporto į Jungtines Valstijas kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

(213) Kaip minėta 154 konstatuojamojoje dalyje, Komisija padarė išvadą, kad šiuo atveju nebuvo tikslinga naudoti vidaus rinkos kainų ir sąnaudų normaliajai vertei nustatyti. Todėl Komisija turėjo apskaičiuoti normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą, kuriame nenumatyta naudoti eksporto į trečiąsias šalis kainų.

3.5.1.7. Eksporto kaina

(214) Jeigu „Baoshan Group“ peržiūrimąjį produktą į Sąjungą eksportavo per kelias susijusias bendroves importuotojas, eksporto kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį buvo nustatyta remiantis kaina, kuria importuotas produktas buvo pirmą kartą perparduotas nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje. Šiuo atveju kaina buvo koreguojama atsižvelgiant į visas išlaidas, kurios buvo patirtos nuo importo iki perpardavimo, įskaitant PBA išlaidas, ir į gautą pelną.

3.5.1.8. Palyginimas

(215) Komisija „Baoshan Group“ normaliąją vertę ir eksporto kainą palygino remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

(216) Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koregavo normaliąją vertę ir eksporto kainą, kad būtų atsižvelgta į skirtumus, kurie daro poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Koreguota atsižvelgiant į jūrų frachto, draudimo ir kredito išlaidas.

3.5.1.9. Dempingo skirtumai

(217) Vertindama vienintelį bendradarbiaujantį eksportuojantį gamintoją „Baoshan Group“, Komisija palygino kiekvienos rūšies panašaus produkto vidutinę svertinę normaliąją vertę su atitinkamos rūšies peržiūrimojo produkto vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

(218) Atlikus pirmiau aprašytą palyginimą dempingo nenustatyta.

3.5.2. Dempingo pasikartojimo tikimybė

(219) Komisija pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėjo dempingo pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos. Analizuoti šie elementai: eksportas į trečiąsias šalis, gamybos pajėgumai, nepanaudoti pajėgumai Kinijoje ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

a) Eksportas į trečiąsias šalis

(220) Komisija nustatė, kad per PTL „Baoshan Group“ eksportavo labai didelę viso savo pardavimo eksportui dalį į trečiąsias rinkas (išskyrus ES), kuriose netaikomos minimalios importo kainos.

(221) Palyginusi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6a dalies a punktą nustatytą apskaičiuotą no