„II C PRIEDAS

BENDRIJOS FINANSINĖ PAGALBA: UŠT INVESTICINĖ PRIEMONĖ

1 straipsnis

Tikslas

Įkuriama UŠT investicinė priemonė (toliau – priemonė) verslo požiūriu gyvybingoms visų pirma privataus sektoriaus įmonėms, bet taip pat ir viešojo sektoriaus įmonėms, remiančioms privataus sektoriaus plėtrą, skatinti.

Priemonės finansavimo veiklai ir paskoloms iš EIB nuosavų išteklių taikomos tokios sąlygos, kokios yra nustatytos šiame priede ir II B priede. Įgyvendinant 9-ąjį EPF taikomi 9-ojo EPF Vidaus susitarimo 29 ir 30 straipsniai. Įgyvendinant 10-ąjį EPF taikomos atitinkamos Vidaus susitarimo, įsteigiančio 10-ąjį EPF, nuostatos.

Šios lėšos turinčioms teisę jas gauti įmonėms išmokamos tiesiogiai arba netiesiogiai per tokią teisę turinčius investicinius fondus ir (arba) finansinius tarpininkus.

2 straipsnis

Priemonės ištekliai

1. Priemonės ištekliai gali būti naudojami, inter alia:

a) suteikti rizikos kapitalą, taikant šias formas: i) dalyvavimas UŠT įmonių, įskaitant finansines institucijas, nuosavybės vertybiniuose popieriuose; ii) kvazikapitalo pagalba UŠT įmonėms, įskaitant finansines institucijas; iii) užsienio ir vietiniams investuotojams bei skolintojams suteikiamos garantijos ir kitoks kredito užtikrinimas, kuris gali būti taikomas politinės ar kitokios su investicijomis susijusios rizikos atvejais;

b) suteikti įprastas paskolas.

2. Dalyvauti nuosavybės vertybiniuose popieriuose paprastai reiškia turėti ne kontrolinį akcijų paketą, už kurį pajamos gaunamos atsižvelgiant į atitinkamo projekto veiklos rezultatus.

3. Kvazikapitalo pagalba gali būti teikiama akcininkų avansų, konvertuojamų obligacijų, sąlyginių, subordinuotų ir dalyvavimo paskolų forma ar kokia nors kita panašia pagalbos forma. Tokia pagalba – tai visų pirma:

a) sąlyginės paskolos, kurių aptarnavimas ir (arba) trukmė siejama su tam tikrų sąlygų, susijusių su projekto rezultatais, įvykdymu; konkrečiais atvejais, kai sąlyginės paskolos suteikiamos tyrimams prieš investicijas atlikti ar kitokiai su projektu susijusiai pagalbai, nuo paskolos aptarnavimo gali būti atleista, jei investicijos nebuvo padarytos;

b) dalyvavimo paskolos, kurių aptarnavimas ir (arba) trukmė siejama su projekto finansiniu pajamingumu;

c) subordinuotosios paskolos, kurios grąžinamos tik po to, kai yra atlikti visi kiti atsiskaitymai.

4. Suteikiant paskolą, nurodomas atlygis už kiekvieną operaciją.

Tačiau:

a) sąlyginių arba dalyvavimo paskolų atveju atlygis – tai nustatyta paprastai ne didesnė kaip 3 % palūkanų norma ir kintamasis komponentas, susijęs su projekto rezultatais;

b) subordinuotųjų paskolų atveju palūkanų norma siejama su rinka.

5. Garantijų dydis turi atspindėti apdraustą riziką ir būdingus veiklos ypatumus.

6. Paprastųjų paskolų palūkanų norma susideda iš orientacinės palūkanų normos, kurią EIB taiko panašioms paskoloms su tokios pat trukmės lengvatiniu laikotarpiu ir skolos grąžinimo terminu, ir priemokos, kurią nustato EIB.

7. Paprastosios paskolos gali būti suteikiamos koncesinėmis sąlygomis šiais atvejais:

a) infrastruktūros projektams mažiausiai išsivysčiusiose UŠT, pokonfliktinėse arba stichinę nelaimę patyrusiose UŠT, kurie yra būtini privataus sektoriaus plėtrai. Tokiais atvejais paskolos palūkanų norma sumažinama 3 %;

b) projektams, kuriuose vykdoma pertvarka dėl privatizavimo, arba projektams, kuriais teikiama didelė ir aiškiai įrodoma socialinė arba ekologinė nauda. Tokiais atvejais paskolos gali būti skiriamos, suteikiant palūkanų subsidiją, kurios suma ir forma nustatoma atsižvelgiant į projekto konkrečius ypatumus. Tačiau palūkanų subsidija negali būti didesnė kaip 3 %.

Bet kuriuo atveju a ir b punktuose numatytais atvejais galutinė paskolų norma neturi būti mažesnė kaip 50 % orientacinės normos.

8. Šiems koncesiniams tikslams lėšos suteikiamos iš priemonės lėšų ir neturi viršyti 5 % bendros sumos, kuri investicijos finansavimui buvo skirta pagal priemonę ir EIB iš jo nuosavų išteklių.

9. Palūkanų subsidijos gali būti kapitalizuojamos arba panaudojamos negrąžintinų paskolų forma. Siekiant sustiprinti su projektu susijusią techninę pagalba, ypač skirtą UŠT finansinėmis institucijomis, palūkanų normos subsidijoms galima skirti iki 10 % biudžeto.

3 straipsnis

Priemonės veikla

1. Priemonė veikia visuose ekonominiuose sektoriuose ir remia privačių ir komerciniu pagrindu veikiančių viešojo sektoriaus subjektų investicijas, įskaitant įplaukas duodančią ekonominę ir technologinę infrastruktūrą, kuri yra gyvybingai svarbi privačiam sektoriui. Priemonė:

a) valdoma kaip atnaujinamasis fondas, siekiant, kad jis būtų finansiškai tvarus. Ji veikia pagal rinkos sąlygas, pagal ją stengiamasi neiškraipyti vietinių rinkų ir neišstumti privačių finansinių šaltinių;

b) pagal ją remiamas UŠT finansų sektorius ir aktyvinami bei mobilizuojami ilgalaikiai vietiniai ištekliai ir pritraukiami privatūs užsienio skolintojai ir investuotojai į UŠT vykdomus projektus;

c) pagal ją prisiimama dalis jos finansuojamų projektų rizikos, jos subalansuotą finansavimą užtikrina visa programa, o ne pavienės operacijos, ir

d) pagal ją siekiama nukreipti lėšas per UŠT institucijas ir programas, skatinančias mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) plėtrą.

2. Išlaidos, kurias EIB patiria administruodamas priemonę, atlyginamos. Pirmaisiais dvejais antrojo finansinio protokolo galiojimo metais šį atlygį sudarys iki 2 % bendros pradinės priemonės sumos per metus. Vėliau EIB atlygį sudarys nustatyto dydžio dalis – 0,5 % pradinės skiriamos sumos per metus ir kintanti dalis – iki 1,5 % UŠT vykdomiems projektams finansuoti skirtų priemonės lėšų per metus. Atlygis finansuojamas iš priemonės.

3. Pasibaigus šio sprendimo galiojimo laikui ir tuo atveju, jeigu Taryba nepriima konkretaus sprendimo, kaupiamieji grynieji srautai, kurie sugrįžta į priemonę, perkeliami į kitą UŠT finansinę priemonę.

4 straipsnis

Sąlygos, susijusios su užsienio valiutos kurso rizika

Siekiant sumažinti valiutų kurso svyravimo pasekmes, valiutų kurso rizikos problemos sprendžiamos taip:

a) dalyvavimo nuosavybės vertybiniuose popieriuose, siekiant padidinti įmonės nuosavas lėšas, atveju valiutų kurso rizika paprastai dengiama pagal priemonę;

b) MVĮ rizikos kapitalo finansavimo atveju valiutų kurso rizika paprastai dalijasi Bendrija ir kitos dalyvaujančios šalys. Paprastai valiutų kurso rizika dalijamasi po lygiai;