Oficialusis leidinys L 089 , 05/04/2003 p. 0017 - 0023



Komisijos sprendimas 2003 m. kovo 26 d. iš dalies keičiantis 1999 m. gegužės 31 d. Komisijos sprendimą 1999/391/EB dėl klausimyno, susijusio su Tarybos direktyva 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (IPPC) (Tarybos direktyvos 91/692/EEB įgyvendinimo) (pranešta dokumentu Nr. C(2003) 881) (tekstas svarbus EEE) (2003/241/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvą 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės [1], ypač į jos 16 straipsnį, atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 23 d. Tarybos direktyvą 91/692/EEB standartizuojančią ir racionalizuojančią ataskaitas apie tam tikrų su aplinka susijusių direktyvų įgyvendinimą [2], kadangi: (1) Direktyvos 96/61/EB 16 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad ataskaitos apie šios direktyvos įgyvendinimą ir jos veiksmingumą, lyginant su kitais Bendrijos aplinkos apsaugos dokumentais, būtų rengiamos Direktyvos 91/692/EEB 5 ir 6 straipsniuose nustatyta tvarka. (2) Direktyvos 96/61/EB 16 straipsnio 1 dalyje numatoma integruoti turimų duomenų apie ribines vertes ataskaitas ir 2003 m. bendrąją įgyvendinimo ataskaitą. (3) Direktyvos 91/692/EEB 5 straipsnyje reikalaujama, kad ši ataskaita būtų parengiama Direktyvos 91/692/EEB 6 straipsnyje numatyta tvarka Komisijos sudaryto klausimyno arba gairių pagrindu. (4) Pirmoji ataskaita apima laikotarpį nuo 2000 iki 2002 imtinai. (5) Antroji ataskaita apims laikotarpį nuo 2003 iki 2005 imtinai. (6) Šiame sprendime numatytos priemones atitinka Komiteto išreikštą nuomonę, laikantis Direktyvos 91/692/EEB 6 straipsnio, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Komisijos sprendimas 1999/391/EB yra iš dalies pakeičiamas taip: Prie Sprendimo 1999/391/EB pridėta anketa pakeičiama prie šio sprendimo pridėta anketa. 2 straipsnis Valstybės narės naudoja šią anketą kaip pagrindą rengdamos laikotarpio nuo 2003 iki 2005 m. ataskaitą, pateikiamą Komisijai pagal Direktyvos 91/692/EEB 5 straipsnį ir Direktyvos 96/61/EB 16 straipsnio 3 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 2003 m. kovo 26 d. Komisijos vardu Margot Wallström Komisijos narė [1] OL L 257, 1996 10 10, p. 26. [2] OL L 377, 1991 12 31, p. 48. -------------------------------------------------- PRIEDAS DIREKTYVOS 96/61/EB DĖL TARŠOS INTEGRUOTOS PREVENCIJOS IR KONTROLĖS (IPPC) ĮGYVENDINIMO ANKETA 1. BENDRASIS APRAŠYMAS 1.1. Kokie pagrindiniai nacionalinių teisės aktų ir licencijavimo sistemos pakeitimai buvo būtini, kad būtų laikomasi bendro tikslo siekiant taršos, kurią sukelia direktyvos I priede išvardinta veikla, integruotos prevencijos ir kontrolės? 2. VEIKLA IR ĮRENGINIAI 2.1. Kiek įrenginių pagal I priedo veiklos rūšių kategorijas (1.1, 2.3(a), 6.4(b), t. t.) priskiriama toliau išvardintoms kategorijoms: - visi esami įrenginiai, kaip apibrėžta 2 straipsnio 4 dalyje, veikiantys ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, - esami įrenginiai, apie kurių esminį pakeitimą buvo pranešta kompetentingai institucijai ir kuriems per ataskaitinį laikotarpį buvo išduotas leidimas, - nauji įrenginiai (įskaitant ir dar neeksploatuojamus), kuriems per ataskaitinį laikotarpį buvo išduotas leidimas. Atsakant į šį klausimą, reikėtų pažymėti, kad tie patys įrenginiai gali būti priskirti skirtingoms išvardytoms veiklos rūšims. Reikia nurodyti visas veiklos rūšis (netgi ir tada jeigu įrenginys bus suskaičiuotas daugiau nei vieną kartą). Kadangi daugelis chemijos įrenginių yra skirti daugiau nei vienai veiklos rūšiai, kaip apibrėžta 4 antraštės kategorijose, reikia pateikti tik bendrus 4 antraštėje pateikiamus skaičius (t. y. nepateikiami kiekvienos kategorijos skaičiai). 1 lentelė Veiklos rūšių kategorijos, kurių įrenginių bendrą skaičių reikia pranešti | I priede išvardintos veiklos rūšys | 1.1. | Kurą deginantys įrenginiai, kurių nominalus šiluminis našumas didesnis kaip 50 MW | 1.2. | Naftos ir dujų perdirbimo įrenginiai | 1.3. | Kokso krosnys | 1.4. | Anglies dujofikavimo ir suskystinimo įrenginiai | 2.1. | Metalo rūdos (įskaitant sulfidinę rūdą) kalcinavimo arba kaitinimo įrenginiai | 2.2. | Įrenginiai ketui arba plienui (pirminio arba antrinio lydymo), įskaitant nepertraukiamą liejimą, gaminti, kurių pajėgumas didesnis kaip 2,5 tonų per valandą | 2.3(a) | Juodųjų metalų karšto valcavimo staklės, kurių pajėgumas didesnis kaip 20 tonų plieno per valandą | 2.3(b) | Juodųjų metalų kalvės, turinčios kūjus, kurių kiekvieno energija didesnė kaip 50 kilodžaulių ir kurių kaloringumas didesnis kaip 20 MW | 2.3(c) | Juodųjų metalų įrenginiai, skirti dengimui apsauginėmis lydyto metalo dangomis, kurių įkrova didesnė kaip 2 tonos plieno per valandą | 2.4. | Juodųjų metalų liejyklos, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną | 2.5(a) | Įrenginiai neapdirbtiems spalvotiesiems metalams iš rūdos, koncentratų arba antrinių žaliavų gaminti naudojant metalurginius, cheminius arba elektrolitinius procesus | 2.5(b) | Įrenginiai spalvotiesiems metalams, įskaitant regeneruotus produktus (taurinimas, liejimas, ir kt.), lydyti, įskaitant legiravimą, kai švino ir kadmio lydymo pajėgumas didesnis kaip 4 tonas per valandą, o visų kitų metalų – 20 tonų per valandą | 2.6. | Įrenginiai, kurių dengimo vonių tūris didesnis kaip 30 m3, metalų ir plastinių medžiagų paviršiams apdoroti elektrolizės arba cheminiais procesais | 3.1. | Įrenginiai, cemento klinkeriui gaminti rotacinėse krosnyse, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 500 tonų per dieną, arba kalkėms rotacinėse krosnyse, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną, arba kitose aukštakrosnėse, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną | 3.2. | Įrenginiai asbestui ir produktams iš asbesto gaminti | 3.3. | Įrenginiai, stiklui, įskaitant ir stiklo pluoštą, kurių lydymo pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną, gaminti | 3.4. | Įrenginiai mineralinėms medžiagoms lydyti, įskaitant mineralinio pluošto gamybą, kurių lydymo pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną | 3.5. | Įrenginiai keraminiams gaminiams degimo būdu gaminti, ypač stogų čerpėms, plytoms, ugniai atsparioms plytoms, čerpėms, molio dirbiniams arba porcelianui, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 75 tonos per dieną ir (arba) kurių degimo krosnies pajėgumas didesnis kaip 4 m3, o vienos krosnies džiovinimo talpa didesnė kaip 300 kg/m3 | 4. | Chemijos įrenginiai pagrindinėms organinėms cheminėms medžiagoms, pagrindinėms neorganinėms medžiagoms, fosforo, azoto arba kalio trąšoms (paprastoms ar kompleksinėms), pagrindiniams augalų apsaugos produktams ir biocidams, sprogmenims gaminti, įrenginiai, kuriuose pagrindiniams farmacijos produktams gaminti naudojami cheminiai arba biologiniai būdai. | 5.1. | Įrenginiai pavojingoms atliekoms šalinti arba joms panaudoti, kaip nustatyta sąraše, nurodytame Direktyvos 91/689/EEB 1 straipsnio 4 dalyje, kaip apibrėžta Direktyvos 75/442/EEB II A ir II B (veiklos rūšys R1, R5, R6, R8 ir R9) prieduose ir 1975 m. birželio 16 d. Tarybos direktyvoje 75/439/EEB dėl panaudotų naftos produktų pašalinimo, kai pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną; | 5.2. | Įrenginiai buitinėms atliekoms deginti, kaip apibrėžta 1989 m. birželio 8 d. Tarybos direktyvoje 89/369/EEB dėl naujų komunalinių atliekų deginimo įmonių oro taršos prevencijos ir 1989 m. birželio 21 d. Tarybos direktyvoje 89/429/EEB dėl esamų komunalinių atliekų deginimo įmonių oro taršos, kai pajėgumas didesnis kaip 3 tonos per valandą. | 5.3. | Įrenginiai nepavojingoms atliekoms šalinti, kaip apibrėžta Direktyvos 75/442/EEB II A priede su paantraštėmis D8 ir D9, kai pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną. | 5.4. | Sąvartynai, priimantys daugiau negu 10 tonų atliekų per dieną, arba kurių bendras pajėgumas didesnis kaip 25000 tonų, išskyrus neaktyvių atliekų sąvartynus. | 6.1(a) | Pramonės įmonės, kuriose gaminama celiuliozė iš medienos arba kitų pluoštinių medžiagų. | 6.1(b) | Pramonės įmonės, kuriose gaminamas popierius ir kartonas, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną | 6.2. | Įmonės, kuriose atliekamas pirminis pluošto arba tekstilės apdorojimas (plovimas, balinimas, merserizavimas) arba dažymas ir kurių apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų pluošto per dieną. | 6.3. | Kailių ir odų rauginimo įmonės, kurių apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 12 tonų gatavos produkcijos per dieną. | 6.4(a) | Skerdyklos, kurių skerdenos gamybos pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną. | 6.4(b) | Įmonės, kuriose apdorojamos ir perdirbamos maisto produktams gaminti skirtos: gyvulinės žaliavos (išskyrus pieną), kurių galutinio produkto gamybos pajėgumas didesnis kaip 75 tonos per dieną,augalinės žaliavos, kurių galutinio produkto gamybos pajėgumas didesnis kaip 300 tonų per dieną (ketvirčio vidurkis). | 6.4(c) | Pieno apdorojimo ir perdirbimo įmonės, kuriose per dieną pagaminama daugiau kaip 200 tonų pieno (metinis vidurkis) | 6.5. | Gyvulių skeletų ir atliekų šalinimo arba perdirbimo įrenginiai, kurių darbo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną. | 6.6(a) | Intensyvaus paukščių auginimo įrenginiai, kuriuose yra daugiau kaip 40000 vietų paukščiams. | 6.6(b) | Intensyvaus kiaulių auginimo įrenginiai, kuriuose yra daugiau kaip 2000 vietų mėsinėms kiaulėms (daugiau kaip 30 kg). | 6.6(c) | Intensyvaus kiaulių auginimo įrenginiai, kuriuose yra daugiau kaip 750 vietų paršavedėms. | 6.7. | Įrenginiai, kuriuose naudojant organinius tirpiklius atliekamas medžiagų, daiktų arba gaminių paviršiaus apdorojimas – taurinimas, šlichtinimas, dengimas, riebalų šalinimas, atspariu vandeniui darymas, klijavimas, dažymas, valymas arba impregnavimas ir kurių vartojimo pajėgumas didesnis kaip 150 kg per valandą arba didesnis kaip 200 tonų per metus | 6.8. | Įrenginiai, kuriuose gaminama anglis (perdegta anglis) arba elektografitas deginimo arba grafitizacijos būdu. | 2.2 Koks bendras taršos integruotos prevencijos ir kontrolės įrenginių skaičius ataskaitinio laikotarpio pabaigoje? Atsakant į šį klausimą stengtis neskaičiuoti tų pačių įrenginių daugiau kaip vieną kartą, net jei jie naudojami kelioms 1 priede išvardintoms veiklos rūšims vykdyti. 3. PAGRINDINIAI VEIKLOS VYKDYTOJO ĮSIPAREIGOJIMAI 3.1. Kokių priemonių buvo imtasi, kad kompetentingos institucijos garantuotų, kad įrenginiai yra tikrai eksploatuojami laikantis 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų principų? 4. ESAMI ĮRENGINIAI 4.1. Kokių teisiškai įpareigojančių priemonių arba administracinių planų buvo imtasi, kad būtų užtikrinta, kad čia minimo pereinamojo laikotarpio pabaigoje būtų laikomasi 5 straipsnio 1 dalyje minimų reikalavimų? 5. PRAŠYMAI LEIDIMUI GAUTI 5.1. Kaip nacionaliniuose įstatymuose užtikrinama, kad prašymuose leidimui gauti būtų pateikiama visa 6 straipsnyje reikalaujama informacija? 6. LEIDIMŲ IŠDAVIMO TVARKOS IR SĄLYGŲ KOORDINAVIMAS 6.1. Kuri kompetentinga institucija arba kurios kompetentingos institucijos išduoda taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimus? 6.2. Kaip nacionaliniuose įstatymuose užtikrinama, kad leidimų išdavimo tvarka ir sąlygos yra visiškai koordinuojamos, kai yra ne viena kompetentinga institucija? Kaip toks koordinavimas taikomas praktikoje? 7. LEIDIMO SĄLYGOS 7.1. Leidimo sąlygų išsamumas 7.1.1. Kaip nacionaliniuose įstatymuose užtikrinama, kad leidime būtų visi 9 straipsnyje nurodyti reikalavimai? Detaliai reikia nurodyti, kaip buvo nustatoma: - ribinės teršalų išmetimo į orą ir vandenį vertes, - tolimosios arba tarpvalstybinės taršos mažinimas iki minimumo, - dirvožemio ir požeminio vandens apsauga, - atliekų tvarkymas, - taupus energijos vartojimas, - teršalų išmetimo monitoringo reikalavimai, - avarijų prevencija ir jų pasekmių sumažinimą, - su nenormaliomis eksploatavimo sąlygomis susijusios priemonės, - veiklos vietos sutvarkymas nutraukus veiklą ("patenkinamos būklės" reikalavimas), - specialiuosius reikalavimus I priedo 6.6 punkto įrenginiams 7.2. Leidimo sąlygų tinkamumas ir atitikimas 7.2.1. Kokios yra įstatymų nuostatos, tvarkos ir kriterijai, taikomi nustatant ribines teršalų išmetimo vertes ir kitas leidimo sąlygas, užtikrinančias, kad būtų pasiektas aukštas aplinkos apsaugos lygis? Ar buvo kompetentingoms institucijoms pateiktos kokios nors konkrečios rekomendacijos? Jei taip, pateikite informacijos apie tai, kokios rekomendacijos buvo pateiktos. 7.2.2. Kokios rekomendacijos (įpareigojančios arba neįpareigojančios), nustatančios geriausius prieinamus gamybos būdus, egzistuoja valstybėse narėse? 7.2.3. Kaip nustatant geriausius prieinamus gamybos būdus apskritai arba konkrečiais atvejais Komisija (pagal 16 straipsnio 2 dalį) arba tarptautinės organizacijos paskelbia informaciją? 7.2.4. Kokia yra informacijos, kurią pagal 16 straipsnio 2 dalį paskelbia Komisija, kaip informacijos šaltinio nustatant išmetamų teršalų ribines vertes, lygiaverčius parametrus ir technines priemones, remiantis geriausiais prieinamais gamybos būdais, nauda? Kaip ją būtų galima patobulinti? 7.2.5. Kokių priemonių buvo imtasi siekiant užtikrinti, kad 9 straipsnio 3 dalyje minimi lygiaverčiai parametrai ir techninės priemonės būtų paremti geriausiais prieinamais gamybos būdais, nenurodant vieno konkretaus metodo ar technologijos ir atsižvelgiant į atitinkamos įmonės technines galimybes, jos geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas? 7.2.6. Kokios valstybėse narėse egzistuoja rekomendacijos (įpareigojančios arba neįpareigojančios), nustatančios leidime nurodomus teršalų išmetimo monitoringo reikalavimus? 7.2.7. Kokia jūsų patirtis sąveikos tarp leidimo reikalavimų, nustatomų taršos integruotos prevencijos ir kontrolės direktyvos ir direktyvos, nustatančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų prekybos Bendrijoje schemą ir iš dalies pakeičiančios Tarybos direktyvą 96/61/EB, srityje? Pastaba. Nereikalaujama, kad valstybės narės kaip nors atsakytų į šį klausimą, jei direktyva dėl visuomenės dalyvavimo įsigalios po 2005 m. liepos 1 d. 7.3. Turimi duomenys 7.3.1. Pateikite turimus duomenis apie ribines vertes, nustatytas konkrečioms veiklos kategorijoms pagal I priedą ir atitinkamus duomenis apie geriausius prieinamus gamybos būdus, kuriais remiantis tos vertės buvo nustatomos. Apibūdinkite, kaip šie duomenys buvo pasirinkti ir renkami. Prieš ataskaitinį laikotarpį arba jo metu Komisija gali pateikti rekomendacijas, kaip atsakyti į šį klausimą. 7.3.2. Kokios leidimų sąlygos dar yra nustatytos be išmetamų teršalų ribinių verčių? Ypač pateikite pavyzdžius: - lygiaverčių parametrų ir techninių priemonių, papildančių leidime nustatytas išmetamų teršalų vertes, - lygiaverčių parametrų ir techninių priemonių, pakeičiančių išmetamų teršalų vertes, - dirvožemio ir požeminių vandenų, atliekų tvarkymo, taupaus energijos vartojimo, teršalų išmetimo monitoringo reikalavimų, avarijų prevencijos ir jų pasekmių apribojimo, su neatitinkamomis eksploatavimo sąlygomis susijusių priemonių, veiklos vietos sutvarkymo po veiklos nutraukimo, sąlygas, - su aplinkosaugos vadybos sistemomis susijusias sąlygas. 8. BENDROSIOS ĮPAREIGOJANČIOS TAISYKLĖS 8.1. Ar nacionaliniuose įstatymuose numatoma galimybė nustatyti tam tikrus reikalavimus tam tikrų kategorijų įrenginiams bendruosiuose reikalavimuose, o ne kiekvieno leidimo sąlygose? 8.2. Kurioms įrenginių kategorijoms buvo nustatyti bendrieji reikalavimai? Kokia šių reikalavimų forma? 9. APLINKOS KOKYBĖS STANDARTAI 9.1. Kaip nacionaliniuose įstatymuose apibudinamas papildomų priemonių poreikis tais atvejais, kai geriausių prieinamų gamybos būdų nepakanka, kad būtų pasiekti Bendrijos teisės aktuose nustatyti arba apibrėžti aplinkos kokybės standartai? 9.2. Ar buvo tokių atvejų? Jei taip, pateikite papildomų priemonių pavyzdžių? 10. GERIAUSIŲ PRIEINAMŲ GAMYBOS BŪDŲ RAIDA 10.1. Kokių priemonių buvo imtasi, kad būtų užtikrinta, kad kompetentingos institucijos stebėtų geriausią prieinamų gamybos būdų raidą arba, kad joms būtų apie tai pranešama? 11. ĮRENGINIŲ PAKEITIMAI 11.1. Kokios įstatymų nuostatos, tvarkos ir praktikos taikomos sprendžiant dėl veiklos vykdytojų daromus įrenginių pakeitimų? 11.2. Kaip kompetentingos institucijos nusprendžia, ar eksploatavimo pakeitimas gali turėti įtakos aplinkai (2 straipsnio 10 dalies a punktas) ir (arba) ar toks pakeitimas gali turėti didelį neigiamą poveikį žmonėms arba aplinkai (2 straipsnio 10 dalies b punktas)? 12. LEIDIMO SĄLYGŲ PERŽIŪRĖJIMAS IR ATNAUJINIMAS 12.1. Kokios įstatymų nuostatos, tvarkos ir praktika taikomos kompetentingoms institucijoms peržiūrint ir atnaujinant leidimo sąlygas? 12.2. Ar nacionaliniuose įstatymuose nustatyta, kaip dažnai turi būti peržiūrimos ir, jei reikia, atnaujinamos leidimo sąlygos, ar tai nustatoma kitomis priemonėmis? 13. LEIDIMO SĄLYGŲ LAIKYMASIS 13.1. Bendrai apibūdinkite įstatymų nuostatas, tvarkas ir praktiką, užtikrinančias leidimo sąlygų laikymąsi. 13.2. Kurios įstatymų nuostatos, tvarkos ir praktika užtikrina, kad veiklos vykdytojas reguliariai praneš kompetentingai institucijai apie teršalų išmetimo monitoringo rezultatus ir nedelsdamas praneš apie kiekvieną incidentą ar avariją, darančią poveikį aplinkai? 13.3. Kaip nacionaliniai įstatymai suteikia kompetentingoms institucijoms teisę ir (arba) įsipareigojimą atlikti patikrinimus vietoje? 13.4. Kokia kompetentingų institucijų atliekamų reguliarių patikrinimų vietoje tvarka ir praktika? Jei reguliarūs patikrinimai neatliekami, kaip kompetentingos institucijos patikrina veiklos vykdytojų pranešamą informaciją? 13.5. Kokios sankcijos arba kitokios priemonės egzistuoja leidimo sąlygų nesilaikymo atveju? Ar tokios sankcijos arba kitokios priemonės buvo taikomos per ataskaitinį laikotarpį? (Nurodykite atitinkamus statistinius duomenys, jei jų yra, pvz., naudodami rekomendaciniuose dokumentuose pateiktą šabloną, naudojamą teikiant ataskaitas pagal rekomendacijas, valstybėse narėse numatančias minimalius aplinkosaugos patikrinimų kriterijus.) 14. INFORMACIJA IR VISUOMENĖS DALYVAVIMAS 14.1. Kaip nacionaliniuose įstatymuose numatomas visuomenės informavimas ir dalyvavimas leidimo išdavimo procedūroje? Kokių pagrindinių pakeitimų reikėjo nacionaliniuose įstatymuose ir leidimų išdavimo sistemoje, kad būtų laikomasi papildomų reikalavimų, keliamų Europos Parlamento ir tarybos direktyvos, numatančios visuomenės dalyvavimą sudarant tam tikrus aplinkosaugos planus ir programas ir iš dalies pakeičiančios Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB, 4 straipsnyje? Pastaba. Nereikalaujama, kad valstybės narės kaip nors atsakytų į šį klausimą, jei direktyva dėl visuomenės dalyvavimo įsigalios po 2005 m. liepos 1 d. 14.2. Kaip informacija apie prašymus gauti leidimą, sprendimus ir teršalų išmetimo monitoringo rezultatus tampa prieinama visuomenei? Kiek tuo tikslu naudojamas Internetas? 14.3. Kokių priemonių buvo imtasi užtikrinti, kad visuomenė sužinotų savo teisę pamatyti 15 straipsnio 1 dalyje minimus dokumentus? 14.4. Kiek laiko skiriama visuomenei komentuoti leidimo prašymus prieš kompetentingai institucijai priimant sprendimą? 14.5. Kaip kompetentingos institucijos, priimdamos sprendimą, atsižvelgia į visuomenės komentarus? 14.6. Kokiomis aplinkybėmis visuomenės nariai gali pateikti kitai institucijai arba teismui apeliacinį skundą dėl leidimo išdavimo? 14.7. Kokią įtaką informacijos prieinamumui ir visuomenės dalyvavimui leidimo išdavimo procedūroje turėjo Direktyvos 90/313/EEB 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyti apribojimai? 15. TARPVALSTYBINIS BENDRADARBIAVIMAS 15.1. Ar nacionaliniuose įstatymuose numatomas tarpvalstybinis informavimas ir bendradarbiavimas leidimų išdavime, ar ta tema yra dvišalių arba daugiašalių santykių tarp valstybių narių objektas? 15.2. Kaip praktikoje nustatoma, ar įrenginių eksploatacija gali daryti didelį neigiamą poveikį kitos valstybės narės aplinkai? 15.3. Kaip nacionaliniuose įstatymuose ir (arba) praktikoje užtikrinama, kad tos valstybės narės, kuri gali būti paveikta, visuomenė tinkamai gaus informaciją ir dalyvaus leidimo išdavimo procese? Ar, be tokio dalyvavimo, suteikiama ir apeliacinio skundo teisė? 16. RYŠYS SU KITAIS BENDRIJOS DOKUMENTAIS 16.1. Kaip valstybės narės nustato šios direktyvos veiksmingumą, inter alia, lygindamos ją su kitais Bendrijos aplinkosaugos dokumentais? 16.2. Kokių priemonių buvo imtasi užtikrinti, kad direktyva būtų įgyvendinama kartu įgyvendinant ir kitus Bendrijos aplinkosaugos dokumentus? 17. BENDRIEJI PASTEBĖJIMAI 17.1. Ar yra kokių nors konkrečių įgyvendinimo klausimų, kurie keltų nerimą jūsų šaliai? Jei taip, prašome juos nurodyti. --------------------------------------------------