VII PRIEDAS

ŠESD KIEKIO, IŠMETAMO IŠGAUNANT ARBA AUGINANT ŽALIAVAS, NUSTATYMO METODIKA

Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 5 punkte ir VI priedo B dalies 5 punkte nurodoma, kad apskaičiuojant teršalų kiekį, išmetamą išgaunant arba auginant žaliavas, į skaičiavimą įtraukiama visa ŠESD kiekio, išmetamo vykdant patį gavybos ar auginimo procesą, suma; kiekis, išmetamas renkant, džiovinant ir saugant žaliavas; su atliekomis ir nuotėkiu susijęs išmetamas kiekis ir kiekis, susijęs su gavybai arba auginimui naudojamų cheminių medžiagų arba produktų gamyba.

CO2 surinkimas auginant žaliavas neįtraukiamas. Kiekio, kuris išmetamas auginant žemės ūkio biomasę, įverčius galima gauti vietoj faktinių verčių naudojant vietovių, įrašomų į Direktyvos 2018/2001 (ES) 31 straipsnio 4 dalyje nurodytas ataskaitas, auginimo išmetamųjų teršalų kiekio vidurkius arba naudojantis informacija apie auginimo išmetamųjų teršalų kiekio numatytąsias išskaidytas vertes, įtrauktas į šį priedą. Jeigu tose ataskaitose aktualios informacijos nėra, kaip alternatyvą faktinėms vertėms galima apskaičiuoti vidurkius atsižvelgiant į vietinius ūkininkavimo būdus, pavyzdžiui, remiantis ūkių grupės duomenimis.

TERŠALAI, IŠMETAMI IŠGAVIMO ARBA AUGINIMO PROCESO METU

Išgavimo arba auginimo proceso metu išmetamas ŠESD kiekis apima visus teršalus, išmetamus dėl i) naudojamoms žemės ūkio mašinoms tiekiamo kuro; ii) ruošiant pasėliams auginti skirtą sėjamąją medžiagą; iii) gaminant trąšas ir pesticidus; iv) trąšų sukeliamo rūgštėjimo ir kalkinimo atvejais; ir v) auginant pasėlius iš dirvožemio išmetamų teršalų atveju.

1.1. Kuro (dyzelino, benzino, mazuto, biodegalų ar kito kuro) naudojimas žemės ūkio mašinose

Auginant pasėlius (ruošiant laukus, apsėjant, naudojant trąšas ir pesticidus, nuimant ir surenkant derlių) išmetamas ŠESD kiekis apima visus teršalus, išmetamus naudojant žemės ūkio mašinoms skirtą kurą (pavyzdžiui, dyzeliną, benziną, sunkųjį mazutą, biodegalus ar kitą kurą). Žemės ūkio mašinose sunaudotas kuro kiekis turi būti tinkamai pagrindžiamas dokumentais. Atitinkami kuro išmetamųjų teršalų faktoriai turi būti naudojami pagal IX priedą. Kai naudojami biodegalai, turi būti naudojamas Direktyvoje 2018/2001 nustatytas numatytasis išmetamas ŠESD kiekis.

1.2. Cheminės trąšos ir pesticidai

Į teršalus, išmetamus naudojant chemines trąšas ir pesticidus (1) žaliavoms auginti, įtraukiami visi susiję teršalai, išmetami gaminant chemines trąšas ir pesticidus. Cheminių trąšų ir pesticidų kiekis, atsižvelgiant į pasėlius, vietos sąlygas ir ūkininkavimo praktiką, tinkamai pagrindžiamas dokumentais. Atitinkami išmetamųjų teršalų faktoriai, įskaitant pradinės grandies išmetamus teršalus, turi būti naudojami apskaičiuojant teršalų, išmetamų gaminant chemines trąšas ir pesticidus, kiekį pagal IX priedą. Jeigu ekonominės veiklos vykdytojas žino, kuri gamykla gamina trąšas, ir jai taikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS), ekonominės veiklos vykdytojas gali naudoti pagal ATLPS deklaruotą gamybos išmetamųjų teršalų kiekį, pridėdamas pradinės grandies išmetamą su gamtinėmis dujomis susijusį teršalų kiekį ir kt. Įtraukiamas ir trąšų vežimas, naudojant IX priede išvardytų rūšių transporto išmetamų teršalų kiekį. Jeigu ekonominės veiklos vykdytojas nežino, kuri gamykla tiekia trąšas, jis turėtų naudoti IX priede nustatytas standartines vertes.

1.3. Sėjamoji medžiaga

Gaminant pasėliams auginti skirtą sėjamąją medžiagą išmetamas teršalų kiekis apskaičiuojamas remiantis faktiniais duomenimis apie naudojamą sėjamąją medžiagą. Su sėklų auginimu susijusiems išmetamiesiems teršalams apskaičiuoti gali būti naudojami sėjamosios medžiagos gamybos ir tiekimo išmetamųjų teršalų faktoriai. Turi būti naudojamos IX priede nustatytos standartinės išmetamųjų teršalų faktorių vertės. Kitoms sėkloms turi būti naudojamos toliau pagal hierarchiją išvardytoje literatūroje nurodytos vertės:

a) JEC konsorciumo ataskaitos „nuo gręžinio iki transporto priemonės“ 5 versijoje;

b) ECOINVENT duomenų bazėje;

c) oficialių šaltinių, kaip antai Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) arba Vyriausybių pateiktoje informacijoje;

d) kituose peržiūrimuose duomenų šaltiniuose, kaip antai E3 duomenų bazėje, GEMIS duomenų bazėje;

e) recenzuojamuose leidiniuose;

f) tinkamai dokumentais pagrįstuose pačių subjektų naudojamuose įverčiuose.

1.4. Teršalai, susiję su trąšų sukeltu rūgštėjimu ir kalkinimu

Teršalų, išmetamų neutralizuojant trąšų sukeltą rūgštėjimą ir naudojant agrokalkes, kiekis apskaičiuojamas atsižvelgiant į CO2 kiekį, išmetamą neutralizuojant azoto trąšų sukeltą rūgštėjimą arba agrokalkių reakcijas dirvožemyje.

1.4.1. Teršalai, išmetami neutralizuojant trąšų sukeltą rūgštėjimą

Skaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį atsižvelgiama į dėl azoto trąšų naudojimo lauke susidarančius rūgštėjimo metu išmetamus teršalus ir remiamasi sunaudotų azoto trąšų kiekiu. Nitratų trąšų atveju su azoto trąšų neutralizavimu dirvožemyje susijęs išmetamųjų teršalų kiekis yra 0,783 kg CO2/kg N; su karbamido trąšų neutralizavimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis yra 0,806 kg CO2/kg N.

1.4.2. Kalkinimo metu (naudojant agrokalkes) iš dirvožemio išmetami teršalai

Tikrasis agrokalkių kiekis turi būti tinkamai pagrindžiamas dokumentais. Išmetamas ŠESD kiekis apskaičiuojamas taip:

1. Rūgščiame dirvožemyje, kurio pH yra mažesnis nei 6,4, agrokalkės ištirpinamos dirvožemio rūgštyse; šio proceso metu susidaro daugiausia CO2, o ne hidrokarbonatas, ir beveik visas CO2 patenka į agrokalkes (0,44 kg CO2/kg CaCO3 agrokalkių ekvivalento).

2. Jeigu dirvožemio pH yra ne mažesnis kaip 6,4, skaičiuojant atsižvelgiama į išmetamųjų teršalų faktorių, kuris yra 0,98/12,44 = 0,079 kg CO2/(kg CaCO3 agrokalkių ekvivalento), be teršalų, išmetamų neutralizuojant trąšų sukeltą rūgštėjimą.

3. Pagal 1 ir 2 punktus apskaičiuotas teršalų kiekis, kuris skaičiuojamas pagal faktiškai naudojamas kalkes, gali būti didesnis už 1.4.1 punkte apskaičiuotą neutralizuojant trąšas išmetamą teršalų kiekį, jeigu trąšų sukeltas rūgštėjimas buvo neutralizuotas naudojant kalkes. Tokiu atveju su trąšų neutralizavimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis (1.4.1 punktas) gali būti atimamas iš apskaičiuoto su kalkinimu susijusio išmetamųjų teršalų kiekio, siekiant, kad išmetamas teršalų kiekis nebūtų skaičiuojamas du kartus. Su trąšų neutralizavimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis gali viršyti su kalkinimu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį. Tokiu atveju atėmus gaunamas akivaizdžiai neigiamas grynasis su kalkinimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis, nes agrokalkėmis neutralizuojamas ne visas trąšų sukeltas rūgštėjimas ir iš dalies tai įvyksta dėl natūraliai susidarančių karbonatų. Šiuo atveju laikoma, kad grynasis su kalkinimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis lygus nuliui, tačiau bet kuriuo atveju išmetamas su trąšų sukeltu rūgštėjimu susijęs kiekis išlaikomas toks, kaip nustatyta 1.4.1 skirsnyje. Jeigu duomenų apie faktinį agrokalkių naudojimą nėra, daroma prielaida, kad jis yra toks, kaip rekomenduoja Žemės ūkiui skirtų kalkių asociacija. Naudojimas priklauso nuo pasėlių tipo, išmatuoto dirvožemio pH, dirvožemio tipo ir kalkinimo medžiagos tipo. Papildomas išmetamas CO2 kiekis apskaičiuojamas pagal pirmiau nurodytos procedūros 1 ir 2 punktus. Tačiau šiuo atveju 3 punkte nurodytas atimties veiksmas netaikomas, nes rekomenduojamas agrokalkių naudojimas neapima kalkių, kurios tais pačiais metais naudojamos trąšų poveikiui neutralizuoti, kad su trąšų neutralizavimu susijęs išmetamųjų teršalų kiekis nebūtų skaičiuojamas du kartus.

1.5. Auginant pasėlius iš dirvožemio išmetamas teršalų (azoto suboksido/N2O) kiekis

Išmetamas N2O kiekis tvarkomuose dirvožemiuose apskaičiuojamas taikant IPCC metodiką. Apskaičiuojant auginant pasėlius išmetamą N2O kiekį naudojami išskaidyti konkrečioms kultūroms taikomi ir pagal skirtingas aplinkos sąlygas parenkami išmetamųjų teršalų faktoriai (atitinkantys IPCC metodikos 2 pakopą). Reikėtų atsižvelgti į konkrečius pagal skirtingas aplinkos sąlygas, dirvožemio sąlygas ir skirtingus pasėlius parenkamus išmetamųjų teršalų faktorius. Ekonominės veiklos vykdytojai šiems išmetamųjų teršalų faktoriams apskaičiuoti gali naudoti patvirtintus modelius, jeigu tuose modeliuose atsižvelgiama į minėtus aspektus. Vadovaujantis IPCC gairėmis (2), atsižvelgiama ir į tiesiogiai, ir į netiesiogiai išmetamą N2O kiekį. Naudojama GNOC priemonė, pagal kurią, laikantis 2006 m. IPCC gairėse pateiktų pavadinimų sudarymo principų, taikomos toliau nurodytos formulės:

N2Obendras – N = N2Otiesioginis – N + N2Onetiesioginis – N

čia:

mineralinio dirvožemio atveju: N2OTiesioginis – N = [(FSN + FON) • EF1ij] + [FCR • EF1]

organinio dirvožemio atveju: N 2 OTiesioginis – N = [(FSN + FON) • EF1] + [FCR • EF1] + [(FOS,CG,Vid • EF2CG, Vid] + [FCROS,CG,Trop • E2CG,Trop]

ir mineralinio, ir organinio dirvožemio atveju: N 2 OTiesioginis – N = [((FSN • FracGASF) + (FON • EracGASM) • EF4] + [(FSN +FON + FCR) • FracIšplovimo-(H) • EF5]

1.5.1. Pasėlių liekanų N sąnaudos

Turi būti skaičiuojamos:

a) cukriniams runkeliams, cukranendrėms – pagal 2006 m. IPCC gairių 4 tomo 11 skyriaus 11.6 lygtį, neatsižvelgiant į požemines liekanas ir N kiekį žlaugtuose, o cukranendrių atveju – N kiekį filtravimo išspaudose; FCR = Derlius • SAUSAS • (1 – FrakSudeginta • Cf) • [RAG • NAG • (1 – FrakPašalinta)] + FVF

b) kokosų ir alyvpalmių plantacijoms – fiksuotos N sąnaudos parenkamos pagal literatūrą, nes 2006 m. IPCC gairėse nėra numatytas standartinių išmetamųjų teršalų faktorių apskaičiavimo metodas, ir taikomos pagal IX priedą;

c) visoms kitoms kultūroms – pagal 2006 m. IPCC gairių 4 tomo 11 skyriaus 11.7a, 11.11, 11.12 lygtis. FCR = (1 – FrakSudeginta • Cf) • AGDM • NAG • (1 – FrakPašalinta) + (AGDM + Derlius • SAUSAS) • RBG-BIO • NBG čia: N2Obendras – N = metinis tiesiogiai ir netiesiogiai iš tvarkomo dirvožemio išmetamas N2O–N kiekis; kg N2O–N ha–1 a–1 N2Otiesioginis – N = metinis tiesiogiai iš tvarkomo dirvožemio išmetamas N2O–N kiekis; kg N2O–N ha–1 a–1 N2Onetiesioginis – N = metinis netiesiogiai išmetamas N2O–N kiekis (t. y. metinis N2O–N kiekis, susidarantis iš tvarkomų dirvožemių N išlakų atmosferoje, ir metinis N2O–N kiekis, susidarantis dėl tvarkomo dirvožemio išplovimo ir N nuotėkių į tvarkomus dirvožemius tuose regionuose, kuriuose vyksta išplovimas/nuotėkiai); kg N2O–N ha–1 a–1 FSN = metinės sintetinių azoto trąšų sąnaudos; kg N ha–1 a–1 FON = per metus susidarantis gyvūnų mėšle esančio N, naudojamo kaip trąša, kiekis; kg N ha–1 a–1 FCR = per metus susidarantis N kiekis pasėlių liekanose (ant žemės ir po žeme); kg N ha–1 a–1 FOS,CG,Vid = metinis tvarkomo/nusausinto organinio dirvožemio plotas po pasėliais vidutinio klimato sąlygomis; ha–1 a–1 FOS,CG,Trop = metinis tvarkomo/nusausinto organinio dirvožemio plotas po pasėliais tropinio klimato sąlygomis; ha-1 FrakGASF = 0,10 (kg N NH3–N + NOx – N) (kg naudojamo N)–1. Lakumas naudojant sintetines trąšas FrakGASM = 0,20 (kg N NH3–N + NOx–N) (kg naudojamo N)–1. Lakumas naudojant visas naudojamas organines azoto trąšas FrakIšplovimo–(H) = 0,30 kg N (kg N priedų) – 1. N nuostoliai dėl išplovimo ir (arba) nuotėkių regionuose, kuriuose vyksta išplovimas/nuotėkiai EF1ij = konkrečiam pasėliui ir vietai taikomi iš sintetinių trąšų ir organinio azoto, naudojamo mineraliniuose dirvožemiuose, išmetamų N2O teršalų faktoriai (kg N2O–N (kg N išteklių)–1); EF1 = 0,01 [kg N2O–N (kg N sąnaudų) –1] EF2CG,Vid = 8 kg N ha–1 a–1 vidutinio klimato ekologiškiems pasėliams ir pievų dirvožemiui EF2CG,Trop = 16 kg N ha–1 a–1 tropiniams ekologiškiems augalams ir pievų dirvožemiui EF4 = 0,01 [kg N2O–N (kg N NH3–N + NOx–N išlakų) –1] EF5 = 0,0075 [kg N2O–N (kg N išplovimo/nuotėkių) –1] Derlius = metinis naujas pasėlių derlius (kg ha–1) SAUSAS = nuimto produkto sausosios medžiagos dalis [kg s. m. (kg naujos medžiagos svorio)-1] (žr. 1 lentelę) FrakSudeginta = kasmet sudeginamo pasėlių ploto frakcija [ha (ha)–1] Cf = degimo koeficientas [bematis] (žr. 1 lentelę) RAG = ant žemės esančių liekanų, sausosios medžiagos, gautos iš derliaus, santykis su surinktos sausosios medžiagos derliumi [kg s. m. (kg s. m.)-1] (žr. 3 lentelę) NAG = N kiekis ant žemės esančiose liekanose [kg N (kg s. m.)–1] (žr. 1 lentelę) FrakPašalinta = iš lauko pašalintų ant žemės esančių liekanų frakcija [kg s. m. (kg AGDM)–1] FVF = į lauką grąžintas metinis cukranendrių žlaugtų ir filtravimo išspaudų kiekis [kg N ha-1], apskaičiuotas kaip derlius * 0,000508 AG = ant žemės esančių liekanų sausoji medžiaga [kg d.m. ha-1]

1.5.2. Konkrečiam pasėliui ir vietai taikomi iš sintetinių trąšų ir naudojant organinį azotą išmetamo N2O kiekio faktoriai

Skirtinguose žemės ūkio laukuose skirtingomis aplinkos sąlygomis ir priskiriant skirtingas žemės ūkio paskirties žemės naudojimo klases iš žemės ūkio paskirties dirvožemio išmetamas N2O kiekis gali būti nustatomas pagal 2006 m. Stehfest ir Bouwman statistinį modelį (toliau – S&B modelis):

L1682022LT6510120220617LT0003.0001671671PROJEKTASEPS komiteto, įsteigto Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, Tarpiniu ekonominės partnerystės susitarimu, SPRENDIMAS Nr. …/2022… m. … … d.dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių priėmimoEPS KOMITETAS,atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 28 d. Briuselyje pasirašytą Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimąES OL L 287, 2016 10 21, p. 3. (toliau – Susitarimas), ypač į jo 59 straipsnį,kadangi Susitarimo 59 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ginčų sprendimo procedūros turi būti reglamentuojamos darbo tvarkos taisyklėmis, kurias EPS komitetas turi priimti per tris mėnesius nuo jo įsteigimo, o Susitarimo 64 straipsnio 2 dalyje paminėta, kad prie tų darbo tvarkos taisyklių pridedamas Elgesio kodeksas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisPriimamos šio sprendimo priede išdėstytos ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklės.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

čia:

E = išmetamas N2O kiekis (kg N2O-N ha–1 a–1) ev = poveikio skirtingiems veiksniams vertė (žr. 2 lentelę)

EF1ij, priskiriamas biodegalams skirtiems i augalams j vietoje, apskaičiuojamas (pagal S&B modelį) taip:

EF1ij = (Etręš,ij – Enetręš,ij)/Ntaik,ij

2006 m. IPCC gairėse nustatytas faktorius (EF1), priskiriamas dėl trąšų naudojimo tiesiogiai išmetamam N2O kiekiui ir grindžiamas pasauliniu vidurkiu, pakeičiamas konkrečiam pasėliui ir vietai priskiriamu EF1ij, kuris taikomas teršalams, tiesiogiai išmetamiems naudojant mineralines trąšas ir mėšlo N sąnaudas, remiantis taikant S&B modelį konkretiems pasėliams ir vietai priskiriamu EF1ij.

čia:

Etręš,ij = išmetamas N2O kiekis (kg N2O-N ha–1 a–1), grindžiamas S&B modeliu, kai trąšų sąnaudos atitinka faktinę N (mineralinėse trąšose ir mėšle) naudojimo normą i pasėlių j vietoje Enetręš,ij = j vietoje i pasėlių išmetamas N2O kiekis (kg N2O-N ha–1 a–1), grindžiamas S&B modeliu. Nustatyta N naudojimo norma yra 0, visi kiti parametrai išlieka tokie patys. Ntaik,ij = N kiekis iš mineralinių trąšų ir mėšlo (kg N ha–1 a–1), skirtas i pasėliams j vietoje

1 lentelė

Konkretiems pasėliams būdingi parametrai, pagal kuriuos apskaičiuojamas iš pasėlių liekanų patenkantis N kiekis (3)

L1682022LT6510120220617LT0003.0001671671PROJEKTASEPS komiteto, įsteigto Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, Tarpiniu ekonominės partnerystės susitarimu, SPRENDIMAS Nr. …/2022… m. … … d.dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių priėmimoEPS KOMITETAS,atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 28 d. Briuselyje pasirašytą Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimąES OL L 287, 2016 10 21, p. 3. (toliau – Susitarimas), ypač į jo 59 straipsnį,kadangi Susitarimo 59 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ginčų sprendimo procedūros turi būti reglamentuojamos darbo tvarkos taisyklėmis, kurias EPS komitetas turi priimti per tris mėnesius nuo jo įsteigimo, o Susitarimo 64 straipsnio 2 dalyje paminėta, kad prie tų darbo tvarkos taisyklių pridedamas Elgesio kodeksas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisPriimamos šio sprendimo priede išdėstytos ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklės.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2 lentelė

Pastovios ir poveikio vertės, naudojamos apskaičiuojant žemės ūkio paskirties laukuose išmetamą N2O kiekį, grindžiamą S&B modeliu

L1682022LT6510120220617LT0003.0001671671PROJEKTASEPS komiteto, įsteigto Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, Tarpiniu ekonominės partnerystės susitarimu, SPRENDIMAS Nr. …/2022… m. … … d.dėl ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklių priėmimoEPS KOMITETAS,atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 28 d. Briuselyje pasirašytą Ganos, vienos šalies, ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, kitos šalies, tarpinį ekonominės partnerystės susitarimąES OL L 287, 2016 10 21, p. 3. (toliau – Susitarimas), ypač į jo 59 straipsnį,kadangi Susitarimo 59 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ginčų sprendimo procedūros turi būti reglamentuojamos darbo tvarkos taisyklėmis, kurias EPS komitetas turi priimti per tris mėnesius nuo jo įsteigimo, o Susitarimo 64 straipsnio 2 dalyje paminėta, kad prie tų darbo tvarkos taisyklių pridedamas Elgesio kodeksas,PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisPriimamos šio sprendimo priede išdėstytos ginčų sprendimo darbo tvarkos taisyklės.2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

TERŠALŲ KIEKIS, IŠMETAMAS RENKANT, DŽIOVINANT IR SAUGANT ŽALIAVAS

Renkant, džiovinant ir saugant žaliavas išmetamas teršalų kiekis apima visų išmetamųjų teršalų, susijusių su kuro naudojimu renkant, džiovinant ir saugant žaliavas, kiekį.

Renkant išmetami teršalai

Renkant žaliavas išmetamas teršalų kiekis apima visus teršalus, išmetamus renkant žaliavas ir transportuojant jas į saugojimo vietą. Išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas naudojant atitinkamus išmetamųjų teršalų faktorius pagal naudojamo kuro rūšį (dyzelino, benzino, mazuto, biodegalų ar kito kuro).

Biomasės džiovinimas

Auginimo metu išmetamas teršalų kiekis apima kiekį, išmetamą džiovinant prieš saugojimą, taip pat saugant ir tvarkant pradines biomasės žaliavas. Duomenys apie energijos suvartojimą džiovinant prieš saugojimą apima faktinius duomenis apie džiovinimo procesą, atitinkantį saugojimo reikalavimus, biomasės tipą, dalelių dydį, drėgmės kiekį, oro sąlygas ir kt. Tinkami išmetamųjų teršalų faktoriai, įskaitant pradinės grandies išmetamą teršalų kiekį, naudojami apskaičiuojant teršalų kiekį, išmetamą, kai kuras naudojamas džiovinti naudojamai šilumai arba elektros energijai gaminti. Džiovinant išmetamas teršalų kiekis apima tik džiovinimo proceso, kuris reikalingas tinkamam žaliavų laikymui užtikrinti, metu išmetamus teršalus ir neapima džiovinant medžiagas perdirbimo metu išmetamo teršalų kiekio.

IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ, SUSIJUSIŲ SU VYKDANT ŽEMĖS ŪKIO VEIKLĄ NAUDOJAMA ELEKTROS ENERGIJA, APSKAITA

Apskaičiuojant elektros energijos, pagamintos ne kuro gamybos vietoje, suvartojimą, laikoma, kad pagamintos ir paskirstytos elektros energijos taršos ŠESD intensyvumas yra lygus vidutiniam pagamintos ir paskirstytos elektros energijos taršos intensyvumui apibrėžtame regione, kuris gali būti nustatytas NUTS2 (4) arba nacionaliniu lygmeniu. Jeigu taikomi nacionaliniai su elektros energija susiję išmetamo teršalų kiekio koeficientai, naudojamos IX priede nurodytos vertės. Nukrypdami nuo šios taisyklės gamintojai gali naudoti atskiros elektrinės gaminamos elektros energijos vidutinę vertę, jeigu ta elektrinė nėra prijungta prie elektros tinklo ir žinoma pakankamai informacijos, kurią naudojant galima nustatyti išmetamųjų teršalų faktorių.

(1) Pesticidai – visi augalų apsaugos produktai, įskaitant herbicidus, insekticidus, fungicidus ir pan.

(2) 2006 m. IPCC gairių 4 tomo 11 skyrius. iš tvarkomų dirvožemių išmetamas N2O kiekis ir naudojant kalkes bei karbamidą išmetamas CO2 kiekis.

(3) Duomenų šaltinis – JRC ataskaita „Definition of input data to assess GHG default emissions from biofuels in ES legislation“, JRC, 2019 m. (EUR 28349 EN), https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/7d6dd4ba-720a-11e9-9f05-01aa75ed71a1.

(4) Teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra