II PRIEDAS

2021 m. gegužės 18 d.

Jo Ekscelencijai p. Didier Reynders, už teisingumą atsakingam Europos Komisijos nariui

Jūsų Ekscelencija,

Palankiai vertinu konstruktyvias Korėjos ir Europos Komisijos diskusijas, kuriomis siekiama sukurti asmens duomenų perdavimo iš ES į Korėją sistemą.

Europos Komisijos Korėjos Vyriausybei nusiųstu prašymu pateikiu pridedamą dokumentą, kuriame apžvelgiama Korėjos Vyriausybės prieigos prie informacijos teisinė sistema.

Šis dokumentas susijęs su ne viena Korėjos Vyriausybės ministerija ir agentūra, todėl už atskirų šio dokumento turinio dalių parengimą, atsižvelgiant į jų atitinkamas kompetencijos sritis, atsakingos atitinkamos ministerijos ir agentūros (Asmeninės informacijos apsaugos komisija, Teisingumo ministerija, Nacionalinė žvalgybos tarnyba, Korėjos nacionalinė žmogaus teisių komisija, Nacionalinis kovos su terorizmu centras, Korėjos finansinės žvalgybos padalinys). Toliau pateikiamas susijusių ministerijų bei agentūrų sąrašas ir atitinkami parašai.

Asmeninės informacijos apsaugos komisija priima visus su šiuo dokumentu susijusius klausimus ir užtikrins, kad visos atitinkamos ministerijos ir agentūros pateiktų į juos atsakymus.

Tikiuosi, kad šis dokumentas bus naudingas priimant sprendimus Europos Komisijoje.

Labai vertinu Jūsų iki šiol įneštą didžiulį indėlį.

Pagarbiai

L0442022LT110120211217LT0001.00036919022Korėjos valdžios institucijų atliekamo asmens duomenų rinkimo ir naudojimo teisėsaugos ir nacionalinio saugumo tikslais teisinė sistemaŠiame dokumente apžvelgiama Korėjos valdžios institucijų atliekamo asmens duomenų rinkimo ir naudojimo baudžiamosios teisėsaugos ir nacionalinio saugumo tikslais teisinė sistema (toliau – vyriausybės prieiga), visų pirma, kiek tai susiję su galiojančiu teisiniu pagrindu, taikomomis sąlygomis (apribojimais) ir apsaugos priemonėmis, įskaitant nepriklausomą priežiūrą ir individualių teisių gynimo galimybes.1.BENDRIEJI TEISĖS PRINCIPAI, SUSIJĘ SU VYRIAUSYBĖS PRIEIGA1.1.Konstitucinė sistemaKorėjos Respublikos Konstitucijoje nustatyta bendra teisė į privatumą (17 straipsnis) ir konkreti teisė į ryšių privatumą (18 straipsnis). Valstybės pareiga – užtikrinti šias pagrindines teises1948 m. liepos 17 d. paskelbtos Korėjos Respublikos Konstitucijos (toliau – Konstitucija) 10 straipsnis.. Konstitucijoje taip pat nustatyta, kad piliečių teisės ir laisvės gali būti ribojamos tik įstatymais ir tik tada, kai tai būtina nacionaliniam saugumui užtikrinti arba viešajai tvarkai palaikyti siekiant užtikrinti visuomenės gerovęKonstitucijos 37 straipsnio 2 dalis.. Net kai tokie apribojimai taikomi, jie negali turėti įtakos esminiams laisvės ar teisės aspektamsKonstitucijos 37 straipsnio 2 dalis.. Korėjos teismai taikė šias nuostatas nagrinėjant bylas dėl vyriausybės atliekamo teisių į privatumą ribojimo. Pavyzdžiui, Aukščiausiasis Teismas konstatavo, kad stebint civilius gyventojus pažeidžiama pagrindinė teisė į privatumą, ir pabrėžė, kad piliečiai turi teisę patys nuspręsti, ar informacija yra asmeninė1998 m. liepos 24 d. Korėjos Aukščiausiojo Teismo sprendimas Nr. 96DA42789.. Kitoje byloje Konstitucinis Teismas konstatavo, kad privatumas yra pagrindinė teisė, kuria suteikiama apsauga nuo valstybės kišimosi į privatų piliečių gyvenimą ir jo stebėjimą2003 m. spalio 30 d. Konstitucinio Teismo sprendimas Nr. 2002Hun- Ma51. Konstitucinis Teismas 2005 m. gegužės 26 d. sprendime 99Hun-Ma513 ir 2004Hun-Ma190 (sujungtas) taip pat išaiškino, kad teisė valdyti savo asmeninę informaciją tai informacijos subjekto teisė asmeniškai nuspręsti, kada ir kam jo asmeninė informacija gali būti atskleista arba ja leidžiama naudotis arba kas ir kokiu mastu ją gali atskleisti arba naudoti. Tai yra pagrindinė teisė, net jei Konstitucijoje ji nenurodyta, kuria siekiama apsaugoti asmens apsisprendimo laisvę nuo grėsmės, kylančios dėl valstybės funkcijų išplėtimo ir informacinių ryšių technologijų..Be to, Korėjos Konstitucija garantuoja, kad asmuo gali būti suimamas, sulaikomas, apieškomas, tardomas arba jo daiktai gali būti paimami tik tada, kai tai nustatyta įstatymuKonstitucijos 12 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys.. Be to, kratos ir poėmiai gali būti atliekami tik remiantis prokuroro prašymu išduotu teisėjo orderiu ir užtikrinant tinkamą teisinį procesąKonstitucijos 16 straipsnis ir 12 straipsnio 3 dalis.. Išskirtinėmis aplinkybėmis, t. y., kai nusikaltimu įtariamas asmuo sulaikomas darant nusikaltimą (flagrante delicto) arba kai kyla pavojus, kad asmuo, įtariamas nusikaltimu, už kurį baudžiama trejų metų ir didesne laisvės atėmimo bausme, gali pasprukti ar sunaikinti įkalčius, tyrimą atliekančios institucijos gali atlikti kratą arba poėmį neturėdamos orderio ir tokiu atveju turi pateikti ex post prašymą dėl orderioKonstitucijos 12 straipsnio 3 dalis.. Šie bendrieji principai plačiau apibrėžti konkrečiuose įstatymuose, kuriais reglamentuojamas baudžiamasis procesas ir ryšių apsauga (išsamią apžvalgą žr. toliau).Užsienio valstybių piliečių atžvilgiu Konstitucijoje nustatyta, kad jų teisės užtikrinamos tarptautine teise ir sutartimisKonstitucijos 6 straipsnio 2 dalis.. Korėja yra kelių tarptautinių susitarimų, kuriais užtikrinama teisė į privatumą, kaip antai Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (17 straipsnis), Neįgaliųjų teisių konvencijos (22 straipsnis) ir Vaiko teisių konvencijos (16 straipsnis), šalis. Be to, nors Konstitucijoje iš esmės minimos piliečių teisės, Konstitucinis Teismas nusprendė, kad pagrindinės teisės taikomos ir užsienio valstybių piliečiams1994 m. gruodžio 29 d. Konstitucinio Teismo sprendimas Nr. 93Hun- MA120. Taip pat žr., pavyzdžiui, Konstitucinio Teismo sprendimą Nr. 2014Hun-Ma346 (2018 m. gegužės 31 d.), kuriame Teismas nustatė, kad buvo pažeista oro uoste laikomo Sudano piliečio konstitucinė teisė gauti teisines konsultacijas. Kitoje byloje Konstitucinis Teismas konstatavo, kad laisvė pasirinkti teisėtą darbo vietą yra glaudžiai susijusi su teise siekti laimės, taip pat su žmogaus orumu ir verte, todėl ji nėra tik piliečių teisė, bet gali būti užtikrinama ir užsienio valstybių piliečiams, teisėtai dirbantiems Korėjos Respublikoje (2011 m. rugsėjo 29 d. Konstitucinio Teismo sprendimas Nr. 2007Hun-Ma1083).. Visų pirma Teismas pareiškė, kad teisė į žmogaus orumo ir vertės apsaugą, taip pat teisė siekti laimės yra ne tik piliečių, bet visų žmonių teisės2001 m. lapkričio 29 d. Konstitucinio Teismo sprendimas Nr. 99HeonMa494.. Teismas taip pat išaiškino, kad teisė valdyti savo informaciją yra laikoma pagrindine teise, pagrįsta teise į orumą ir laimės siekį bei teise į privatų gyvenimąŽr., pavyzdžiui, Konstitucinio Teismo sprendimą Nr. 99HunMa513.. Teismų praktikoje iki šiol nebuvo nagrinėjama konkrečiai ne Korėjos piliečių teisė į privatumą, bet mokslininkai plačiai pripažįsta, kad Konstitucijos 12–22 straipsniuose (kuriuose, be kita ko, numatyta teisė į privatumą ir asmens laisvę) nustatytos žmogaus teisės.Galiausiai Konstitucijoje taip pat numatoma teisė reikalauti teisingos kompensacijos iš valdžios institucijųKonstitucijos 29 straipsnio 1 dalis.. Be to, remiantis Konstitucinio Teismo įstatymu, bet kuris asmuo, kurio Konstitucija garantuojamos pagrindinės teisės yra pažeidžiamos valdžios institucijoms naudojantis savo įgaliojimais (išskyrus teismų sprendimus), gali Konstituciniam Teismui pateikti konstitucinį skundąKonstitucinio Teismo įstatymo 68 straipsnio 1 dalis..1.2.Bendrosios duomenų apsaugos taisyklėsKorėjos Respublikos bendrasis duomenų apsaugos įstatymas – Asmeninės informacijos apsaugos įstatymas (toliau – AIAĮ) – taikomas ir privačiajam, ir viešajam sektoriui. Valdžios institucijų atžvilgiu AIAĮ konkrečiai nurodyta prievolė parengti politiką, kuria būtų užkertamas kelias piktnaudžiavimui asmenine informacija ir neteisėtam jos naudojimui, neteisėtam sekimui ir persekiojimui ir t. t., ir būtų didinamas žmonių orumas bei asmens privatumo apsauga.AIAĮ 5 straipsnio 1 dalis.Asmens duomenis tvarkant teisėsaugos tikslais taikomi visi AIAĮ reikalavimai. Tai reiškia, kad, pavyzdžiui, baudžiamosios teisėsaugos institucijos privalo laikytis su teisėtu tvarkymu susijusių prievolių, t. y. remtis vienu iš AIAĮ išvardytų teisinių pagrindų rinkdamos, naudodamos ar teikdamos asmeninę informaciją (AIAĮ 15–18 straipsniai), taip pat tikslo apribojimo principu (AIAĮ 3 straipsnio 1 ir 2 dalys), proporcingumo ir (arba) duomenų kiekio mažinimo principais (AIAĮ 3 straipsnio 1 ir 6 dalys), riboto duomenų saugojimo principu (AIAĮ 21 straipsnis), duomenų saugumo principu, įskaitant pranešimą apie duomenų saugumo pažeidimus (AIAĮ 3 straipsnio 4 dalis, 29 ir 34 straipsniai), ir skaidrumo principu (AIAĮ 3 straipsnio 1 ir 5 dalys, 20, 30 ir 32 straipsniai). Neskelbtinai informacijai taikomos specialios apsaugos priemonės (AIAĮ 23 straipsnis). Be to, pagal AIAĮ 3 straipsnio 5 dalį ir 4 straipsnį, taip pat 35–39-2 straipsnius asmenys gali naudotis savo prieigos prie informacijos, jos ištaisymo, ištrynimo ir rinkimo sustabdymo teisėmis baudžiamosios teisėsaugos institucijų atžvilgiu.Taigi AIAĮ visapusiškai taikomas, kai asmens duomenys tvarkomi baudžiamosios teisėsaugos tikslais, tačiau jame numatyta išimtis, kai asmens duomenys tvarkomi nacionalinio saugumo tikslais. Pagal AIAĮ 58 straipsnio 1 dalies 2 punktą AIAĮ 15–50 straipsniai netaikomi asmeninei informacijai, kuri renkama arba kurią prašoma pateikti siekiant analizuoti su nacionaliniu saugumu susijusią informacijąAIAĮ 58 straipsnio 1 dalies 2 punktas.. Tačiau taikomi AIAĮ I skyrius (Bendrosios nuostatos), II skyrius (Asmeninės informacijos apsaugos politikos nustatymas ir kt.), VIII skyrius (Kolektyvinis ieškinys dėl duomenų saugumo pažeidimo), IX skyrius (Papildomos nuostatos) ir X skyrius (Nuostatos dėl sankcijų). Tai apima bendruosius duomenų apsaugos principus, nustatytus 3 straipsnyje (Asmeninės informacijos apsaugos principai), ir asmens teises, užtikrinamas AIAĮ 4 straipsniu (Duomenų subjektų teisės). Tai reiškia, kad šioje srityje taip pat užtikrinamas pagrindinių principų ir teisių įgyvendinimas. Be to, AIAĮ 58 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad tokia informacija turi būti tvarkoma tiek, kiek būtina numatytam tikslui pasiekti per trumpiausią laikotarpį; joje taip pat nustatytas reikalavimas asmeninės informacijos valdytojui taikyti reikiamas priemones, kad būtų užtikrinamas saugus duomenų valdymas ir tinkamas jų tvarkymas, pavyzdžiui, technines, valdymo ir fizines apsaugos priemones, taip pat priemones, kuriomis būtų užtikrinamas tinkamas individualių skundų nagrinėjimas.Pranešime Nr. 2021-1 dėl papildomų taisyklių dėl Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo aiškinimo ir taikymo Asmeninės informacijos apsaugos komisija (toliau – AIAK) išsamiau paaiškino, kaip AIAĮ taikomas, kai asmens duomenys tvarkomi nacionalinio saugumo tikslais, atsižvelgiant į šią dalinę išimtįAIAK pranešimo Nr. 2021-1 dėl papildomų taisyklių dėl Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo aiškinimo ir taikymo III skirsnio 6 dalis.. Tai visų pirma taikoma asmenų teisėms (prieigos, ištaisymo, sustabdymo ir ištrynimo) ir galimo jų suvaržymo pagrindams bei apribojimams. Remiantis pranešimu, pagrindiniais AIAĮ principais, teisėmis ir pareigomis, taikomais tvarkant asmeninę informaciją nacionalinio saugumo tikslais, atspindimos Konstitucijoje įtvirtintos garantijos dėl asmens teisės valdyti savo asmeninę informaciją apsaugos. Norint taikyti bet kokį tos teisės apribojimą, pavyzdžiui, kai tai būtina nacionaliniam saugumui užtikrinti, reikia suderinti asmens teises ir interesus su atitinkamu viešuoju interesu ir toks apribojimas negali turėti įtakos esminių šios teisės aspektų įgyvendinimui (Konstitucijos 37 straipsnio 2 dalis).2.VYRIAUSYBĖS GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU INFORMACIJA TEISĖSAUGOS TIKSLAIS2.1.Teisėsaugos srityje kompetentingos valdžios institucijosPolicija, prokurorai ir teismai gali rinkti asmens duomenis baudžiamosios teisėsaugos tikslais remdamiesi Baudžiamojo proceso įstatymu (toliau – BPĮ), Ryšių privatumo apsaugos įstatymu (toliau – RPAĮ) ir Telekomunikacijų įmonių įstatymu (toliau – TĮĮ). Tiek, kiek Nacionalinės žvalgybos tarnybos įstatymu šie įgaliojimai suteikiami ir Nacionalinei žvalgybos tarnybai (toliau – NŽT), ji turi laikytis pirmiau minėtų įstatymųŽr. NŽT įstatymo 3 straipsnį (įstatymas Nr. 12948), kuriame nurodyti baudžiamosios veikos tyrimai tam tikrų nusikaltimų, pavyzdžiui, sukilimo, maišto ir su nacionaliniu saugumu susijusių nusikaltimų (pvz., šnipinėjimo) atveju. Tokiomis aplinkybėmis būtų taikomos BPĮ numatytos procedūros dėl kratos ir poėmio, o RPAĮ būtų reglamentuojamas ryšių duomenų rinkimas (žr. 3 dalį dėl nuostatų, susijusių su prieiga prie ryšių nacionalinio saugumo tikslais).. Galiausiai Įstatymu dėl konkrečios finansinių sandorių informacijos teikimo ir naudojimo (toliau – ĮKFSITN) nustatytas teisinis pagrindas finansų įstaigoms atskleisti informaciją Korėjos finansinės žvalgybos padaliniui (toliau – KFŽP) pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos tikslais. Ši specializuota agentūra savo ruožtu gali teikti tokią informaciją teisėsaugos institucijoms. Tačiau šie informacijos atskleidimo įpareigojimai taikomi tik tiems duomenų valdytojams, kurie tvarko asmens kredito informaciją pagal Kredito informacijos įstatymą ir kuriuos prižiūri Finansinių paslaugų komisija. Kadangi tokių duomenų valdytojų atliekamas asmens kredito informacijos tvarkymas nepatenka į sprendimo dėl tinkamumo taikymo sritį, pagal ĮKFSITN taikomi apribojimai ir apsaugos priemonės šiame dokumente išsamiau neapibūdinti.2.2.Teisiniai pagrindai ir apribojimaiBPĮ (žr. 2.2.1 skirsnį), RPAĮ (žr. 2.2.2 skirsnį) ir Telekomunikacijų įmonių įstatymu (žr. 2.2.3 skirsnį) suteikiamas teisinis pagrindas rinkti asmeninę informaciją teisėsaugos tikslais ir nustatomi taikytini apribojimai ir apsaugos priemonės.2.2.1.Krata ir poėmis2.2.1.1.Teisinis pagrindasProkurorai ir vyresnieji teismo policijos pareigūnai gali tikrinti daiktus, apieškoti asmenis arba paimti daiktus: 1) jei asmuo įtariamas padaręs nusikaltimą (yra įtariamasis tiriant nusikalstamą veiką), 2) jei tai būtina tyrimui atlikti ir 3) jei tikrintini daiktai, apieškotini asmenys ir bet kokie paimti daiktai laikomi susijusiais su bylaBPĮ 215 straipsnio 1 ir 2 dalys.. Teismai taip pat gali atlikti kratą ir paimti bet kokius daiktus, naudotinus kaip įrodymai arba konfiskuotinus, jeigu tokie daiktai ar asmenys laikomi susijusiais su konkrečia bylaBPĮ 106 straipsnio 1 dalis ir 107 ir 109 straipsniai..2.2.1.2.Apribojimai ir apsaugos priemonėsProkurorams ir teismo policijos pareigūnams taikoma bendra prievolė gerbti įtariamojo, taip pat bet kurio kito susijusio asmens žmogaus teisesBPĮ 198 straipsnio 2 dalis.. Be to, imtis priverstinių priemonių tyrimo tikslui pasiekti galima tik tuo atveju, jei tai aiškiai numatyta BPĮ ir tiek, kiek tai būtinaBPĮ 199 straipsnio 1 dalis..Vykdydami baudžiamąjį tyrimą policijos pareigūnai arba prokurorai gali atlikti kratą, patikrinimą ar poėmį tik remdamiesi teismo išduotu orderiuBPĮ 215 straipsnio 1 ir 2 dalys.. Orderio prašanti institucija turi pateikti medžiagą, kurioje įrodomas nusikalstama veika įtariamo asmens įtarimo nusikaltimu pagrindas, įrodoma, kad atlikti kratą, patikrinimą ar poėmį yra būtina ir kad yra atitinkamų daiktų, kurie turi būti paimtiBaudžiamojo proceso reglamento 108 straipsnio 1 dalis.. Pačiame orderyje, be kita ko, turi būti nurodyti nusikalstama veika įtariamo asmens vardas ir pavardė ir nusikalstama veika, vieta, asmuo ar daiktai, kurie yra kratos objektas, arba daiktai, kurie turi būti paimti, išdavimo data ir galiojimo laikotarpisBPĮ 114 straipsnio 1 dalis kartu su BPĮ 219 straipsniu.. Jei teismo proceso metu krata ir poėmis atliekami ne viešame teismo posėdyje, teismo išduotas orderis taip pat turi būti gautas iš ankstoBPĮ 113 straipsnis.. Atitinkamam asmeniui ir jo gynyba užsiimančiam asmeniui iš anksto pranešama apie kratą ar poėmį ir jie gali dalyvauti vykdant orderįBPĮ 121 ir 122 straipsniai..Kai atliekama krata arba poėmis ir kai apieškomas daiktas yra kompiuterio diskas arba kita duomenų laikmena, iš esmės bus paimti tik duomenys (juos nukopijavus arba atspausdinus), o ne visa laikmenaBPĮ 106 straipsnio 3 dalis.. Pati duomenų laikmena gali būti paimta tik tada, kai manoma, kad iš esmės neįmanoma atspausdinti ar nukopijuoti tik reikalingų duomenų arba kad kitaip kratos tikslo pasiekti iš esmės neįmanomaBPĮ 106 straipsnio 3 dalis.. Atitinkamam asmeniui turi būti nedelsiant pranešama apie poėmįBPĮ 219 straipsnis kartu su BPĮ 106 straipsnio 4 dalimi.. Reikalavimo pranešti atžvilgiu BPĮ nenustatyta jokių išimčių.Neturint orderio kratos, patikrinimai ir poėmiai gali būti atliekami tik tam tikrais atvejais. Pirma, taip yra tuo atveju, kai orderio neįmanoma gauti, nes nusikaltimo vietos aplinkybės reikalauja skubiai veiktiBPĮ 216 straipsnio 3 dalis.. Tačiau po to orderis turi būti nedelsiant gautasBPĮ 216 straipsnio 3 dalis.. Antra, neturint orderio kratos ir patikrinimai gali būti atliekami in loco suimant arba sulaikant įtariamąjįBPĮ 216 straipsnio 1 ir 2 dalys.. Galiausiai prokuroras arba vyresnysis teismo policijos pareigūnas gali paimti daiktą neturėdamas orderio, kai nusikaltimu įtariamas asmuo arba trečiasis asmuo daiktą išmetė arba savanoriškai pateikėBPĮ 218 straipsnis. Asmeninės informacijos atveju tai taikoma tik tuomet, kai ją savanoriškai pateikia atitinkamas asmuo, o ne asmeninės informacijos valdytojas, turintis tokią informaciją (tokiu atveju reikėtų specialaus teisinio pagrindo pagal Asmeninės informacijos apsaugos įstatymą). Savanoriškai pateikti daiktai įrodymais teismo procese pripažįstami tik tuo atveju, jei nekyla pagrįstų abejonių dėl informacijos atskleidimo savanoriško pobūdžio, o tai turi įrodyti prokuroras. Žr. 2016 m. kovo 10 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimą 2013Do11233..Įrodymai, gauti pažeidžiant BPĮ, bus laikomi netinkamaisBPĮ 308-2 straipsnis.. Be to, Baudžiamuoju įstatymu nustatyta, kad už neteisėtą asmenų apieškojimą arba asmens gyvenamosios vietos, saugomo pastato, statinio, automobilio, laivo, lėktuvo ar kambario, kuriame jis gyvena, kratą baudžiama laisvės atėmimu iki trejų metųBaudžiamojo įstatymo 321 straipsnis.. Todėl ši nuostata taip pat taikoma tais atvejais, kai vykdant neteisėtą kratą paimami tokie daiktai kaip duomenų saugojimo įrenginiai.2.2.2.Ryšių informacijos rinkimas2.2.2.1.Teisinis pagrindasRyšių informacijos rinkimas reglamentuojamas specialiu įstatymu – RPAĮ. Visų pirma RPAĮ nustatomas draudimas bet kuriam asmeniui cenzūruoti bet kokį paštą, slapta stebėti ryšius bet kokioje telekomunikacijų terpėje, teikti ryšių patvirtinimo duomenis arba įrašyti ar klausytis kitų asmenų viešai neskelbiamų pokalbių, išskyrus atvejus, kai galima remtis BPĮ, RPAĮ ar Karinio teismo įstatymuRPAĮ 3 straipsnis. Karinio teismo įstatymu iš esmės reglamentuojamas informacijos apie karinį personalą rinkimas ir civiliams jis gali būti taikomas tik ribotais atvejais (pvz., jei karinis personalas ir civiliai asmenys nusikaltimą padarytų kartu arba jei asmuo padaro nusikaltimą, dėl kurio nukenčia karinis personalas, pažeidimo nagrinėjimo procedūra gali būti pradėta kariniame teisme (žr. Karinio teismo įstatymo 2 straipsnį)). Bendrosios nuostatos, kuriomis reglamentuojama krata ir poėmis, yra panašios į BPĮ nuostatas (žr., pvz., Karinio teismo įstatymo 146–149 ir 153–156 straipsnius). Pavyzdžiui, pašto korespondencija gali būti paimama tik tada, kai tai būtina tyrimui atlikti, ir remiantis Karinio teismo išduotu orderiu. Renkant elektroninę korespondenciją būtų taikomi RPAĮ nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonės.. Pagal RPAĮ sąvoka ryšiai yra ir tradicinis paštas, ir telekomunikaciniai ryšiaiRPAĮ 2 straipsnio 1 dalis, t. y. visų rūšių garsų, žodžių, simbolių ar vaizdų perdavimas arba priėmimas laidais, belaidžiu ryšiu, optiniu skaiduliniu kabeliu ar kita elektromagnetine sistema, įskaitant telefoną, el. paštą, informacijos teikimo paslaugą narystės pagrindu, faksimilę ir radijo iešką.. Šiuo atžvilgiu ryšius ribojančios priemonėsRPAĮ 2 straipsnio 7 dalis ir 3 straipsnio 2 dalis. ir ryšių patvirtinimo duomenų rinkimas RPAĮ atskiriami.Ryšius ribojančių priemonių sąvoka apima cenzūrą, t. y. tradicinio pašto turinio rinkimą, taip pat slaptą pokalbių klausymąsi, t. y. tiesioginį telekomunikacinių ryšių turinio perėmimą (gavimą ar įrašymą)Cenzūra apibrėžiama kaip korespondencijos atidarymas neturint atitinkamos šalies sutikimo arba informacijos apie jos turinį sužinojimas, įrašymas ar nuslėpimas taikant kitas priemones(RPAĮ 2 straipsnio 6 dalis). Slaptas pokalbių klausymasis reiškia telekomunikacinių ryšių turinio gavimą arba įrašymą, išklausant ar kartu skaitant pranešimų garsus, žodžius, simbolius ar vaizdus taikant elektronines ir mechanines priemones neturint atitinkamos šalies sutikimo, arba trukdymas jo perdavimui ir gavimui (RPAĮ 2 straipsnio 7 dalis).. Ryšių patvirtinimo duomenų sąvoka apima įrašų apie telekomunikacinius ryšius duomenis, kuriuos sudaro telekomunikacinių ryšių data, jų pradžios ir pabaigos laikas, atliktų ir gautų skambučių skaičius, taip pat kitos šalies abonento numeris, naudojimo dažnumas, telekomunikacijų paslaugų naudojimo žurnalo failai ir vietos nustatymo informacija (pvz., atsižvelgiant į perdavimo bokštus, į kuriuos gaunami signalai)RPAĮ 2 straipsnio 11 dalis..RPAĮ nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonės abiejų rūšių duomenų rinkimo atžvilgiu, o už kelių iš šių reikalavimų nesilaikymą taikomos baudžiamosios sankcijosRPAĮ 16 ir 17 straipsniai. Jos taikomos, pavyzdžiui, jei renkami duomenys neturint orderio, netvarkomi įrašai, nenutraukiamas duomenų rinkimas pasibaigus ekstremaliajai situacijai arba apie duomenų rinkimą nepranešama atitinkamam asmeniui..2.2.2.2.Apribojimai ir apsaugos priemonės, taikomi renkant ryšių turinį (taikant ryšius ribojančias priemones)Ryšių turinio rinkimas gali būti tik papildoma priemonė baudžiamajam tyrimui palengvinti (t. y. kraštutinė priemonė) ir turi būti dedamos pastangos kuo labiau sumažinti kišimąsi į privačius žmonių ryšiusRPAĮ 3 straipsnio 2 dalis.. Vadovaujantis šiuo bendruoju principu ryšius ribojančios priemonės gali būti taikomos tik tais atvejais, kai jų netaikant sunku užkirsti kelią nusikaltimo įvykdymui, suimti nusikaltėlį arba surinkti įrodymusRPAĮ 5 straipsnio 1 dalis.. Ryšių turinį renkančios teisėsaugos institucijos turi nedelsdamos nustoti tai daryti, kai nuolatinės prieigos prie informacijos nebereikia, taip užtikrinant, kad ryšių privatumo pažeidimas būtų kuo mažesnisRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 2 straipsnis..Be to, ryšius ribojančios priemonės gali būti taikomos tik tada, kai yra svarių priežasčių įtarti, kad planuojami, vykdomi arba buvo įvykdyti tam tikri konkrečiai RPAĮ išvardyti sunkūs nusikaltimai. Šie nusikaltimai, be kita ko, yra, pavyzdžiui, maištas, su narkotikais susiję nusikaltimai, su sprogmenimis susiję nusikaltimai, taip pat nusikaltimai, susiję su nacionaliniu saugumu, diplomatiniais santykiais arba karinėmis bazėmis ir įrenginiaisRPAĮ 5 straipsnio 1 dalis.. Ryšius ribojančios priemonės taikymo sritis turi būti konkretūs pašto korespondencijos arba telekomunikacinių ryšių vienetai, kuriuos siunčia arba gauna įtariamasis, arba pašto korespondencijos arba telekomunikacinių ryšių vienetai, kuriuos per nustatytą laikotarpį siunčia arba gauna įtariamasisRPAĮ 5 straipsnio 2 dalis..Net jei šie reikalavimai įvykdomi, turinio duomenys gali būti renkami tik remiantis teismo išduotu orderiu. Visų pirma prokuroras gali prašyti teismo leisti rinkti turinio duomenis, susijusius su įtariamuoju arba tiriamu asmeniuRPAĮ 6 straipsnio 1 dalis.. Be to, teismo policijos pareigūnas gali prašyti prokurorą išduoti leidimą, o šis savo ruožtu gali prašyti teismą išduoti orderįRPAĮ 6 straipsnio 2 dalis.. Prašymas išduoti orderį turi būti pateiktas raštu ir jame turi būti nurodyta konkreti informacija. Visų pirma jame turi būti nurodytos 1) esminės priežastys, dėl kurių įtariama, kad vienas iš išvardytų nusikaltimų yra planuojamas, vykdomas ar įvykdytas, taip pat bet kokia medžiaga, kuria įrodomas prima facie pagrindas įtarimams, 2) ryšius ribojančios priemonės, taip pat jų taikymo sritis, mastas, tikslas ir galiojimo laikotarpis ir 3) vieta, kurioje priemonės bus įgyvendinamos, ir jų įgyvendinimo būdasRPAĮ 6 straipsnio 4 dalis ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 4 straipsnio 1 dalis..Jeigu laikomasi teisinių reikalavimų, teismas gali suteikti rašytinį leidimą taikyti ryšius ribojančias priemones įtariamajam arba tiriamam asmeniuiRPAĮ 6 straipsnio 5 dalis ir 6 straipsnio 8 dalis.. Šiame orderyje nurodomos taikytinų priemonių rūšys ir jų taikymo sritis, mastas, galiojimo laikotarpis, įgyvendinimo vieta ir būdasRPAĮ 6 straipsnio 6 dalis..Ryšius ribojančios priemonės gali būti taikomos tik dviejų mėnesių laikotarpįRPAĮ 6 straipsnio 7 dalis.. Jei priemonių taikymo tikslas pasiekiamas anksčiau nei baigiasi tas laikotarpis, priemonių taikymas turi būti nedelsiant nutrauktas. Tais atvejais, kai reikiamos sąlygos vis dar tenkinamos, prašymas pratęsti ryšius ribojančių priemonių taikymo laikotarpį gali būti pateiktas per du mėnesius. Į tokį prašymą turi būti įtraukta medžiaga, kuria įrodomas prima facie pagrindas pratęsti priemonių taikymąRPAĮ 6 straipsnio 7 dalis.. Pratęstas laikotarpis negali būti ilgesnis kaip vieni metai, o tam tikrų ypač sunkių nusikaltimų atveju – treji metai (pvz., nusikaltimų, susijusių su sukilimu, užsienio agresija, nacionaliniu saugumu ir t. t., atveju)RPAĮ 6 straipsnio 8 dalis..Pateikusios rašytinį teismo leidimą teisėsaugos institucijos gali reikalauti ryšių paslaugų teikėjų pagalbosRPAĮ 9 straipsnio 2 dalis.. Ryšių paslaugų teikėjai privalo bendradarbiauti ir saugoti pateiktą leidimą savo byloseRPAĮ 15-2 straipsnis ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 12 straipsnis.. Jie gali atsisakyti bendradarbiauti, kai teismo rašytiniame leidime nurodyta informacija apie asmenį, kurio informaciją norima rinkti, yra neteisinga (pavyzdžiui, asmens telefono numeris). Be to, jiems draudžiama, nepaisant aplinkybių, atskleisti slaptažodžius, naudojamus naudojantis telekomunikacijų paslaugomisRPAĮ 9 straipsnio 4 dalis..Bet kuris ryšius ribojančias priemones taikantis arba bendradarbiauti prašantis asmuo turi saugoti įrašus, kuriuose turi būti nurodomi priemonių tikslai, jų taikymo laikotarpis, bendradarbiavimo data ir sritisRPAĮ 9 straipsnio 3 dalis.. Ryšius ribojančias priemones taikančios teisėsaugos institucijos taip pat turi saugoti įrašus ir juose pateikti išsamią informaciją ir nurodyti pasiektus rezultatusRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 18 straipsnio 1 dalis.. Baigę tyrimą teismo policijos pareigūnai privalo šią informaciją ataskaitos forma pateikti prokuroruiRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 18 straipsnio 2 dalis..Kai prokuroras pateikia kaltinimus byloje, kurioje buvo taikytos ryšius ribojančios priemonės, arba paskelbia sprendimą atitinkamam asmeniui nepateikti kaltinimų arba jo nesuimti (t. y. ne tik sustabdyti baudžiamąjį persekiojimą), prokuroras privalo pranešti asmeniui, kuriam buvo taikytos ryšius ribojančios priemonės, apie tai, kad jam buvo taikytos ryšius ribojančios priemonės, nurodant jas taikiusią agentūrą ir taikymo laikotarpį. Toks pranešimas turi būti pateiktas raštu per 30 dienų nuo sprendimo priėmimoRPAĮ 9-2 straipsnio 1 dalis.. Pranešimas gali būti atidėtas, jei pranešus galėtų kilti didelis pavojus nacionaliniam saugumui arba būtų sutrikdytas visuomenės saugumas ir viešoji tvarka, arba kai tikėtina, kad pranešus kiltų grėsmė kitų asmenų gyvybėms ir fizinei sveikataiRPAĮ 9-2 straipsnio 4 dalis.. Pranešimą atidėti ketinantis prokuroras arba teismo policijos pareigūnas turi gauti apygardos prokuratūros vadovo sutikimąRPAĮ 9-2 straipsnio 5 dalis.. Pranešimas turi būti pateiktas per 30 dienų nuo tada, kai išnyksta atidėjimo pagrindaiRPAĮ 9-2 straipsnio 6 dalis..RPAĮ taip pat nustatoma speciali tvarka, kai ryšių turinys renkamas ekstremaliųjų situacijų atveju. Visų pirma teisėsaugos institucijos gali rinkti ryšių turinį tuo atveju, kai dėl planuojamo ar vykdomo organizuoto nusikalstamumo ar kito sunkaus nusikaltimo kyla neišvengiama tiesioginė mirties ar sunkaus sužalojimo grėsmė, ir susidaro ekstremalioji situacija, dėl kurios neįmanoma taikyti įprastos procedūros (kaip nurodyta pirmiau)RPAĮ 8 straipsnio 1 dalis.. Tokios ekstremaliosios situacijos atveju policijos pareigūnas arba prokuroras gali taikyti ryšius ribojančias priemones be išankstinio teismo leidimo, bet privalo pateikti teismui prašymą dėl leidimo iš karto pritaikęs priemones. Jei teisėsaugos institucija negauna teismo leidimo per 36 valandas nuo to momento, kai buvo imtasi neatidėliotinų priemonių, duomenų rinkimas turi būti nedelsiant nutrauktas, o surinkta informacija paprastai sunaikinamaRPAĮ 8 straipsnio 2 dalis.. Policijos pareigūnai sekimą ekstremaliųjų situacijų atveju atlieka prižiūrimi prokuroro, o jei prokuroro nurodymų iš anksto gauti neįmanoma dėl būtinybės imtis skubių veiksmų, policija turi gauti prokuroro sutikimą iš karto po to, kai pradedama vykdyti veiksmusRPAĮ 8 straipsnio 3 dalis ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 16 straipsnio 3 dalis.. Kaip aprašyta pirmiau, taisyklės dėl asmens informavimo apie informacijos rinkimą taip pat taikomos, kai ryšių turinys renkamas ekstremaliųjų situacijų atveju.Ekstremaliųjų situacijų atvejais informacija visada turi būti renkama remiantis neišvengiamos cenzūros ir (arba) slapto pokalbių klausymosi pareiškimu, o rinkimą atliekanti institucija privalo registruoti visas neatidėliotinas priemonesRPAĮ 8 straipsnio 4 dalis.. Prie prašymo teismui suteikti leidimą taikyti neatidėliotinas priemones turi būti pridėtas rašytinis dokumentas, kuriame turi būti nurodytos būtinos ryšius ribojančios priemonės, jų taikymo sritis, objektas, taikymo mastas, vykdymo vieta, būdas ir paaiškinimas, kaip atitinkamos ryšius ribojančios priemonės atitinka RPAĮ 5 straipsnio 1 dalįT. y., kad yra svari priežastis įtarti, kad tam tikri sunkūs nusikaltimai yra planuojami, vykdomi ar įvykdyti, ir kitaip neįmanoma užkirsti kelio nusikaltimo įvykdymui, suimti nusikaltėlį ar surinkti įrodymus., taip pat patvirtinamieji dokumentai.Tais atvejais, kai neatidėliotinos priemonės taikomos trumpai ir nespėjama gauti teismo leidimo (pvz., jei įtariamasis suimamas iš karto pradėjus informacijos perėmimą ir dėl to jis sustabdomas), kompetentingos prokuratūros vadovas kompetentingam teismui pateikia pranešimą apie taikytą neatidėliotiną priemonęRPAĮ 8 straipsnio 5 dalis.. Pranešime turi būti pateikta informacija apie priemonės taikymo tikslą, sritį, mastą, laikotarpį, įgyvendinimo vietą ir rinkimo būdą, taip pat prašymo dėl teismo leidimo nepateikimo priežastisRPAĮ 8 straipsnio 6 ir 7 dalys.. Pateikus šį pranešimą jį gavęs teismas gali patikrinti rinkimo teisėtumą ir jis turi būti įtrauktas į pranešimų apie neatidėliotinas priemones registrą.Paprastai ryšių, RPAĮ pagrindu gautų taikant ryšius ribojančias priemones, turinys gali būti naudojamas tik konkrečių pirmiau išvardytų nusikaltimų tyrimui, juos atlikusių asmenų baudžiamajam persekiojimui ar jų prevencijai, kai taikomos drausminės procedūros dėl tų pačių nusikaltimų, kai ryšių šalis pateikia reikalavimą atlyginti žalą arba tais atvejais, kai tai leidžiama pagal kitus įstatymusRPAĮ 12 straipsnis..Renkant internetu perduodamus telekomunikacinius ryšius taikomos specialios apsaugos priemonėsRPAĮ 12-2 straipsnis.. Tokia informacija gali būti naudojama tik RPAĮ 5 straipsnio 1 dalyje išvardytiems sunkiems nusikaltimams tirti. Jei informaciją norima saugoti, reikia gauti teismo, leidusio taikyti ryšius ribojančias priemones, sutikimąRyšius ribojančias priemones taikantis prokuroras arba policijos pareigūnas per 14 dienų nuo priemonių taikymo pabaigos turi pasirinkti saugotinus telekomunikacinius ryšius ir prašyti teismo sutikimo (policijos pareigūno atveju prašymas turi būti pateiktas prokurorui, kuris tuomet prašymą pateikia teismui) (žr. RPAĮ 12-2 straipsnio 1 ir 2 dalis).. Prašyme leisti saugoti informaciją turi būti pateikta informacija apie ryšius ribojančias priemones, priemonių rezultatų santrauka, saugojimo priežastys (kartu su patvirtinančia medžiaga) ir nurodyti saugotini telekomunikaciniai ryšiaiRPAĮ 12-2 straipsnio 3 dalis.. Jei toks prašymas nepateikiamas, gauti telekomunikaciniai ryšiai turi būti ištrinami per 14 dienų nuo ryšius ribojančių priemonių taikymo pabaigosRPAĮ 12-2 straipsnio 5 dalis.. Jei prašymas atmetamas, telekomunikaciniai ryšiai turi būti sunaikinami per septynias dienasRPAĮ 12-2 straipsnio 5 dalis.. Kai telekomunikaciniai ryšiai ištrinami, apie tai turi būti per septynias dienas pranešta teismui, kuris davė leidimą taikyti ryšius ribojančias priemones, nurodant ištrynimo priežastis, taip pat pateikiant išsamią informaciją apie ištrynimą ir nurodant jo laiką.Apskritai, jei informacija buvo gauta neteisėtai taikant ryšius ribojančias priemones, ji nebus pripažįstama kaip įrodymai teismo ar drausminėse procedūroseRPAĮ 4 straipsnis.. Be to, pagal RPAĮ bet kuriam asmeniui, kuris taiko ryšius ribojančias priemones, draudžiama atskleisti konfidencialią informaciją, gautą taikant tokias priemones, ir naudoti gautą informaciją siekiant pakenkti asmenų, kuriems taikomos priemonės, reputacijaiRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 11 straipsnio 2 dalis..2.2.2.3.Apribojimai ir apsaugos priemonės, taikomi ryšius patvirtinančios informacijos rinkimuiRemdamosi RPAĮ teisėsaugos institucijos gali prašyti, kad telekomunikacijų paslaugų teikėjai pateiktų ryšių patvirtinimo duomenis, kai tai būtina tyrimui atlikti arba nuosprendžiui priimtiRPAĮ 13 straipsnio 1 dalis.. Kitaip nei renkant turinio duomenis, galimybė rinkti ryšių patvirtinimo duomenis neapribojama ją suteikiant tik tam tikrų konkrečių nusikaltimų atveju. Tačiau, kaip ir turinio duomenų atveju, ryšių patvirtinimo duomenų rinkimui reikalingas išankstinis rašytinis teismo leidimas, taikant tas pačias, anksčiau aprašytas sąlygasRPAĮ 13 ir 6 straipsniai.. Kai teismo leidimo neįmanoma gauti, nes reikia skubiai imtis veiksmų, ryšių patvirtinimo duomenys gali būti renkami neturint orderio; tokiu atveju leidimas turi būti gautas iš karto po to, kai paprašoma duomenų, ir turi būti perduotas telekomunikacijų paslaugų teikėjuiRPAĮ 13 straipsnio 2 dalis. Kaip ir neatidėliotinų ryšius ribojančių priemonių atveju, turi būti parengtas dokumentas, kuriame turi būti išsamiai aprašyta byla (įtariamasis, taikytinos priemonės, nusikaltimas, kurio įvykdymu asmuo įtariamas, ir skubumas). Žr. RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 37 straipsnio 5 dalį.. Jei vėliau leidimas negaunamas, surinkta informacija turi būti sunaikinamaRPAĮ 13 straipsnio 3 dalis..Prokurorai, teismo policijos pareigūnai ir teismai privalo registruoti prašymus rinkti ryšių patvirtinimo duomenisRPAĮ 13 straipsnio 5 ir 6 dalys.. Be to, telekomunikacijų paslaugų teikėjai apie ryšių patvirtinimo duomenų atskleidimą privalo du kartus per metus pranešti Mokslo ir IRT ministrui ir įrašus apie tai saugoti septynerius metus nuo duomenų atskleidimo dienosRPAĮ 13 straipsnio 7 dalis..Asmenims iš esmės pranešama apie tai, kad buvo surinkti ryšių patvirtinimo duomenysRPAĮ 13-3 straipsnio 7 dalis kartu su RPAĮ 9-2 straipsniu.. Tokio pranešimo laikas priklauso nuo tyrimo aplinkybiųRPAĮ 13-3 straipsnio 1 dalis.. Priėmus sprendimą asmenį patraukti (nepatraukti) baudžiamojon atsakomybėn, pranešimas turi būti pateiktas per 30 dienų. Jei kaltinimų pateikimas sustabdomas, pranešimas turi būti pateiktas per 30 dienų praėjus metams nuo tokio sprendimo priėmimo. Bet kuriuo atveju pranešimas turi būti pateiktas per 30 dienų praėjus metams nuo informacijos rinkimo.Pranešimas gali būti atidėtas, jei pranešus 1) gali kilti pavojus nacionaliniam saugumui, visuomenės saugumui ir viešajai tvarkai, 2) gali būti sukelta mirtis ar kūno sužalojimas, 3) gali būti trukdoma teisingam teismo procesui (pvz., jei pranešus būtų sunaikinti įrodymai arba grasinama liudytojams) arba 4) gali būti apšmeižtas įtariamas asmuo, aukos ar kiti su byla susiję asmenys arba gali būti pažeistas jų privatumasRPAĮ 13-3 straipsnio 2 dalis.. Norint atidėti pranešimą dėl vienos iš pirmiau nurodytų priežasčių, reikalingas kompetentingos apygardos prokuratūros vadovo leidimasRPAĮ 13-3 straipsnio 3 dalis.. Pranešimas turi būti pateiktas per 30 dienų nuo tada, kai išnyksta atidėjimo pagrindaiRPAĮ 13-3 straipsnio 4 dalis..Asmenys, kuriems pranešama, gali pateikti prokurorui arba teismo policijos pareigūnui rašytinį prašymą nurodyti ryšių patvirtinimo duomenų rinkimo priežastisRPAĮ 13-3 straipsnio 5 dalis.. Tokiu atveju prokuroras arba teismo policijos pareigūnas per 30 dienų nuo prašymo gavimo turi raštu nurodyti priežastis, išskyrus atvejus, kai taikoma viena iš pirmiau nurodytų priežasčių (išimtys dėl pranešimo atidėjimo)RPAĮ 13-3 straipsnio 6 dalis..2.2.3.Telekomunikacijų paslaugų teikėjų savanoriškas informacijos atskleidimasPagal TĮĮ 83 straipsnio 3 dalį telekomunikacijų paslaugų teikėjams leidžiama savanoriškai vykdyti teismo, prokuroro arba tyrimų agentūros vadovo prašymą (pateiktą siekiant paremti baudžiamąjį procesą, tyrimą ar bausmės skyrimą) atskleisti ryšių duomenis. Pagal TĮĮ ryšių duomenis sudaro naudotojų vardas ir pavardė, gyventojo registracijos numeris, adresas ir telefono numeris, abonemento užsisakymo arba atsisakymo datos, taip pat naudotojo identifikavimo kodas (t. y. kodas, naudojamas teisėtam kompiuterinių sistemų ar ryšių tinklų naudotojui identifikuoti)TĮĮ 83 straipsnio 3 dalis.. TĮĮ tikslais vartotojais laikomi tik tie asmenys, kurie sudaro paslaugų sutartis tiesiogiai su Korėjos telekomunikacijų paslaugų teikėjuTĮĮ 2 straipsnio 9 dalis.. Todėl tikėtina, kad atvejai, kai asmenys ES, kurių duomenys buvo perduoti į Korėjos Respubliką, būtų laikomi naudotojais pagal TĮĮ, pasitaikys retai, nes tie asmenys paprastai nesudarys sutarties tiesiogiai su Korėjos telekomunikacijų operatoriumi.Prašymai gauti ryšių duomenis remiantis TĮĮ turi būti pateikiami raštu ir juose turi būti nurodytos prašymo priežastys, ryšys su atitinkamu naudotoju ir prašomų duomenų apimtisTĮĮ 83 straipsnio 4 dalis.. Kai dėl aplinkybių, kurios reikalauja skubos, neįmanoma pateikti rašytinio prašymo, rašytinis prašymas turi būti pateiktas iš karto skubos priežasčiai išnykusTĮĮ 83 straipsnio 4 dalis.. Prašymus atskleisti ryšių duomenis vykdantys telekomunikacijų paslaugų teikėjai privalo saugoti žurnalus su įrašais, kuriuose turi būti nurodyta, kad buvo pateikti ryšių duomenys, taip pat susijusią medžiagą, pavyzdžiui, rašytinį prašymąTĮĮ 83 straipsnio 5 dalis.. Be to, telekomunikacijų paslaugų teikėjai apie ryšių duomenų teikimą turi du kartus per metus pranešti Mokslo ir IRT ministruiTĮĮ 83 straipsnio 6 dalis..Telekomunikacijų paslaugų teikėjai neprivalo vykdyti prašymų atskleisti ryšių duomenis remiantis TĮĮ. Todėl kiekvieną prašymą paslaugų teikėjas turi įvertinti atsižvelgdamas į pagal AIAĮ taikomus duomenų apsaugos reikalavimus. Visų pirma telekomunikacijų paslaugų teikėjas turi atsižvelgti į duomenų subjekto interesus ir negali atskleisti informacijos, jei tikėtina, kad dėl to galėtų būti nepagrįstai pažeisti asmens arba trečiosios šalies interesaiAIAĮ 18 straipsnio 2 dalis.. Be to, pagal pranešimą Nr. 2021-1 dėl papildomų taisyklių dėl Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo aiškinimo ir taikymo atitinkamam asmeniui turi būti pranešama apie informacijos atskleidimą. Ypatingais atvejais pranešimas gali būti atidedamas, visų pirma, jei pranešus būtų kliudoma vykstančiam baudžiamajam tyrimui arba galėtų kilti pavojus kito asmens gyvybei ar fizinei sveikatai ir tol, kol tokie pavojai kiltų, kai tos teisės ar interesai yra akivaizdžiai viršesni už duomenų subjekto teisesAIAK pranešimo Nr. 2021-1 dėl papildomų taisyklių dėl Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo aiškinimo ir taikymo III skirsnio 2 dalies iii punktas..2016 m. Aukščiausiasis Teismas patvirtino, kad savanorišku telekomunikacijų paslaugų teikėjų ryšių duomenų teikimu pagal TĮĮ negavus orderio savaime nepažeidžiama telekomunikacijų paslaugos naudotojo teisė į informacija pagrįstą apsisprendimą. Tačiau Teismas paaiškino, kad toks pažeidimas būtų padarytas, jei būtų akivaizdu, kad prašančioji agentūra piktnaudžiavo savo įgaliojimais prašydama atskleisti ryšių duomenis, taip pažeisdama atitinkamo asmens ar trečiojo asmens interesus2016 m. kovo 10 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimas Nr. 2012Da105482.. Apskritai bet koks teisėsaugos institucijos prašymas savanoriškai atskleisti informaciją turi atitikti Korėjos Konstitucijoje nustatytus teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principus (12 straipsnio 1 dalis ir 37 straipsnio 2 dalis).2.3.PriežiūraBaudžiamosios teisėsaugos institucijų priežiūra vykdoma naudojantis skirtingais mechanizmais, tiek viduje, tiek išorės įstaigų.2.3.1.SavikontrolėPagal Viešojo sektoriaus audito įstatymą valdžios institucijos raginamos steigti savikontrolės įstaigas, kurioms, be kita ko, būtų pavesta vykdyti teisėtumo tikrinimąViešojo sektoriaus audito įstatymo 3 ir 5 straipsniai.. Turi būti užtikrinamas kuo didesnis tokių savikontrolės įstaigų vadovų nepriklausomumasViešojo sektoriaus audito įstatymo 7 straipsnis.. Konkrečiau, laikotarpiui nuo dvejų iki penkerių metų skiriami su atitinkama institucija nesusiję asmenys (pvz., buvę teisėjai, profesoriai) ir iš pareigų jie gali būti atleidžiami tik dėl pagrįstų priežasčių (pvz., kai jie negali atlikti pareigų dėl psichikos sutrikimo ar fizinės negalios, kai jiems taikomos drausminės priemonės)Viešojo sektoriaus audito įstatymo 8–11 straipsniai.. Auditoriai taip pat skiriami atsižvelgiant į specialius įstatyme nustatytus reikalavimusViešojo sektoriaus audito įstatymo 16 ir tolesni straipsniai.. Audito ataskaitose gali būti pateikiamos rekomendacijos ar prašymai dėl kompensacijų ar pataisų, taip pat papeikimai ir rekomendacijos arba prašymai taikyti drausmines priemonesViešojo sektoriaus audito įstatymo 23 straipsnio 2 dalis.. Apie jas per 60 dienų nuo audito pabaigos pranešama valdžios institucijos, kurios auditas atliekamas, vadovui, taip pat Audito ir inspektavimo valdybai (žr. 2.3.2 skirsnį)Viešojo sektoriaus audito įstatymo 23 straipsnio 1 dalis.. Atitinkama institucija turi įgyvendinti reikiamas priemones ir rezultatus pateikti Audito ir inspektavimo valdybaiViešojo sektoriaus audito įstatymo 23 straipsnio 3 dalis.. Be to, audito rezultatai paprastai skelbiami viešaiViešojo sektoriaus audito įstatymo 26 straipsnis.. Už atsisakymą atlikti savikontrolę arba trukdymą ją atlikti skiriamos administracinės baudosViešojo sektoriaus audito įstatymo 41 straipsnis.. Baudžiamosios teisėsaugos srityje Nacionalinė policijos agentūra, siekdama laikytis pirmiau minėtų teisės aktų, įgyvendina generalinio inspektoriaus sistemą, skirtą vykdyti savikontrolę, įskaitant galimų žmogaus teisių pažeidimų atvejuVisų pirma žr. Audito ir inspektavimo generaliniam direktoriui atskaitingus skyrius: https://www.police.go.kr/eng/knpa/org/org01.jsp..2.3.2.Audito ir inspektavimo valdybaAudito ir inspektavimo valdyba (toliau – AIV) gali tikrinti valdžios institucijų veiklą ir, remdamasi tokiais patikrinimais, teikti rekomendacijas, prašyti taikyti drausmines priemones arba pateikti skundą dėl nusikalstamos veikosAudito ir inspektavimo valdybos įstatymo (toliau – AIV įstatymas) 24 ir 31–35 straipsniai.. AIV yra įsteigta Korėjos Respublikos Prezidento, tačiau vykdydama savo pareigas yra nepriklausomaAIV įstatymo 2 straipsnio 1 dalis.. Be to, įstatyme, kuriuo įsteigta AIV, reikalaujama, kad AIV būtų kuo labiau nepriklausoma jai priimant, atleidžiant ir organizuojant savo žmogiškuosius išteklius, taip pat sudarant savo biudžetąAIV įstatymo 2 straipsnio 2 dalis.. AIV pirmininką skiria Prezidentas, gavęs Nacionalinės Asamblėjos sutikimąAIV įstatymo 4 straipsnio 1 dalis.. Likusius šešis komisijos narius ketverių metų kadencijai skiria pirmininkas, remdamasis Prezidento rekomendacijaAIV įstatymo 5 straipsnio 1 dalis ir 6 straipsnis.. Komisijos nariai (įskaitant pirmininką) turi turėti įstatymų nustatytą konkrečią kvalifikacijąPvz., ne mažiau kaip dešimt metų teisėjo, prokuroro ar advokato pareigose, ne mažiau kaip aštuoneri metai valstybės tarnautojo, universiteto dėstytojo ar aukštesnėse pareigose universitete arba bent dešimt metų darbo biržinėje bendrovėje ar vyriausybės valdomoje institucijoje (iš kurių bent penkeri metai vykdomojo pareigūno pareigose) (žr. AIV įstatymo 7 straipsnį). ir atleisti jie gali būti tik tada, jei jiems vykdoma apkalta, skiriama laisvės atėmimo bausmė arba jie nebegali vykdyti savo pareigų dėl užsitęsusios fizinės ar psichinės negaliosAIV įstatymo 8 straipsnis.. Be to, komisijos nariams draudžiama dalyvauti politinėje veikloje ir tuo pačiu metu eiti pareigas Nacionalinėje Asamblėjoje, administracinėse agentūrose, organizacijose, kurių auditą ir inspektavimą atlieka AIV, arba bet kurioje kitoje įstaigoje ar pareigose už atlygįAIV įstatymo 9 straipsnis..AIV kasmet atlieka bendrą auditą, tačiau taip pat gali atlikti specialų auditą, susijusį su ypatingos svarbos klausimais. Inspektavimo metu AIV gali prašyti, kad būtų pateikti dokumentai ir kad dalyvautų konkretūs asmenysŽr., pvz., AIV įstatymo 27 straipsnį.. Atlikdama auditą AIV tikrina valstybės pajamas ir išlaidas, taip pat prižiūri, kaip bendrai valdžios institucijos ir valstybės pareigūnai vykdo savo pareigas, siekdama pagerinti viešojo administravimo veikimąAIV įstatymo 20 ir 24 straipsniai.. Todėl jos atliekama priežiūra apima ne tik biudžeto aspektus, bet ir teisėtumo tikrinimą.2.3.3.Nacionalinė AsamblėjaNacionalinė Asamblėja gali tirti ir tikrinti valdžios institucijasNacionalinės Asamblėjos įstatymo 128 straipsnis ir Valstybės administracijos inspektavimo ir tyrimo įstatymo 2, 3 ir 15 straipsniai. Tai apima kasmetinius vyriausybės veiklų visumos patikrinimus ir tyrimus, susijusius su konkrečiais klausimais.. Tyrimo ar inspektavimo metu Nacionalinė Asamblėja gali prašyti atskleisti dokumentus ir įpareigoti liudytojus liudytiValstybės administracijos inspektavimo ir tyrimo įstatymo 10 straipsnio 1 dalis. Taip pat žr. Nacionalinės Asamblėjos įstatymo 128 ir 129 straipsnius.. Bet kuriam asmeniui Nacionalinės Asamblėjos tyrimo metu pateikusiam melagingus parodymus taikomos baudžiamosios sankcijos (iki dešimties metų laisvės atėmimo bausmė)Įstatymo dėl liudijimo, vertinimo ir kt. Nacionalinėje Asamblėjoje 14 straipsnis.. Inspektavimo procesas ir rezultatai gali būti skelbiami viešaiValstybės administracijos inspektavimo ir tyrimo įstatymo 12-2 straipsnis.. Jei Nacionalinė Asamblėja nustato neteisėtą ar netinkamą veiklą, ji gali prašyti, kad atitinkama valdžios institucija imtųsi taisomųjų veiksmų, be kita ko, skirtų kompensacijas, taikytų drausmines priemones ir tobulintų savo vidaus procedūrasValstybės administracijos inspektavimo ir tyrimo įstatymo 16 straipsnio 2 dalis.. Gavusi tokį prašymą, institucija turi nedelsdama imtis veiksmų ir Nacionalinei Asamblėjai pranešti apie rezultatusValstybės administracijos inspektavimo ir tyrimo įstatymo 16 straipsnio 3 dalis..2.3.4.Asmeninės informacijos apsaugos komisijaAsmeninės informacijos apsaugos komisija (toliau – AIAK) prižiūri, kad baudžiamosios teisėsaugos institucijos tvarkytų asmeninę informaciją pagal AIAĮ. Be to, pagal AIAĮ 7-8 straipsnio 3 ir 4 dalis ir 7-9 straipsnio 5 dalį AIAK priežiūra taip pat apima galimus taisyklių, kuriomis nustatomi asmeninės informacijos rinkimo apribojimai ir apsaugos priemonės, įskaitant nustatytus konkrečiuose įstatymuose, reglamentuojančiuose (elektroninių) įrodymų rinkimą baudžiamosios teisėsaugos tikslais, pažeidimus (žr. 2.2 skirsnį). Atsižvelgiant į AIAĮ 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus reikalavimus dėl teisėto ir sąžiningo asmeninės informacijos rinkimo, toks pažeidimas taip pat yra AIAĮ pažeidimas, todėl AIAK leidžiama atlikti tyrimą ir taikyti taisomuosius veiksmusŽr. AIAK pranešimą Nr. 2021-1 dėl papildomų taisyklių dėl Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo aiškinimo ir taikymo..Vykdydama priežiūros funkciją AIAK turi prieigą prie visos aktualios informacijosAIAĮ 63 straipsnis.. AIAK gali teikti teisėsaugos institucijoms konsultacijas dėl jų taikomo asmeninės informacijos apsaugos lygio gerinimo joms vykdant duomenų tvarkymo veiklą, taisomųjų veiksmų taikymo (pvz., sustabdyti duomenų tvarkymą arba imtis būtinų priemonių asmens informacijai apsaugoti) arba patarti institucijai imtis drausminių priemoniųAIAĮ 61 straipsnio 2 dalis, 65 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 64 straipsnio 4 dalis.. Galiausiai numatytos baudžiamosios sankcijos už tam tikrus AIAĮ pažeidimus, pavyzdžiui, už neteisėtą asmeninės informacijos naudojimą ar atskleidimą trečiosioms šalims arba neteisėtą neskelbtinos informacijos tvarkymąAIAĮ 70–74 straipsniai.. Tokiu atveju AIAK gali perduoti klausimą nagrinėti kompetentingai tyrimo agentūrai (įskaitant prokurorą)AIAĮ 65 straipsnio 1 dalis..2.3.5.Nacionalinė žmogaus teisių komisijaNacionalinė žmogaus teisių komisija (toliau – NŽTK) – nepriklausoma institucija, kuriai pavesta saugoti ir remti pagrindines teisesŽmogaus teisių komisijos įstatymo (toliau – NŽTK įstatymas) 1 straipsnis. – turi įgaliojimus tirti ir ištaisyti Konstitucijos 10–22 straipsnių, įskaitant teisės į privatumą ir susirašinėjimo privatumą, pažeidimus. NŽTK sudaro 11 komisijos narių, kuriuos siūlo Nacionalinė Asamblėja (keturis), Prezidentas (keturis) ir Aukščiausiojo Teismo vyriausiasis teisėjas (tris)NŽTK įstatymo 5 straipsnio 1 ir 2 dalys.. Kad būtų paskirtas komisijos nariu asmuo turi būti 1) bent dešimt metų dirbęs universitete arba įgaliotame mokslinių tyrimų institute, ne žemesnėse kaip docento pareigose, 2) bent dešimt metų dirbęs teisėju, prokuroru ar advokatu, 3) bent dešimt metų dalyvavęs veikloje, susijusioje su žmogaus teisėmis (pvz., ne pelno siekiančioje, nevyriausybinėje organizacijoje arba tarptautinėje organizacijoje) arba 4) rekomenduotas pilietinės visuomenės grupėsNŽTK įstatymo 5 straipsnio 3 dalis.. Pirmininką iš komisijos narių skiria Prezidentas, o šį paskyrimą turi patvirtinti Nacionalinė AsamblėjaNŽTK įstatymo 5 straipsnio 5 dalis.. Komisijos nariai (įskaitant pirmininką) skiriami trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta, o atleisti jie gali būti tik tada, kai jiems skiriama laisvės atėmimo bausmė arba jie nebegali vykdyti savo pareigų dėl užsitęsusios fizinės ar psichinės negalios (tokiu atveju du trečdaliai komisijos narių turi pritarti atleidimui iš pareigų)NŽTK įstatymo 7 straipsnio 1 dalis ir 8 straipsnis.. NŽTK nariams draudžiama tuo pačiu metu eiti pareigas Nacionalinėje Asamblėjoje, vietos tarybose arba bet kurioje valstybės ar vietos valdžios institucijoje (valstybės pareigūno pareigas)NŽTK įstatymo 10 straipsnis..NŽTK gali pradėti tyrimą savo iniciatyva arba remdamasi asmens peticija. Atlikdama tyrimą, NŽTK gali prašyti pateikti atitinkamą medžiagą, atlikti patikrinimus ir kviesti asmenis liudytiNŽTK įstatymo 36 straipsnis. Pagal įstatymo 36 straipsnio 7 dalį gali būti atsisakyta pateikti medžiagą ar daiktinius įrodymus, jei taip būtų atskleista konfidenciali valstybinė informacija, o tai galėtų turėti esminės įtakos valstybės saugumui ar diplomatiniams santykiams arba dėl to kiltų didelių kliūčių vykdant baudžiamąjį tyrimą ar būsimą teismo procesą. Tokiais atvejais komisija gali prašyti atitinkamos agentūros vadovo papildomos informacijos (kuris turi gera valia ją pateikti), jei tai būtina siekiant patikrinti, ar atsisakymas suteikti informaciją yra pagrįstas.. Atlikusi tyrimą, NŽTK gali teikti rekomendacijas, kaip tobulinti arba taisyti konkrečią politiką ir praktiką, ir gali jas paskelbti viešaiNŽTK įstatymo 25 straipsnio 1 dalis.. Valdžios institucijos turi pateikti NŽTK tokių rekomendacijų įgyvendinimo planą per 90 dienų nuo jų gavimoNŽTK įstatymo 25 straipsnio 3 dalis.. Be to, jei rekomendacijos neįgyvendinamos, atitinkama institucija apie tai turi pranešti komisijaiNŽTK įstatymo 25 straipsnio 4 dalis.. NŽTK savo ruožtu gali pranešti apie tokį nevykdymą Nacionalinei Asamblėjai ir (arba) apie jį paskelbti viešai. Valdžios institucijos iš esmės laikosi NŽTK rekomendacijų ir turi rimtų paskatų tai daryti, nes jų įgyvendinimas vertinamas Vyriausybės politikos koordinavimo biurui atliekant bendrą vertinimą, kuriam vadovauja Ministro Pirmininko kanceliarija.2.4.Individualios teisių gynimo priemonės2.4.1.AIAĮ nustatyti teisių gynimo mechanizmaiPagal AIAĮ asmenys turi teisę susipažinti su baudžiamosios teisėsaugos institucijų tvarkoma asmenine informacija, reikalauti ją ištaisyti, ištrinti ir sustabdyti jos tvarkymą. Prašyti susipažinti su informacija galima tiesiogiai atitinkamos institucijos arba netiesiogiai per AIAKAIAĮ 35 straipsnio 2 dalis.. Kompetentinga institucija gali apriboti susipažinimą su informacija arba jį uždrausti tik tais atvejais, kai tai numatyta teisės aktuose, kai dėl to gali kilti grėsmė trečiosios šalies gyvybei ar fizinei sveikatai arba kai tikėtina, kad bus padarytas nepagrįstas kito asmens turtinių ir kitų interesų pažeidimas (t. y. kai kito asmens interesai būtų viršesni už prašymą pateikusio asmens interesus)AIAĮ 35 straipsnio 4 dalis.. Jei prašymas leisti susipažinti su informacija atmetamas, asmeniui turi būti nurodomos atmetimo priežastys ir pateikiama informacija apie tai, kaip tokį sprendimą galima apskųstiAIAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 42 straipsnio 2 dalis.. Be to, prašymas ištaisyti ar ištrinti duomenis gali būti atmestas, jei tokia galimybė numatyta kituose teisės aktuose; tokiu atveju asmeniui turi būti nurodytos prašymo atmetimo priežastys ir pateikiama informacija apie galimybę tokį sprendimą apskųstiAIAĮ 36 straipsnio 1–2 dalys ir AIAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 43 straipsnio 3 dalis..Teisių gynimo atžvilgiu asmenys gali pateikti skundą AIAK, be kita ko, per Korėjos interneto ir saugumo agentūros administruojamą privatumo apsaugos skambučių centrąAIAĮ 62 straipsnis.. Be to, asmuo gali kreiptis į Tarpininkavimo ginčuose dėl asmeninės informacijos komitetąAIAĮ 40–50 straipsniai ir AIAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 48-2–57 straipsniai.. Šiomis teisių gynimo priemonėmis galima pasinaudoti, jei pažeidžiamos taisyklės, nustatytos konkrečiuose įstatymuose, kuriais nustatomi apribojimai ir apsaugos priemonės, susijusios su asmeninės informacijos rinkimu (2.2 skirsnis), ir jei pažeidžiamas AIAĮ. Be to, asmenys gali užginčyti AIAK sprendimus arba neveikimą pagal Administracinių ginčų įstatymą (žr. 2.4.3 skirsnį).2.4.2.Teisių gynimas Nacionalinėje žmogaus teisių komisijojeNŽTK nagrinėja asmenų (tiek Korėjos, tiek užsienio valstybių piliečių) skundus dėl valdžios institucijų padarytų žmogaus teisių pažeidimųNŽTK įstatymo 4 straipsnyje nurodomi Korėjos Respublikoje gyvenantys piliečiai ir užsienio valstybių piliečiai, bet terminu gyvenantys atspindima jurisdikcijos, o ne teritorijos sąvoka. Todėl, jei nacionalinės institucijos Korėjoje pažeidžia už Korėjos ribų esančio užsienio valstybės piliečio pagrindines teises, tas asmuo gali pateikti skundą NŽTK. Žr., pavyzdžiui, atitinkamą klausimą NŽTK dažnai užduodamų klausimų puslapyje, kurį galima rasti adresu https://www.humanrights.go.kr/site/program/board/basicboard/list?boardtypeid=7025&menuid=002004005001&pagesize=10¤tpage=2. Taip būtų tais atvejais, kai Korėjos valdžios institucijos neteisėtai susipažintų su į Korėją perduotais užsienio valstybės piliečio asmens duomenimis.. Asmenims nebūtina skundą pateikti NŽTKSkundas iš esmės turi būti pateiktas per vienus metus nuo pažeidimo įvykdymo, tačiau NŽTK gali nuspręsti nagrinėti skundą, pateiktą jau pasibaigus šiam terminui, jei dar nepasiektas senaties terminas pagal baudžiamąją arba civilinę teisę (NŽTK įstatymo 32 straipsnio 1 dalies 4 punktas).. Skundą NŽTK nagrinėja net jei nagrinėjant skundo priimtinumą atitinkamas asmuo negali įrodyti, kad buvo padaryta žala. Todėl kai asmens duomenys renkami baudžiamosios teisėsaugos tikslais, asmuo, siekdamas, kad jo skundą priimtų nagrinėti NŽTK, neprivalo įrodyti, kad Korėjos valdžios institucijos iš tikrųjų susipažino su jo asmenine informacija. Asmuo taip pat gali prašyti skundą išspręsti tarpininkaujantNŽTK įstatymo 42 ir tolesni straipsniai..Norėdama ištirti skundą NŽTK gali naudotis savo tyrimo įgaliojimais, be kita ko, prašyti pateikti atitinkamą medžiagą, atlikti patikrinimus ir kviesti asmenis liudytiNŽTK įstatymo 36 ir 37 straipsniai.. Jeigu atlikus tyrimą nustatoma, kad buvo pažeisti atitinkami teisės aktai, NŽTK gali rekomenduoti įgyvendinti teisių gynimo priemones arba taisyti ar tobulinti atitinkamą įstatymą, instituciją, politiką ar praktikąNŽTK įstatymo 44 straipsnis.. Siūlomos teisių gynimo priemonės gali apimti tarpininkavimą, žmogaus teisių pažeidimo nutraukimą, žalos atlyginimą ir priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią tokių pačių ar panašių pažeidimų pasikartojimuiNŽTK įstatymo 42 straipsnio 4 dalis.. Neteisėto asmeninės informacijos rinkimo pagal taikomas taisykles atveju teisių gynimo priemonės gali apimti ir surinktos asmeninės informacijos ištrynimą. Jei manoma, kad labai tikėtina, jog pažeidimas yra tęstinio pobūdžio, ir kad tikėtina, jog nesiėmus veiksmų, būtų padaryta sunkiai atitaisoma žala, NŽTK gali taikyti skubias paramos priemonesNŽTK įstatymo 48 straipsnis..Nors NŽTK neturi įgaliojimų įpareigoti, jos sprendimai (pvz., sprendimas netęsti skundo nagrinėjimo)Pavyzdžiui, jei išimtiniu atveju NŽTK negali tikrinti tam tikros medžiagos ar priemonių dėl to, kad jos susijusios su valstybės paslaptimis, galinčiomis turėti didelį poveikį valstybės saugumui ar diplomatiniams santykiams, arba jei tikrinant būtų sukurtos rimtos kliūtys baudžiamajam tyrimui ar būsimam teismo procesui (žr. 166 išnašą) ir jei tai trukdo NŽTK atlikti tyrimą, būtiną gautos peticijos pagrįstumui įvertinti, ji informuoja asmenį apie priežastis, dėl kurių skundas buvo atmestas pagal NŽTK įstatymo 39 straipsnį. Tokiu atveju asmuo galėtų užginčyti NŽTK sprendimą pagal Administracinių ginčų įstatymą. ir rekomendacijos gali būti ginčijami Korėjos teismuose pagal Administracinių ginčų įstatymą (žr. 2.4.3 skirsnį)Žr., pvz., 2008 m. balandžio 18 d. Seulo Aukštojo Teismo sprendimą 2007Nu27259, patvirtintą 2008 m. spalio 9 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimu 2008Du7854; 2018 m. vasario 2 d. Seulo Aukštojo Teismo sprendimą 2017Nu69382.. Be to, jei iš NŽTK išvadų matyti, kad valdžios institucija neteisėtai rinko asmens duomenis, asmuo gali siekti tolesnių teisių gynimo veiksmų tos valdžios institucijos atžvilgiu Korėjos teismuose, pvz., užginčyti duomenų rinkimą pagal Administracinių ginčų įstatymą, pateikti konstitucinį skundą pagal Konstitucinio Teismo įstatymą arba prašyti atlyginti žalą pagal Valstybės kompensacijų įstatymą (žr. 2.4.3 skirsnį).2.4.3.Teisminis teisių gynimasAsmenys gali remtis ankstesniuose skirsniuose aprašytais apribojimais ir apsaugos priemonėmis siekdami įvairiais būdais ginti savo teises Korėjos teismuose.Visų pirma pagal BPĮ atitinkamas asmuo ir jo advokatas gali dalyvauti, kai vykdomas kratos ar poėmio orderis, todėl jis gali pareikšti prieštaravimą orderio vykdymo metuBPĮ 121 ir 219 straipsniai.. Be to, BPĮ numatytas vadinamojo kvaziskundo mechanizmas, kuriuo asmenims sudaromos sąlygos kreiptis į kompetentingą teismą su prašymu panaikinti arba pakeisti prokuroro ar policijos pareigūno priimtą sprendimą dėl poėmioBPĮ 417 straipsnis kartu su BPĮ 414 straipsnio 2 dalimi. Taip pat žr. 1997 m. rugsėjo 29 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimą 97Mo66.. Taip asmenims sudaromos sąlygos užginčyti priemones, kurių buvo imtasi siekiant įvykdyti poėmio orderį.Be to, asmenys gali reikalauti žalos atlyginimo Korėjos teismuose. Remdamiesi Valstybės kompensacijų įstatymu, asmenys gali prašyti kompensacijos už žalą, kurią valstybės pareigūnai padarė pažeidę įstatymą, kai vykdė savo oficialias pareigasValstybės kompensacijų įstatymo 2 straipsnio 1 dalis.. Reikalavimas atlyginti žalą pagal Valstybės kompensacijų įstatymą gali būti pateiktas specializuotai kompensacijos tarybai arba tiesiogiai Korėjos teismuoseValstybės kompensacijų įstatymo 9 ir 12 straipsniai. Įstatymu įsteigiamos apygardų tarybos (kurioms pirmininkauja atitinkamos prokuratūros prokuroro pavaduotojas), centrinė taryba (kuriai pirmininkauja Teisingumo ministro pavaduotojas) ir specialioji taryba (kuriai pirmininkauja Nacionalinės gynybos ministro pavaduotojas ir kuri atsakinga už reikalavimus atlyginti žalą, padarytą karinio personalo arba civilių kariuomenės darbuotojų). Prašymus atlyginti žalą iš esmės nagrinėja apygardų tarybos, kurios esant tam tikroms aplinkybėmis bylas turi perduoti centrinei arba specialiajai tarybai, pvz., jei kompensacija viršija tam tikrą sumą arba jei asmuo kreipiasi dėl pakartotinio svarstymo. Visas tarybas sudaro Teisingumo ministro paskirti nariai (pvz., iš Teisingumo ministerijos valstybės pareigūnų, teismų pareigūnų, teisininkų ir asmenų, turinčių patirties valstybės kompensacijų srityje) ir jiems taikomos specialios taisyklės dėl interesų konflikto (žr. Valstybės kompensacijų įstatymo vykdymo užtikrinimo dekreto 7 straipsnį).. Jei nukentėjusysis yra užsienio valstybės pilietis, Valstybės kompensacijų įstatymas jam taikomas tada, kai to piliečio kilmės šalis taip pat užtikrina valstybės kompensaciją Korėjos piliečiamsValstybės kompensacijų įstatymo 7 straipsnis.. Remiantis teismų praktika, ši sąlyga laikoma įvykdyta, jei reikalavimai prašant kompensacijos kitoje šalyje nėra labai skirtingi Korėjoje ir kitoje šalyje ir bendrai nėra griežtesni už reikalavimus, nustatytus Korėjoje, nėra reikšmingai ir iš esmės skirtingi2015 m. birželio 11 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimas Nr. 2013Da208388.. Civiliniu įstatymu reglamentuojama valstybės atsakomybė atlyginti žalą, todėl ji apima ir neturtinę žalą (pvz., psichinę kančią)Žr. Valstybės kompensacijų įstatymo 8 straipsnį, taip pat Civilinio įstatymo 751 straipsnį..Duomenų apsaugos taisyklių pažeidimo atveju AIAĮ numatyta papildoma teisinė teisių gynimo priemonė. Pagal AIAĮ 39 straipsnį kiekvienas asmuo, patyręs žalą dėl AIAĮ pažeidimo arba dėl jo asmeninės informacijos praradimo, vagystės, atskleidimo, suklastojimo, pakeitimo ar sugadinimo, gali reikalauti žalos atlyginimo teisme. Abipusiškumo reikalavimas, panašus į nustatytą Valstybės kompensacijų įstatymu, nėra taikomas.Be žalos atlyginimo, pagal Administracinių ginčų įstatymą numatytas administracinis teisių gynimas nukentėjus nuo administracinių įstaigų veiksmų ar neveikimo. Kiekvienas asmuo gali užginčyti sprendimą (t. y. viešųjų įgaliojimų naudojimą ar atsisakymą juos naudoti konkrečiu atveju) arba neveikimą (administracinei agentūrai ilgą laiką nepriimant tam tikro sprendimo, kai tai prieštarauja teisinei prievolei tai daryti), o tai gali lemti neteisėto sprendimo panaikinimą (pakeitimą), pripažinimą niekiniu (t. y. konstatavimą, kad sprendimas neturi teisinės galios arba kad ji neegzistuoja teisinėje sistemoje) arba neveikimo pripažinimą neteisėtuAdministracinių ginčų įstatymo 2 ir 4 straipsniai.. Kad būtų galima užginčyti administracinį sprendimą, jis turi daryti tiesioginį poveikį civilinėms teisėms ir pareigoms1999 m. spalio 22 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimas 98Du18435, 2000 m. rugsėjo 8 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimas 99Du1113 ir 2012 m. rugsėjo 27 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimas 2010Du3541.. Tai, be kita ko, yra priemonės, skirtos asmens duomenims rinkti, kai jie renkami tiesiogiai (pvz., perimant ryšius) arba pateikiant atskleidimo prašymą (pvz., paslaugų teikėjui).Anksčiau nurodyti reikalavimai gali būti pirmiausia pateikti administracinėms apeliacinėms komisijoms, įsteigtoms tam tikrų valdžios institucijų (pvz., NŽT, NŽTK), arba Centrinei administracinei apeliacinei komisijai, įsteigtai Kovos su korupcija ir pilietinių teisių komisijosAdministracinių skundų įstatymo 6 straipsnis ir Administracinių ginčų įstatymo 18 straipsnio 1 dalis.. Toks administracinis skundas yra alternatyvus, mažiau oficialus būdas užginčyti valdžios institucijos sprendimą arba neveikimą. Tačiau reikalavimas taip pat gali būti pateikiamas tiesiogiai Korėjos teismuose, remiantis Administracinių ginčų įstatymu.Prašymą panaikinti (pakeisti) sprendimą pagal Administracinių ginčų įstatymą gali pateikti bet kuris asmuo, turintis teisinį interesą siekti, kad jis būtų panaikintas (pakeistas) arba kad jo teisės būtų atkurtos panaikinant arba pakeičiant sprendimą, jei sprendimas nebeturi galiosAdministracinių ginčų įstatymo 12 straipsnis.. Reikalavimą sprendimą pripažinti negaliojančiu taip pat gali pateikti asmuo, turintis teisinį interesą siekti tokio pripažinimo, o reikalavimą pripažinti neveikimą neteisėtu gali pateikti bet kuris asmuo, pateikęs prašymą priimti sprendimą ir turintis teisinį interesą siekti, kad neveikimas būtų pripažintas neteisėtuAdministracinių ginčų įstatymo 35 ir 36 straipsniai.. Pagal Aukščiausiojo Teismo praktiką teisinis interesas suprantamas kaip teisiškai saugomas interesas, t. y. tiesioginis ir konkretus interesas, saugomas įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriais grindžiami administraciniai sprendimai (t. y. jais negali būti bendri, netiesioginiai ir abstraktūs visuomenės interesai)2006 m. kovo 26 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimas Nr. 2006Du330.. Todėl asmenys tokį teisinį interesą turi tuo atveju, kai pažeidžiami apribojimai ir apsaugos priemonės, taikomos jų asmens duomenų rinkimui baudžiamosios teisėsaugos tikslais (pagal specialius įstatymus arba AIAĮ). Pagal Administracinių ginčų įstatymą šalys privalo įgyvendinti galutinį sprendimąAdministracinių ginčų įstatymo 30 straipsnio 1 dalis..Prašymas panaikinti (pakeisti) sprendimą ir prašymas pripažinti neveikimą neteisėtu turi būti pateiktas per 90 dienų nuo tos dienos, kai asmuo sužinojo apie sprendimą arba neveikimą, ir iš esmės ne vėliau kaip per vienus metus nuo sprendimo paskelbimo arba neveikimo dienos, išskyrus atvejus, kai tam yra pagrįstų priežasčiųAdministracinių ginčų įstatymo 20 straipsnis. Šis terminas taip pat taikomas reikalavimui pripažinti neveikimą neteisėtu (žr. Administracinių ginčų įstatymo 38 straipsnio 2 dalį).. Pagal Aukščiausiojo Teismo praktiką pagrįstų priežasčių sąvoka turi būti aiškinama plačiai ir ją taikant reikalaujama įvertinti, ar socialiai priimtina leisti pateikti skundą pavėluotai, atsižvelgiant į visas bylos aplinkybes1991 m. birželio 28 d. Aukščiausiojo Teismo sprendimas 90Nu6521.. Tai yra, pavyzdžiui, vėlavimo priežastys (jomis neapsiribojant), už kurias susijusi šalis negali būti laikoma atsakinga (t. y. situacijos, kurių skundo teikėjas negali kontroliuoti, pavyzdžiui, kai jam nebuvo pranešta apie jo asmeninės informacijos rinkimą), arba force majeure (pvz., stichinė nelaimė, karas).Galiausiai asmenys taip pat gali pateikti konstitucinį skundą Konstituciniam TeismuiKonstitucinio Teismo įstatymo 68 straipsnio 1 dalis.. Remiantis Konstitucinio Teismo įstatymu, bet kuris asmuo, kurio Konstitucija garantuojamos pagrindinės teisės yra pažeidžiamos valdžios institucijoms naudojantis savo įgaliojimais arba jų nevykdant (išskyrus teismų sprendimus), gali prašyti priimti sprendimą dėl konstitucinio skundo. Jei yra kitų teisių gynimo priemonių, pirmiausia turi būti naudojamasi jomis. Pagal Konstitucinio Teismo praktiką užsienio valstybių piliečiai gali pateikti konstitucinį skundą tais atvejais, kai jų pagrindinės teisės pripažįstamos pagal Korėjos Konstituciją (žr. 1.1 skirsnyje pateiktus paaiškinimus)2001 m. lapkričio 29 d. Konstitucinio Teismo sprendimas Nr. 99HeonMa194.. Konstituciniai skundai turi būti pateikti per 90 dienų nuo tos dienos, kai asmuo sužinojo apie pažeidimą, ir per vienus metus nuo tada, kai buvo įvykdytas pažeidimas. Atsižvelgiant į tai, kad ginčų nagrinėjimui pagal Konstitucinio Teismo įstatymą taikoma Administracinių ginčų įstatyme nustatyta procedūra,Konstitucinio Teismo įstatymo 40 straipsnis. skundas vis tiek bus priimtinas, jei yra pagrįstų priežasčių, kaip aiškinama remiantis anksčiau aprašyta Aukščiausiojo Teismo praktika.Jei pirmiausia reikia naudotis kitomis teisių gynimo priemonėmis, konstitucinis skundas turi būti pateiktas per 30 dienų nuo galutinio sprendimo dėl tokios teisių gynimo priemonės priėmimoKonstitucinio Teismo įstatymo 69 straipsnis.. Konstitucinis Teismas gali panaikinti vyriausybės įgaliojimų vykdymą, dėl kurio buvo padarytas pažeidimas, arba patvirtinti, kad tam tikras neveikimas prieštarauja KonstitucijaiKonstitucinio Teismo įstatymo 75 straipsnio 3 dalis.. Tokiu atveju atitinkama institucija privalo imtis priemonių, kad būtų įvykdytas Teismo sprendimas.3.VYRIAUSYBĖS GALIMYBĖ SUSIPAŽINTI SU INFORMACIJA NACIONALINIO SAUGUMO TIKSLAIS3.1.Nacionalinio saugumo srityje kompetentingos valdžios institucijosKorėjos Respublikoje yra dvi specialios žvalgybos agentūros – NŽT ir Paramos saugumui gynybos vadavietė. Be to, policija ir prokuratūra taip pat gali rinkti asmeninę informaciją nacionalinio saugumo tikslais.NŽT įsteigta Nacionalinės žvalgybos tarnybos įstatymu (toliau – NŽT įstatymas) ir jos veikla priklauso tiesiogiai Prezidento jurisdikcijai bei jai taikoma jo priežiūraNŽT įstatymo 2 straipsnis ir 4 straipsnio 2 dalis.. Visų pirma NŽT renka, rengia ir teikia informaciją apie užsienio šalis (ir Šiaurės Korėją)Į šią sąvoka neįtraukiama informacija apie asmenis, tik bendra informacija apie užsienio valstybes (tendencijas, pokyčius) ir trečiųjų valstybių valstybinių subjektų veiklą., žvalgybos informaciją, susijusią su užduotimis dėl kovos su šnipinėjimu (įskaitant karinį ir pramoninį šnipinėjimą), terorizmu ir tarptautinių nusikalstamų sindikatų veikla, žvalgybos informaciją apie tam tikrų rūšių nusikaltimus, nukreiptus prieš viešąjį ir nacionalinį saugumą (pvz., vidaus sukilimus, užsienio agresiją), ir žvalgybos informaciją, susijusią su kibernetinio saugumo užtikrinimo ir kibernetinių išpuolių ir grėsmių prevencijos arba kovos su jais užduotimisNŽT įstatymo 3 straipsnio 1 dalis.. NŽT įstatyme, kuriuo įsteigiama NŽT ir nustatomos jos užduotys, taip pat nustatyti bendrieji principai, kuriais grindžiama visa jos veikla. Apskritai NŽT turi išlaikyti politinį neutralumą ir apsaugoti asmenų laisvę ir teises3 straipsnio 1 dalis, 6 straipsnio 2 dalis, 11 ir 21 straipsniai. Taip pat žr. taisykles dėl interesų konfliktų, visų pirma 10 ir 12 straipsnius.. NŽT pirmininkui pavesta parengti bendrąsias gaires, kuriose būtų nustatyti NŽT pareigų, susijusių su informacijos rinkimu ir naudojimu, vykdymo principai, apimtis ir procedūros, ir apie jas jis turi informuoti Nacionalinę AsamblėjąNŽT įstatymo 4 straipsnio 2 dalis.. Nacionalinė Asamblėja (per savo žvalgybos komitetą) gali reikalauti, kad gairės būtų pataisytos arba papildytos, jei mano, kad jos yra neteisėto arba neteisingo pobūdžio. Apskritai vykdydami savo pareigas NŽT direktorius ir darbuotojai negali versti jokios institucijos, organizacijos ar asmens daryti tai, ko jie neprivalo daryti, ir negali trukdyti jokiam asmeniui naudotis savo teisėmis piktnaudžiaudami savo oficialiais įgaliojimaisNŽT įstatymo 13 straipsnis.. Be to, taikant pašto cenzūrą, perimant telekomunikacinius ryšius, renkant buvimo vietos nustatymo informaciją, ryšių patvirtinimo duomenis arba NŽT įrašant privačius ryšius arba jų klausantis būtina laikytis RPAĮ, Informacijos apie buvimo vietą įstatymo arba BPĮ reikalavimųNŽT įstatymo 14 straipsnis.. Už bet kokį piktnaudžiavimą įgaliojimais ar informacijos rinkimą pažeidžiant šiuos įstatymus taikomos baudžiamosios sankcijosNŽT įstatymo 22 ir 23 straipsniai..Paramos saugumui gynybos vadavietė yra Gynybos ministerijos įsteigta karinės žvalgybos agentūra. Ji atsakinga už saugumo klausimus vykdant karinę veiklą, karinių nusikalstamų veikų tyrimus (taikant Karinio teismo įstatymą) ir karinę žvalgybą. Apskritai Paramos saugumui gynybos vadavietė nevykdo civilių gyventojų sekimo, nebent tai būtina jos karinėms funkcijoms vykdyti. Gali būti vykdomi karinio personalo, civilių kariuomenės darbuotojų, karinius mokymus atliekančių asmenų, asmenų kariniame rezerve arba samdomųjų karių ir karo belaisvių tyrimaiKarinio teismo įstatymo 1 straipsnis.. Paramos saugumui gynybos vadavietei renkant ryšių informaciją nacionalinio saugumo tikslais jai taikomi RPAĮ ir jo vykdymo užtikrinimo dekrete nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonės.3.2.Teisiniai pagrindai ir apribojimaiRPAĮ, Įstatymu dėl kovos su terorizmu siekiant apsaugoti piliečius ir užtikrinti viešąjį saugumą (toliau – Kovos su terorizmu įstatymas) ir TĮĮ suteikiami teisiniai pagrindai asmeninės informacijos rinkimui nacionalinio saugumo tikslais ir nustatomi taikytini apribojimai ir apsaugos priemonėsTirdamos nusikaltimus, susijusius su nacionaliniu saugumu policija ir NŽT remiasi BPĮ, o Paramos saugumui gynybos vadavietei taikomas Karinio teismo įstatymas.. Šiais apribojimais ir apsaugos priemonėmis užtikrinama, kaip aprašyta tolesniuose skirsniuose, kad informacija būtų renkama ir tvarkoma tik tiek, kiek būtina teisėtam tikslui pasiekti. Tai neapima masinio ir nesirinktinai atliekamo asmeninės informacijos rinkimo nacionalinio saugumo tikslais.3.2.1.Ryšių informacijos rinkimas3.2.1.1.Žvalgybos agentūrų atliekamas ryšių informacijos rinkimas3.2.1.1.1.Teisinis pagrindasRPAĮ žvalgybos agentūroms suteikiamas įgaliojimas rinkti ryšių duomenis, o ryšių paslaugų teikėjams nustatomas reikalavimas bendradarbiauti toms agentūroms paprašiusRPAĮ 15-2 straipsnis.. Kaip aprašyta 2.2.2.1 skirsnyje, RPAĮ ryšių turinio rinkimas (t. y. ryšius ribojančios priemonės, kaip antai slapto pokalbių klausymosi arba cenzūrosRPAĮ 2 straipsnio 6 ir 7 dalys. priemonės) atskiriamas nuo ryšių patvirtinimo duomenų rinkimoRPAĮ 2 straipsnio 11 dalis..Šių dviejų rūšių informacijos rinkimo ribos skiriasi, tačiau taikomos procedūros ir apsaugos priemonės iš esmės yra vienodosTaip pat žr. RPAĮ 13-4 straipsnio 2 dalį ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 37 straipsnio 4 dalį, kuriuose numatyta, kad ryšių turinio rinkimui taikomos procedūros mutatis mutandis taikomos ryšių patvirtinimo duomenų rinkimui.. Ryšių patvirtinimo duomenys (arba metaduomenys) gali būti renkami siekiant užkirsti kelią nacionaliniam saugumui kylančioms grėsmėmsRPAĮ 13-4 straipsnis.. Siauresnės ribos taikomos, kai imamasi ryšius ribojančių priemonių (t. y. renkamas ryšių turinys), kurios gali būti taikomos tik tada, kai numatoma, kad nacionaliniam saugumui kils didelis pavojus, o žvalgybos duomenų rinkimas yra būtinas siekiant užkirsti kelią tokiam pavojui (t. y. jei nacionaliniam saugumui kyla didelis pavojus ir duomenų rinkimas yra būtinas siekiant užkirsti kelią tokiam pavojui)RPAĮ 7 straipsnio 1 dalis.. Be to, prieiga prie ryšių turinio gali būti suteikiama tik kraštutiniu atveju, kai siekiama užtikrinti nacionalinį saugumą, ir turi būti dedamos pastangos kuo mažiau pažeisti ryšių privatumąRPAĮ 3 straipsnio 2 dalis.. Net gavus atitinkamą patvirtinimą ir (arba) leidimą, tokių priemonių taikymas turi būti nedelsiant sustabdomas, kai jos nebereikalingos, taip užtikrinant, kad bet koks privačių asmens ryšių pažeidimas būtų kuo mažesnisRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 2 straipsnis..3.2.1.1.2.Apribojimai ir apsaugos priemonės, taikomi renkant ryšių, kuriuose dalyvauja bent vienas Korėjos pilietis, informacijąRyšių, kuriuose viena arba abi šalys yra Korėjos piliečiai, informacija (tiek turinys, tiek metaduomenys) gali būti renkama tik gavus Aukštojo Teismo vyriausiojo teisėjo leidimąRPAĮ 7 straipsnio 1 dalies 1 punktas. Kompetentingas teismas yra aukštasis teismas, kurio jurisdikcijoje yra vienos ar abiejų stebimų šalių nuolatinė gyvenamoji vieta arba buveinė.. Žvalgybos agentūros prašymas turi būti pateiktas raštu prokurorui arba Vyriausiajai prokuratūraiRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 7 straipsnio 3 dalis.. Jame turi būti nurodomos rinkimo priežastys (t. y. kad tikėtina, jog nacionaliniam saugumui kils didelis pavojus arba kad rinkimas yra būtinas siekiant užkirsti kelią nacionaliniam saugumui kylančioms grėsmėms), pateikiamos kartu su medžiaga, kuria tos priežastys pagrindžiamos ir įrodomas prima facie pagrindas, taip pat pateikiama išsami informacija apie prašymą (t. y. tikslai, asmuo (asmenys), kurio (-ių) duomenis siekiama rinkti, taikymo mastas, rinkimo laikotarpis, taip pat rinkimo vieta ir būdas)RPAĮ 7 straipsnio 3 dalis ir 6 straipsnio 4 dalis.. Savo ruožtu prokuroras arba Vyriausioji prokuratūra prašo Aukštojo teismo vyriausiojo teisėjo leidimoRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 7 straipsnio 4 dalis. Prokuroro prašyme teismui turi būti nurodytos pagrindinės įtarimo priežastys ir pagrindimas, jei tuo pačiu metu prašoma kelių leidimų (žr. RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 4 straipsnį).. Vyriausiasis teisėjas rašytinį leidimą gali suteikti tik tada, kai mano, kad prašymas yra pagrįstas, ir prašymą atmeta, kai mano, kad jis nepagrįstasRPAĮ 7 straipsnio 3 dalis, 6 straipsnio 5 ir 9 dalys.. Orderyje nurodoma rinkimo rūšis, tikslas, taikymo sritis, mastas ir laikotarpis, taip pat vieta ir būdasRPAĮ 7 straipsnio 3 dalis ir 6 straipsnio 6 dalis..Specialios taisyklės taikomos tuomet, kai taikant priemonę siekiama tirti sąmokslą, kuriuo keliama grėsmė nacionaliniam saugumui, esant ekstremaliajai situacijai, dėl kurios neįmanoma atlikti minėtų procedūrųRPAĮ 8 straipsnis.. Esant šioms sąlygoms žvalgybos tarnybos gali taikyti sekimo priemones be išankstinio teismo leidimoRPAĮ 8 straipsnio 1 dalis.. Tačiau įvykdžiusi neatidėliotinas priemones žvalgybos agentūra turi nedelsiant prašyti teismo leidimo. Jei leidimas negaunamas per 36 valandas nuo priemonių taikymo pradžios, jų taikymas turi būti nedelsiant nutraukiamasRPAĮ 8 straipsnio 2 dalis.. Ekstremaliųjų situacijų atvejais informacija visada turi būti renkama remiantis neišvengiamos cenzūros ir (arba) slapto pokalbių klausymosi pareiškimu, o rinkimą atliekanti žvalgybos agentūra privalo registruoti visas neatidėliotinas priemonesRPAĮ 8 straipsnio 4 dalis. Dėl neatidėliotinų priemonių teisėsaugos srityje žr. anksčiau pateiktą 2.2.2.2 skirsnį..Tais atvejais, kai sekimas užbaigiamas per trumpą laiką nespėjus gauti teismo leidimo, kompetentingos Vyriausiosios prokuratūros vadovas turi nusiųsti žvalgybos agentūros parengtą pranešimą dėl neatidėliotinos priemonės kompetentingo teismo vadovui, kuris registruoja neatidėliotinas priemonesRPAĮ 8 straipsnio 5 ir 7 dalys. Šiame pranešime turi būti nurodytas stebėjimo tikslas, sritis, mastas, laikotarpis, vykdymo vieta ir stebėjimo būdas, taip pat priežastis, dėl kurios prašymas nebuvo pateiktas prieš imantis priemonės (RPAĮ 8 straipsnio 6 dalis).. Taip teismui sudaromos sąlygos išnagrinėti duomenų rinkimo teisėtumą.3.2.1.1.3.Apribojimai ir apsaugos priemonės, taikomi renkant ryšių, kuriuose dalyvauja tik ne Korėjos piliečiai, informacijąŽvalgybos agentūros, siekdamos rinkti ryšių tik tarp ne Korėjos piliečių informaciją, turi gauti išankstinį raštišką Prezidento sutikimąRPAĮ 7 straipsnio 1 dalies 2 punktas.. Tokie ryšiai nacionalinio saugumo tikslais bus renkami tik tuo atveju, jei jie priklauso vienai iš kelių išvardytų kategorijų, t. y. ryšiai tarp vyriausybės pareigūnų ar kitų asmenų šalyse, kurios yra priešiškai nusiteikusios Korėjos Respublikos atžvilgiu, užsienio šalių agentūrų, grupių ar piliečių, įtariamų vykdant prieš Korėją nukreiptą veikląTai yra veikla, kuria keliama grėsmė tautos egzistavimui ir saugumui, demokratinei tvarkai arba žmonių išlikimui ir laisvei., arba grupių, veikiančių Korėjos pusiasalyje, tačiau faktiškai esančių už Korėjos Respublikos suvereniteto ribų, ir joms priklausančių grupių, įsikūrusių užsienio šalyse, nariųBe to, jei viena iš šalių yra RPAĮ 7 straipsnio 1 dalies 2 punkte apibūdintas asmuo, o kita yra nežinoma arba negali būti nurodyta, taikoma 7 straipsnio 1 dalies 2 punkte nustatyta procedūra.. Tačiau jei viena ryšių šalis yra Korėjos pilietis, o kita – ne Korėjos pilietis, reikia gauti teismo sutikimą 3.2.1.1.2 skirsnyje aprašyta tvarka.Žvalgybos agentūros vadovas turi pateikti NŽT direktoriui priemonių, kurių ketinama imtis, planąRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 8 straipsnio 1 dalis. NŽT direktorių skiria Prezidentas, gavęs Parlamento patvirtinimą (NŽT įstatymo 7 straipsnis).. NŽT direktorius peržiūri planą ir, jei nustato, kad jis yra tinkamas, pateikia jį tvirtinti PrezidentuiRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 8 straipsnio 2 dalis.. Į planą turi būti įtraukta ta pati informacija, kurią reikalaujama pateikti prašant teismo leidimo rinkti informaciją apie Korėjos piliečius (aprašyta pirmiau)RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 8 straipsnio 3 dalis kartu su RPAĮ 6 straipsnio 4 dalimi.. Visų pirma jame turi būti nurodomos rinkimo priežastys (t. y. kad tikėtina, jog nacionaliniam saugumui kils didelis pavojus arba kad rinkimas yra būtinas siekiant užkirsti kelią nacionaliniam saugumui kylančioms grėsmėms) ir pagrindinės įtarimo priežastys, pateikiamos kartu su medžiaga, kuria tos priežastys pagrindžiamos ir įrodomas prima facie pagrindas, taip pat pateikiama išsami informacija apie prašymą (t. y. tikslai, asmuo (asmenys), kurio (-ių) duomenis siekiama rinkti, taikymo mastas, rinkimo laikotarpis, taip pat rinkimo vieta ir būdas). Jei tuo pačiu metu prašoma išduoti kelis leidimus, nurodomas jų prašymo tikslas ir priežastysRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 8 straipsnio 3 dalis ir 4 straipsnis..Ekstremaliųjų situacijų atvejuTai tokie atvejai, kai priemone siekiama užkirsti kelią sąmokslui, dėl kurio kyla grėsmė nacionaliniam saugumui, nėra laiko gauti Prezidento patvirtinimą, o neįgyvendinus neatidėliotinų priemonių gali būti pakenkta nacionaliniam saugumui (RPAĮ 8 straipsnio 8 dalis). turi būti gautas išankstinis ministro, kurio jurisdikcijai priklauso atitinkama žvalgybos agentūra, sutikimas. Tačiau tokiu atveju po to, kai buvo imtasi neatidėliotinų priemonių, žvalgybos agentūra turi nedelsiant gauti Prezidento patvirtinimą. Jei žvalgybos agentūra negauna patvirtinimo per 36 valandas nuo prašymo pateikimo, duomenų rinkimas turi būti nedelsiant nutraukiamasRPAĮ 8 straipsnio 9 dalis.. Tokiais atvejais surinkta informacija bus visada sunaikinama.3.2.1.1.4.Bendrieji apribojimai ir apsaugos priemonėsPrašydamos privačių bendrovių bendradarbiauti žvalgybos tarnybos turi pateikti teismo orderį, Prezidento leidimą arba neišvengiamos cenzūros pareiškimo titulinio puslapio kopiją, kurią prašomas subjektas turi saugotiRPAĮ 9 straipsnio 2 dalis ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 12 straipsnis.. Bendrovės, kurių žvalgybos agentūros RPAĮ pagrindu prašo atskleisti informaciją, gali atsisakyti tai padaryti, kai orderyje arba neišvengiamos cenzūros pareiškime nurodytas neteisingas identifikatorius (pvz., telefono numeris, priklausantis kitam asmeniui nei nurodytasis). Be to, nepaisant aplinkybių, negalima atskleisti slaptažodžių, naudojamų naudojantis ryšių paslaugomisRPAĮ 9 straipsnio 4 dalis..Žvalgybos agentūros gali patikėti ryšius ribojančių priemonių taikymą arba ryšių patvirtinimo informacijos rinkimą pašto tarnybai arba telekomunikacijų paslaugų teikėjui (kaip apibrėžta Telekomunikacijų įmonių įstatyme)RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 13 straipsnis.. Atitinkama žvalgybos agentūra ir prašymą bendradarbiauti gaunantis paslaugų teikėjas turi trejus metus saugoti įrašus, kuriuose nurodomas prašymo imtis priemonių tikslas, vykdymo ar bendradarbiavimo data ir priemonių objektas (pvz., paštas, telefonas, e. paštas)RPAĮ 9 straipsnio 3 dalis ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 17 straipsnio 2 dalis. Šis terminas netaikomas ryšių patvirtinimo duomenims (žr. RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 39 straipsnį).. Ryšių patvirtinimo duomenis teikiantys telekomunikacijų paslaugų teikėjai turi septynerius metus savo bylose saugoti informaciją apie rinkimo dažnumą ir du kartus per metus teikti ataskaitas Mokslo ir IRT ministruiRPAĮ 13 straipsnio 7 dalis ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 39 straipsnis..Žvalgybos agentūros turi pranešti NŽT direktoriui apie surinktą informaciją ir stebėjimo veiklos rezultatusRPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 18 straipsnio 3 dalis.. Ryšių patvirtinimo duomenų rinkimo atveju turi būti saugomi įrašai apie tai, kad buvo pateiktas prašymas pateikti tokius duomenis, taip pat pats rašytinis prašymas ir įrašas apie instituciją, kuri juo rėmėsiRPAĮ 13 straipsnio 5 dalis ir 13-4 straipsnio 3 dalis..Ryšių turinio ir ryšių patvirtinimo duomenų rinkimas gali trukti ne ilgiau kaip keturis mėnesius, o kai siekiamas tikslas pasiekiamas anksčiau, rinkimas turi būti nutraukiamas nedelsiantRPAĮ 7 straipsnio 2 dalis.. Jei leidimo išdavimo sąlygos toliau tenkinamos, teismui leidus arba Prezidentui pritarus terminas gali būti pratęsiamas iki keturių mėnesių. Prašymas leisti pratęsti stebėjimo priemonių taikymą turi būti pateikiamas raštu, nurodant pratęsimo prašymo priežastis ir pateikiant patvirtinančią medžiagąRPAĮ 7 straipsnio 2 dalis ir RPAĮ vykdymo užtikrinimo dekreto 5 straipsnis..Priklausomai nuo duomenų rinkimo teisinio pagrindo, asmenims paprastai pranešama, kai renkama jų ryšių informacija. Visų pirma, nepriklausomai nuo to, ar surinkta informacija yra susijusi su ryšių turiniu, ar su ryšių patvirtinimo duomenimis, ir neatsižvelgiant į tai, ar informacija buvo gauta taikant įprastą procedūrą, ar esant ekstremaliajai situacijai, žvalgybos agentūros vadovas turi raštu pranešti atitinkamam asmeniui apie stebėjimo priemonės taikymą per 30 dienų nuo stebėjimo priemonės taikymo pabaigosRPAĮ 9-2 straipsnio 3 dalis. Pagal RPAĮ 13-4 straipsnį tai taikoma tiek ryšių turinio rinkimui, tiek ryšių patvirtinimo duomenų rinkimui.. Pranešime turi būti nurodyta: 1) tai, kad informacija buvo surinkta, 2) informaciją renkanti agentūra ir 3) rinkimo laikotarpis. Tačiau jei tikėtina, kad pranešus galėtų kilti pavojus nacionaliniam saugumui arba galėtų kilti grėsmė žmonių gyvybėms ir fiziniam saugumui, pranešimas gali būti atidedamasRPAĮ 9-2 straipsnio 4 dalis.. Pranešimas turi būti pateikiamas per 30 dienų nuo tada, kai išnyksta atidėjimo pagrindaiRPAĮ 13-4 straipsnio 2 dalis ir 9-2 straipsnio 6 dalis..Tačiau šis reikalavimas pranešti taikomas tik tada, kai bent viena iš renkamos informacijos šalių yra Korėjos pilietis. Todėl ne Korėjos piliečiams bus pranešama tik tada, kai bus renkami jų ryšių su Korėjos piliečiais informacija. Taigi reikalavimas pranešti netaikomas, kai renkama tik ne Korėjos piliečių ryšių informacija.Bet kokių ryšių turinys ir ryšių patvirtinimo duomenys, gauti vykdant stebėjimą pagal RPAĮ, gali būti naudojami tik 1) vykdant tam tikrų nusikaltimų tyrimą, baudžiamąjį persekiojimą už juos ar jų prevenciją, 2) taikant drausmines procedūras, 3) vykdant teismo procesą, kai su ryšiais susijusi šalis jais remiasi pateikdama ieškinį dėl žalos atlyginimo, arba 4) remiantis kitais įstatymaisRPAĮ 5 straipsnio 1 ir 2 dalys, 12 ir 13-5 straipsniai..3.2.1.2.Policijos ir (arba) prokurorų vykdomas ryšių informacijos rinkimas nacionalinio saugumo tikslaisPolicija ir (arba) prokuroras gali rinkti ryšių informaciją (tiek ryšių turinį, tiek ryšių patvirtinimo duomenis) nacionalinio saugumo tikslais tomis pačiomis sąlygomis, kurios aprašytos 3.2.1.1 skirsnyje. Ekstremaliosios situacijos atvejuTai atvejai, kai priemone siekiama užkirsti kelią sąmokslui, dėl kurio kyla grėsmė nacionaliniam saugumui, esant ekstremaliajai situacijai, dėl kurios neįmanoma taikyti įprastos patvirtinimo procedūros (RPAĮ 8 straipsnio 1 dalis). taikoma anksčiau aprašyta procedūra, taikoma, kai ryšių turinys renkamas teisėsaugos tikslais ekstremaliųjų situacijų atveju (t. y. RPAĮ 8 straipsnis).3.2.2.Informacijos apie asmenis, įtariamus teroristine veikla, rinkimas3.2.2.1.Teisinis pagrindasKovos su terorizmu įstatymu NŽT direktoriui suteikiami įgaliojimai rinkti informaciją apie teroristine veikla įtariamus asmenisKovos su terorizmu įstatymo 9 straipsnis.. Teroristine veikla įtariamas asmuo apibrėžiamas kaip teroristinės grupės narysTeroristinė grupė – tai asmenų, užsiimančių teroristine veikla, grupė, kaip ją apibrėžia Jungtinės Tautos (Kovos su terorizmu įstatymo 2 straipsnio 2 dalis)., asmuo, kuris remia teroristinę grupę (propaguodamas ir platindamas teroristinės grupės idėjas ar taktiką), renka teroristinei veiklai skirtas lėšas arba jų skiriaKovos su terorizmu įstatymo 2 straipsnio 1 dalyje terminas terorizmas apibrėžiamas kaip elgesys, kuriuo siekiama trukdyti valstybei, vietos valdžios institucijai ar užsienio vyriausybei (įskaitant vietos valdžios institucijas ir tarptautines organizacijas) vykdyti savo įgaliojimus arba priversti ją imtis veiksmų, kurių imtis ji neturi jokios prievolės, arba kelti grėsmę visuomenei. Tai gali būti a) asmens nužudymas arba grėsmės jo gyvybei sukėlimas jį fiziškai sužalojus, asmens sulaikymas, uždarymas, pagrobimas ar laikymas įkaitu, b) tam tikras elgesys, susijęs su orlaiviais (skrendančio orlaivio sudaužymas, užgrobimas arba sugadinimas), c) tam tikras elgesys, susijęs su laivais (pvz., naudojamo laivo arba jūrinio statinio užėmimas, naudojamo laivo arba jūrinio statinio sunaikinimas arba toks jo sugadinimas, kad kiltų pavojus dėl jo saugumo, įskaitant krovinio, esančio naudojamame laive ar jūriniame statinyje, sugadinimą), d) biocheminių, sprogstamųjų ar padegamųjų ginklų ar prietaisų pritvirtinimas, susprogdinimas arba kitoks jų naudojimas siekiant mirties, sunkaus sužalojimo ar rimtos materialinės žalos arba tokio poveikio siekiant atitinkamų rūšių transporto priemonėse ar objektuose (pvz., traukiniuose, tramvajuose, variklinėse transporto priemonėse, viešosiose stovėjimo aikštelėse ir stotyse, objektuose, susijusiuose su elektros energijos, dujų ir telekomunikacijų paslaugų tiekimu, ir t. t.), e) tam tikras elgesys, susijęs su branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis arba branduoliniais objektais (pvz., grėsmės žmonių gyvybėms, jų fizinei sveikatai ar turtui kėlimas arba kitoks viešojo saugumo trikdymas sunaikinant branduolinį reaktorių arba neteisėtai valdant radioaktyviąsias medžiagas ir t. t.). arba dalyvauja kitoje veikloje, susijusioje su teroristinės veiklos planavimu, sąmokslu ją vykdyti, jos propaganda ar kurstymu, arba asmuo, kurio atžvilgiu yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad jis tokią veiklą vykdoKovos su terorizmu įstatymo 2 straipsnio 3 dalis.. Paprastai bet kuris valstybės pareigūnas, užtikrinantis Kovos su terorizmu įstatymo įgyvendinimą, privalo gerbti pagrindines teises, įtvirtintas Korėjos KonstitucijojeKovos su terorizmu įstatymo 3 straipsnio 3 dalis..Pačiu Kovos su terorizmu įstatymu konkretūs įgaliojimai, apribojimai ir apsaugos priemonės, susijusios su informacijos apie teroristine veikla įtariamus asmenis rinkimu, nenustatomi, jame veikiau nurodomos kitais įstatymais nustatytos procedūros. Visų pirma remdamasis Kovos su terorizmu įstatymu NŽT direktorius gali rinkti 1) informaciją apie atvykimą į Korėjos Respubliką ir išvykimą iš jos, 2) informaciją apie finansinius sandorius ir 3) informaciją apie ryšius. Atsižvelgiant į informacijos, kurią siekiama gauti, rūšį, atitinkami procedūriniai reikalavimai nustatyti atitinkamai Imigracijos įstatymu ir Muitų įstatymu, ĮKFSITN arba RPAĮKovos su terorizmu įstatymo 9 straipsnio 1 dalis.. Dėl informacijos apie atvykimą į Korėją ir išvykimą iš jos rinkimo Kovos su terorizmu įstatyme daroma nuoroda į Imigracijos įstatymu ir Muitų įstatymu nustatytas procedūras. Tačiau šiuo metu šiais teisės aktais tokie įgaliojimai nenumatomi. Dėl ryšių informacijos ir finansinių sandorių informacijos rinkimo Kovos su terorizmu įstatyme nurodomi apribojimai ir apsaugos priemonės, nustatyti RPAĮ (išsamiau aprašyti toliau) ir ĮKFSITN (kuris, kaip paaiškinta 2.1 skirsnyje, nėra svarbus vertinant sprendimą dėl tinkamumo).Be to, Kovos su terorizmu įstatymo 9 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad NŽT direktorius gali prašyti, kad asmeninės informacijos valdytojasKaip apibrėžta AIAĮ 2 straipsnyje, tai viešoji įstaiga, juridinis asmuo, organizacija, fizinis asmuo ir t. t., tiesiogiai ar netiesiogiai tvarkantys asmeninę informaciją, siekdami naudoti asmens duomenų bylas oficialiais ar verslo tikslais. arba buvimo vietos nustatymo informacijos teikėjasKaip apibrėžta Įstatymo dėl informacijos apie buvimo vietą apsaugos, naudojimo ir kt. (toliau – Informacijos apie buvimo vietą įstatymas) 5 straipsnyje, tai bet kuris asmuo, gavęs Korėjos ryšių komisijos leidimą užsiimti informacijos apie buvimo vietą rinkimo veikla. pateiktų teroristine veikla įtariamo asmens asmeninę informaciją arba jo buvimo vietos nustatymo informaciją. Naudotis šia galimybe įmanoma tik teikiant prašymus savanoriškai atskleisti informaciją, kurių asmeninės informacijos valdytojai ir buvimo vietos nustatymo informacijos teikėjai neprivalo vykdyti, ir bet kuriuo atveju juos vykdyti gali tik remdamiesi AIAĮ ir Informacijos apie buvimo vietą įstatymu (žr. 3.2.2.2 skirsnį).3.2.2.2.Apribojimai ir apsaugos priemonės, taikomi savanoriškai atskleidžiant informaciją pagal AIAĮ ir Informacijos apie buvimo vietą įstatymąSavanoriško bendradarbiavimo atveju pagal Kovos su terorizmu įstatymą gali būti prašoma tik informacijos apie teroristine veikla įtariamus asmenis (žr. 3.2.2.1 skirsnį). NŽT teikiant tokius prašymus turi būti laikomasi teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principų, nustatytų Korėjos Konstitucijoje (12 straipsnio 1 dalis ir 37 straipsnio 2 dalis)Kovos su terorizmu įstatymo 3 straipsnio 2 ir 3 dalys., taip pat AIAĮ reikalavimų dėl asmeninės informacijos rinkimo (AIAĮ 3 straipsnio 1 dalis, žr. 1.2 skirsnį). Be to, NŽT įstatyme nurodyta, kad piktnaudžiaudama savo oficialiais įgaliojimais NŽT negali priversti jokios institucijos, organizacijos ar asmens daryti nieko, ko jie neprivalo daryti, ir negali trukdyti jokiam asmeniui naudotis savo teisėmisNŽT įstatymo 11 straipsnio 1 dalis.. Dėl šio draudimo pažeidimo gali būti taikomos baudžiamosios sankcijosNŽT įstatymo 19 straipsnis..Asmeninės informacijos valdytojai ir informacijos apie buvimo vietą teikėjai neprivalo vykdyti Kovos su terorizmu įstatymo pagrindu iš NŽT gautų prašymų. Juos vykdyti jie gali savanorišku pagrindu, tačiau tai daryti gali tik vadovaudamiesi AIAĮ ir Informacijos apie buvimo vietą įstatymu.. Dėl AIAĮ laikymosi, visų pirma duomenų valdytojas turi atsižvelgti į duomenų subjekto interesus ir negali atskleisti informacijos, jei tikėtina, kad dėl to galėtų būti nepagrįstai pažeisti asmens arba trečiosios šalies interesaiAIAĮ 18 straipsnio 2 dalis.. Be to, pagal pranešimą Nr. 2021-1 dėl papildomų taisyklių dėl Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo aiškinimo ir taikymo atitinkamam asmeniui turi būti pranešama apie informacijos atskleidimą. Ypatingais atvejais pranešimas gali būti atidedamas, visų pirma, jei pranešus būtų kliudoma vykstančiam baudžiamajam tyrimui arba galėtų kilti pavojus kito asmens gyvybei ar fizinei sveikatai ir tol, kol tokie pavojai kiltų, kai tos teisės ar interesai yra akivaizdžiai viršesni už duomenų subjekto teisesAIAK pranešimo Nr. 2021-1 dėl papildomų taisyklių dėl Asmeninės informacijos apsaugos įstatymo aiškinimo ir taikymo III skirsnio 2 dalies iii punktas..3.2.2.3.RPAĮ nustatyti apribojimai ir apsaugos priemonėsRemdamosi Kovos su terorizmu įstatymu, žvalgybos agentūros gali rinkti ryšių informaciją (tiek ryšių turinį, tiek ryšių patvirtinimo duomenis) tik tada, kai tai būtina vykdant kovos su terorizmu veiklą, t. y. veiklą, susijusią su teroristinės veiklos prevencija ir atsakomosiomis priemonėmis jos atžvilgiu. 3.2.1 skirsnyje aprašytos RPAĮ procedūros taikomos tada, kai ryšių informacija renkama kovos su teroristine veikla tikslais.3.2.3.Telekomunikacijų paslaugų teikėjų savanoriškas informacijos atskleidimasRemdamiesi TĮĮ, telekomunikacijų paslaugų teikėjai gali vykdyti žvalgybos agentūros prašymą atskleisti ryšių duomenis, kai ji siekia rinkti tokią informaciją ketindama užkirsti kelią nacionaliniam saugumui kylančiam pavojuiTĮĮ 83 straipsnio 3 dalis.. Teikiant tokius prašymus turi būti laikomasi teisėtumo, būtinumo ir proporcingumo principų, nustatytų Korėjos Konstitucijoje (12 straipsnio 1 dalis ir 37 straipsnio 2 dalis)Kovos su terorizmu įstatymo 3 straipsnio 2 ir 3 dalys., taip pat AIAĮ reikalavimų dėl asmeninės informacijos rinkimo (AIAĮ 3 straipsnio 1 dalis (žr. 1.2 skirsnį)). Be to, taikomi tie patys apribojimai ir apsaugos priemonės, kurie taikomi savanoriškai atskleidžiant informaciją teisėsaugos tikslais (žr. 2.2.3 skirsnį)Visų pirma prašymas turi būti pateikiamas raštu ir jame turi būti nurodytos prašymo priežastys, taip pat ryšys su atitinkamu vartotoju ir prašomos informacijos apimtis, o telekomunikacijų paslaugų teikėjas turi saugoti įrašus ir du kartus per metus teikti ataskaitas Mokslo ir IRT ministrui..Telekomunikacijų paslaugų teikėjai neprivalo vykdyti prašymo, tačiau gali tai daryti savanoriškai ir būtinai laikydamiesi AIAĮ reikalavimų. Šiuo atžvilgiu telekomunikacijų verslo operatoriams taikomos tos pačios prievolės, be kita ko, susijusios su pranešimu asmeniui, kaip ir tuo atveju, kai jie gauna prašymus iš baudžiamosios teisėsaugos institucijų, kaip išsamiau paaiškinta 2.2.3 skirsnyje.3.3.PriežiūraKorėjos žvalgybos agentūrų veiklą prižiūri įvairios įstaigos. Paramos saugumui gynybos vadavietės priežiūrą vykdo Nacionalinės gynybos ministerija, vadovaudamasi ministerijos direktyva dėl vidaus audito įgyvendinimo. Kaip išsamiau paaiškinta toliau, NŽT veiklą prižiūri vadovas, Nacionalinė Asamblėja ir kitos nepriklausomos įstaigos.3.3.1.Žmogaus teisių apsaugos pareigūnasKovos su terorizmu įstatyme numatyta, kad žvalgybos agentūroms renkant informaciją apie teroristine veikla įtariamus asmenis jų priežiūrą vykdo Kovos su terorizmu komisija ir žmogaus teisių apsaugos pareigūnas (toliau – ŽTAP)Kovos su terorizmu įstatymo 7 straipsnis..Kovos su terorizmu komisija, inter alia, rengia kovos su terorizmu veiklos politiką ir prižiūri kovos su terorizmu priemonių įgyvendinimą, taip pat įvairių kompetentingų institucijų veiklą kovos su terorizmu srityjeKovos su terorizmu įstatymo 5 straipsnio 3 dalis.. Komisijai pirmininkauja Ministras Pirmininkas, o ją sudaro keli ministrai ir vyriausybinių agentūrų vadovai, kaip antai Užsienio reikalų ministras, Teisingumo ministras, Nacionalinės gynybos ministras, Vidaus reikalų ir saugumo ministras, NŽT direktorius, Nacionalinės policijos agentūros generalinis komisaras ir Finansinių paslaugų komisijos pirmininkasKovos su terorizmu įstatymo vykdymo užtikrinimo dekreto 3 straipsnio 1 dalis.. Atlikdamas tyrimus kovos su terorizmu srityje ir sekdamas teroristine veikla įtariamus asmenis, kad surinktų kovos su terorizmu veiklai reikalingą informaciją ar medžiagą, NŽT direktorius turi teikti ataskaitas Kovos su terorizmu komisijos pirmininkui (t. y. Ministrui Pirmininkui)Kovos su terorizmu įstatymo 9 straipsnio 4 dalis..Be to, Kovos su terorizmu įstatymu įsteigiama ŽTAP pareigybė, siekiant apsaugoti pagrindines asmenų teises nuo pažeidimų, daromų vykdant kovos su terorizmu veikląKovos su terorizmu įstatymo 7 straipsnis.. Kovos su terorizmu komisijos pirmininkas ŽTAP skiria iš asmenų, kurie turi konkrečias kvalifikacijas, išvardytas Kovos su terorizmu įstatymo vykdymo užtikrinimo dekrete (t. y. iš asmenų, turinčių bent dešimties metų advokato darbo patirtį arba turinčių profesinių žinių žmogaus teisių apsaugos srityje ir bent dešimt metų ėjusių (mažiausiai) docento pareigas, arba asmenų, ėjusių vyresniojo valstybės pareigūno pareigas valstybės institucijose ar vietos valdžios institucijose, arba asmenų, turinčių bent dešimties metų darbo patirtį žmogaus teisių apsaugos srityje, pvz., nevyriausybinėje organizacijojeKovos su terorizmu įstatymo vykdymo užtikrinimo dekreto 7 straipsnio 1 dalis.. ŽTAP skiriamas dvejiems metams (su galimybe pratęsti kadenciją), o atleistas iš pareigų jis gali būti tik dėl konkrečių, ribotų priežasčių ir rimtu pagrindu, pvz., kai jam pareiškiami kaltinimai baudžiamojoje byloje, susijusioje su jo pareigomis, kai jis atskleidžia konfidencialią informaciją arba dėl ilgalaikės psichinės ar fizinės negaliosKovos su terorizmu įstatymo vykdymo užtikrinimo dekreto 7 straipsnio 3 dalis..ŽTAP turi įgaliojimus teikti rekomendacijas kovos su terorizmu veiklą vykdančioms agentūroms dėl žmogaus teisių apsaugos gerinimo ir nagrinėti civilines peticijas (žr. 3.4.3 skirsnį)Kovos su terorizmu įstatymo vykdymo užtikrinimo dekreto 8 straipsnio 1 dalis.. Jeigu pagrįstai nustatoma, kad vykdant oficialias pareigas pažeidžiamos žmogaus teisės, ŽTAP gali rekomenduoti atsakingos agentūros vadovui ištaisyti tokį pažeidimąKovos su terorizmu įstatymo vykdymo užtikrinimo dekreto 9 straipsnio 1 dalis. ŽTAP rekomendacijas teikia savarankiškai, tačiau apie tokias rekomendacijas turi pranešti Kovos su terorizmu kom