LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 174/5

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 585/2012

2012 m. birželio 26 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, ir baigiamas priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros tyrimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 bei 4 dalis ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

1.1. Ankstesni tyrimai ir galiojančios priemonės

(1) Reglamentu (EB) Nr. 2320/97 (2) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno. Komisijos sprendimu 2000/70/EB (3) buvo priimtas Rusijos eksportuotojo įsipareigojimas. Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 (4) Taryba nustatė antidempingo priemones tam tikriems importuojamiems Kroatijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba iš plieno. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1322/2004 (5) buvo nuspręsta nebetaikyti galiojančių priemonių iš, inter alia, Rusijos importuojamiems produktams dėl atsargumo, susijusio su ankstesniais tam tikrų Sąjungos gamintojų veiksmais, pažeidžiančiais konkurencijos taisykles (žr. to reglamento 9 konstatuojamąją dalį).

(2) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį atlikus peržiūros tyrimą, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 258/2005 (6) iš dalies pakeitė Reglamentu (EB) Nr. 348/2000 nustatytas galutines priemones, panaikino galimybę atleisti nuo muitų, nustatytų to reglamento 2 straipsnyje, ir nustatė 38,8 % antidempingo muitą iš Kroatijos importuojamiems produktams ir 64,1 % antidempingo muitą iš Ukrainos importuojamiems produktams, išskyrus iš Dnepropetrovsk Tube Works (toliau – DTW) importuojamus produktus, kuriems nustatytas 51,9 % antidempingo muitas.

(3) Sprendimu 2005/133/EB (7) Komisija iš dalies sustabdė galutinių priemonių Kroatijai ir Ukrainai taikymą devynių mėnesių laikotarpiui, kuris prasidėjo 2005 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1866/2005 (8) dalinis sustabdymas buvo pratęstas vienerių metų laikotarpiui.

(4) Reglamentu (EB) Nr. 954/2006 (9) Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams, panaikino Tarybos reglamentus (EB) Nr. 2320/97 ir (EB) Nr. 348/2000, baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Rusijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpinę peržiūrą ir šių priemonių galiojimo termino peržiūrą ir baigė antidempingo muitų, taikomų tam tikriems importuojamiems, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, tarpines peržiūras (toliau – paskutinis tyrimas).

(5) Todėl galiojančios priemonės yra tos, kurios yra nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 954/2006, t. y. 29,8 % iš Kroatijos importuojamiems produktams, 35,8 % iš Rusijos importuojamiems produktams, išskyrus produktus, importuojamus iš Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ir Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works (27,2 %), ir 25,7 % iš Ukrainos importuojamiems produktams, išskyrus produktus, importuojamus iš OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).

(6) Dėl CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) primenama, kad 2007 m. vasario mėn. šių bendrovių pavadinimai buvo atitinkamai pakeisti į CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Vėliau CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube nutraukė veiklą kaip juridinis asmuo, ir visas jos turtines ir neturtines teises ir įsipareigojimus perėmė LLC Interpipe Niko Tube, kuri buvo įsteigta 2007 m. gruodžio mėn.

(7) Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 266 straipsnį antidempingo muito norma grupės Interpipe perskaičiuota remiantis 2012 m. vasario 12 d. Europos Teisingumo Teismo (toliau – ETT) sprendimu (11). Šiai grupei šiuo metu galiojanti muito norma yra 17,7 %, kaip nustatyta Tarybos reglamentu (ES) Nr. 540/2012 (12), kuriuo vykdomas šis ETT sprendimas.

1.2. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą

(8) 2011 m. birželio 28 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (13).

(9) Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą prašymą, kurį 2011 m. kovo 29 d. gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių Sąjungoje, vardu pateikė Europos Sąjungos besiūlių plieno vamzdžių pramonės apsaugos komitetas (angl. the Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (toliau – pareiškėjas). Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų.

(10) Vėliau be minėtos priemonių galiojimo termino peržiūros Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, tuo pačiu metu inicijavo dvi dalines peržiūras dėl tam tikrų importuojamų Ukrainos ir Rusijos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba plieno (14). Šias dalines peržiūras atlikti atitinkamai paprašė atlikti viena eksportuojančių Ukrainos gamintojų grupė Interpipe ir viena eksportuojančių Rusijos gamintojų grupė TMK. Atliekant abi peržiūras buvo nagrinėjami tik pareiškėjų dempingo aspektai.

1.3. Tyrimas

(11) Komisija oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, žinomiems naudotojams, eksportuojančių šalių atstovams, pareiškėjui ir prašyme nurodytiems Sąjungos gamintojams apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

(12) Atsižvelgiant į didelį su tyrimu susijusių eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų, Sąjungos gamintojų ir importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) minėtų šalių prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

(13) Atsižvelgiant į tai, kad pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą toliau bendradarbiauti su Komisija išreiškė tik vienas eksportuojantis Ukrainos gamintojas ir tik vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas, buvo nuspręsta ne taikyti eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų atranką, bet tiems gamintojams nusiųsti klausimyną. Po to eksportuojantis Rusijos gamintojas, kuris pateikė pranešime apie inicijavimą prašytą informaciją, nusprendė toliau nebendradarbiauti pateikdamas eksportuojančiam Rusijos gamintojui skirto klausimyno atsakymus.

(14) Atrankai prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė devyniolika Sąjungos gamintojų. Remdamasi Sąjungos gamintojų pateikta informacija Komisija, prieš inicijuodama tyrimą, atrinko keturis gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį. Per 15 dienų po inicijavimo terminą gavusi pastabas dėl šio pasirinkimo tinkamumo, Komisija pakeitė vieną preliminariai atrinktą gamintoją kitu gamintoju.

(15) Pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją pateikė ir norą bendradarbiauti su Komisija išreiškė keturi importuotojai. Todėl Komisija nusprendė netaikyti atrankos ir vietoj to nusiųsti tiems importuotojams klausimyną.

(16) Todėl klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, keturiems importuotojams ir visiems apie save pranešusiems eksportuojantiems trijų nagrinėjamųjų šalių gamintojams.

(17) Klausimyno atsakymų nepateikė nė vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas. Todėl laikoma, kad atliekant tyrimą nebendradarbiavo nė vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas.

(18) Klausimyno atsakymus pateikė viena eksportuojančių Ukrainos gamintojų grupė.

(19) Klausimyno atsakymus pateikė vienas eksportuojantis Kroatijos gamintojas.

(20) Klausimyno atsakymus taip pat pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, trys importuotojai ir vienas naudotojas.

(21) Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai buvo surengti toliau nurodytų bendrovių patalpose: a) Sąjungos gamintojų: — Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Čekija, — Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamas, Italija, ir jos susijusi bendrovė TGS UK, Aberdynas, Jungtinė Karalystė, — Tubos Reunidos S.A., Amurijus, Ispanija, ir jos susijusi bendrovė Almesa, Barselona, Ispanija, — V & M Deutschland GmbH, Diuseldorfas, Vokietija; b) eksportuojančio Kroatijos gamintojo: — CMC Sisak d.o.o.; c) eksportuojančio Ukrainos gamintojo: — Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovskas, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopolis, Ukraina) ir jų susijusios prekybos bendrovės LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovskas, Ukraina ir Interpipe Europe SA, Luganas, Šveicarija); d) importuotojų ir (arba) naudotojų: — Castellan Maria & C s.p.s., San Dona prie Pjavės, Italija, — TAL Group, Siderpighi, Pontenūrė, Pjačenca, Italija.

(22) Atliekant tyrimą dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo buvo nagrinėjamas 2010 m. balandžio 1 d. – 2011 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2008 m. sausio 1 d. iki PTL (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1. Nagrinėjamasis produktas

(23) Nagrinėjamasis produktas yra tas pats produktas, nagrinėtas per paskutinį tyrimą, po kurio buvo nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės – t. y. tam tikri Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba iš plieno (toliau – BVV), kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (15), yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

(24) Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiems tikslams, pvz., dujoms ir skysčiams transportuoti, statybose atraminėms konstrukcijoms, mechaniniam naudojimui, dujų vamzdžiams, katilų vamzdžiams, taip pat gręžimo vamzdžiams (toliau – OCTG) (angl. oil and country tubular goods), naudojamiems naftos pramonėje gręžimui, apsaugai ir vamzdynams.

(25) BVV, juos pristatant naudotojams, gali būti įvairių formų. Jie gali būti, pvz., galvanizuoti, įsriegti arba neužbaigti (t. y. termiškai neapdoroti), turėti specialius galus, skirtingus skerspjūvius, supjaustyti pagal matmenis arba ne. Vamzdžiams netaikomi bendri standartiniai matmenys, todėl galima paaiškinti, kodėl daugiausia BVV yra pagaminta pagal klientų užsakymus. BVV paprastai sujungiami juos suvirinant. Tačiau tam tikrais atvejais jie gali būti sujungiami juos susriegiant arba naudojami atskirai, nors juos galima ir suvirinti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi BVV pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis bei turi tą pačią paskirtį.

2.2. Panašus produktas

(26) Kaip nustatyta ankstesniame ir paskutiniame tyrimuose, atlikus šią priemonių galiojimo termino peržiūrą patvirtinta, kad į Sąjungą iš Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos eksportuojamas produktas, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos vidaus rinkose gaminamas ir parduodamas produktas ir Sąjungos gamintojų gaminamas ir Sąjungoje parduodamas produktas pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, turi tą pačią galutinio naudojimo paskirtį, todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3. DEMPINGAS

(27) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybė, jeigu baigtų galioti taikomos priemonės.

3.1. Įžanginės pastabos

(28) Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa BVV importo iš Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos apimtis sudarė 42 723 tonas, t. y. 2,5 % Sąjungos rinkos dalies.

(29) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, jei nepasikeitė aplinkybės arba buvo informacijos, buvo taikomi tie patys metodai kaip ir atliekant paskutinį tyrimą. Nebendradarbiavimo atveju, kaip antai Rusijos atveju, turėjo būti naudojami turimi faktai pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Kroatijos ir Ukrainos atveju buvo naudojama bendradarbiaujančių bendrovių pateikta informacija ir viešai skelbiama informacija.

3.2. Importas dempingo kaina per PTL

3.2.1. Bendrieji metodai

(30) Visiems bendradarbiaujantiems Kroatijos ir Ukrainos gamintojams taikyti toliau aprašyti bendrieji metodai. Dėl to išvadose apie kiekvienos nagrinėjamosios šalies dempingą aprašoma tik tai, kas konkrečiai būdinga kiekvienai eksportuojančiai šaliai. Kalbant apie Rusiją, kadangi nebendradarbiavo nė vienas iš esamų eksportuojančių Rusijos gamintojų, bendroji analizė, įskaitant dempingo apskaičiavimą, yra pagrįsta tinkamiausiais turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

3.2.2. Normalioji vertė

(31) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia kiekvieno bendradarbiaujančio gamintojo atveju buvo nagrinėjama, ar jo bendras panašaus produkto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams parduotas kiekis buvo tipiškas palyginti su jo bendru eksportui į Sąjungą parduotu kiekiu, t. y. ar bendras parduotas kiekis sudarė bent 5 % bendro nagrinėjamojo produkto į Sąjungą eksportuoti parduoto kiekio.

(32) Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas pardavė savo vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje laikytas pakankamai tipišku, jeigu visas tos rūšies produkto, per PTL eksportuojančio gamintojo parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % viso į Sąjungą eksportuoti parduoto palyginamos rūšies produkto kiekio.

(33) Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per PTL kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga.

(34) Tų rūšių produkto, kurio tos rūšies produkto kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne pelningas.

(35) Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduotas kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidutinę svertinę kainą.

(36) Jeigu konkrečios rūšies produktas vidaus rinkoje nebuvo parduotas ar tam tikrų rūšių produktų vidaus rinkoje parduota nepakankamai, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

(37) Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų ir pelno sumos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginę frazę buvo pagrįstos faktiniais eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis arba turimais faktais.

3.2.3. Eksporto kaina

(38) Visais nagrinėjamojo produkto eksporto nepriklausomiems pirkėjams Sąjungoje atvejais eksporto kaina buvo nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

3.2.4. Palyginimas

(39) Bendradarbiaujančios eksportuojančių gamintojų grupės normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui.

3.2.5. Bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas

(40) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis kiekvienos bendradarbiaujančios bendrovės vidutinė svertinė normalioji vertė buvo lyginama su kiekvienos rūšies produkto vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis.

3.3. Kroatija

(41) Per PTL visa BVV importo iš bendrovės CMC Sisak, kuri yra vienintelis eksportuojantis Kroatijos BVV gamintojas, apimtis sudarė mažiau nei 1 % viso Sąjungos suvartojimo.

3.3.1. Normalioji vertė

(42) Atlikus tyrimą nustatyta, kad nors nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas pagal 30 ir 31 konstatuojamąsias dalis, pardavimas nebuvo vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis. Atitinkamai bendradarbiaujančio gamintojo normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

(43) Taigi normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis gamybos sąnaudomis pridedant pagrįstą pelną ir pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas, pagrįstas turimais faktais.

3.3.2. Eksporto kaina

(44) Bendradarbiaujantis gamintojas nagrinėjamąjį produktą eksportavo nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams tiesiogiai arba per jo susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis pirmojo nepriklausomo pirkėjo Sąjungoje faktiškai sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.

3.3.3. Palyginimas

(45) Apskaičiuota normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis.

(46) Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą tuo pačiu prekybos lygmeniu, tinkamai atsižvelgta į skirtumus, kurie, kaip nustatyta, turėjo įtakos kainų palyginamumui. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi koregavimai atlikti atsižvelgiant į transporto sąnaudas, lengvatas ir nuolaidas, komisinius ir kredito išlaidas.

3.3.4. Dempingo skirtumas

(47) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi dempingo skirtumas buvo nustatytas remiantis apskaičiuotos vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą per PTL nustatytas reikšmingas daugiau nei 60 % dempingas.

3.4. Rusija

(48) Remiantis Eurostato duomenimis, per PTL visa BVV importo iš Rusijos apimtis sudarė 10,785 MT, t. y. apie 1 % Sąjungos rinkos dalies.

3.4.1. Normalioji vertė

(49) Kaip minėta, eksportuojantys Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, todėl tyrimas, kuriuo siekiama nustatyti, ar per PTL buvo vykdomas dempingas, turėjo būti atliekamas remiantis turimais faktais. Remiantis pagrindinio reglamento 18 straipsniu ir neturint klausimyno duomenų normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis ir Metal Expert periodiniais leidiniais apie bazinės kokybės besiūlius karštojo paruošimo vamzdžius.

(50) Dėl dujų kainų Rusijoje, pažymėta, kad po paskutinio tyrimo nustačius priemones jos turėjo būti koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį (16). Tačiau atliekant dabartinį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta nesvarstant, ar būtina koreguoti eksportuojančių Rusijos gamintojų patirtas dujų sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip yra dėl to, kaip nurodoma 53 konstatuojamojoje dalyje, kad nekoreguotų gamybos sąnaudų naudojimas aiškiai rodo, jog per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas.

3.4.2. Eksporto kaina

(51) Vidutinė eksporto kaina buvo apskaičiuota remiantis Eurostato pateikta atitinkamų rūšių besiūlių karštojo paruošimo vamzdžių CIF verte.

3.4.3. Palyginimas

(52) Neturint patikrintų klausimyno duomenų pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis prašyme pateiktais duomenimis.

3.4.4. Dempingo skirtumas

(53) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 18 straipsnio 5 dalimi dempingo skirtumas nustatytas remiantis apskaičiuotos kiekvienos rūšies produkto vidutinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto į Sąjungą kainos palyginimu. Atlikus šį palyginimą nustatytas 38,4 % dempingas, kuris yra didesnis nei paskutiniame tyrime nustatytas 35,8 % dempingo skirtumas.

3.5. Ukraina

(54) Iš trijų žinomų eksportuojančių Ukrainos gamintojų atliekant dabartinį peržiūros tyrimą su Komisija bendradarbiavo tik viena eksportuojančių gamintojų grupė Interpipe. Šio eksportuojančio gamintojo gamyba sudaro apytiksliai 70 % visos Ukrainos BVV gamybos, o jo eksportas – daugiau nei 80 % viso Ukrainos eksporto į Sąjungą. Per PTL Ukrainos eksporto į Sąjungą dalis, palyginti su Sąjungos suvartojimu, sudarė mažiau nei 2 %.

3.5.1. Normalioji vertė

(55) Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kaip nurodyta 31–33 konstatuojamosiose dalyse. Todėl normalioji vertė buvo nustatyta pagal 34–37 konstatuojamąsias dalis.

(56) Dėl energijos kainų Ukrainoje, pažymėta, kad po paskutinio tyrimo nustačius priemones jos turėjo būti koreguojamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį (17). Tačiau atliekant dabartinį tyrimą normalioji vertė buvo nustatyta nesvarstant, ar būtina koreguoti eksportuojančių Ukrainos gamintojų patirtas energijos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį. Taip yra dėl to, kaip nurodoma 61 konstatuojamojoje dalyje, kad nekoreguotų gamybos sąnaudų naudojimas aiškiai rodo, jog per PTL buvo vykdomas dempingas. Dėl šios priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad priemonių galiojimo termino peržiūros tikslas – nustatyti dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybę, jei priemonės būtų panaikintos, siekiant nustatyti, ar šiuo metu galiojančios priemonės turėtų būti toliau taikomos ar panaikintos, buvo nuspręsta, kad nebūtina nagrinėti, ar šiuo atveju koregavimas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį yra pagrįstas.

3.5.2. Eksporto kaina

(57) Grupė Interpipe nagrinėjamąjį produktą eksportavo nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams tiesiogiai per jos susijusią Šveicarijos prekybos bendrovę. Todėl eksporto kainos buvo nustatytos pagal 38 konstatuojamąją dalį.

3.5.3. Palyginimas

(58) Grupės Interpipe normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos pagal 39 konstatuojamąją dalį. Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais koreguojant atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, kredito išlaidas ir komisinius.

3.5.4. Dempingo skirtumas

(59) Dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas pagal 40 konstatuojamąją dalį.

(60) Kaip ir paskutiniame tyrime, ir laikantis nusistovėjusios institucijų praktikos, visai grupei buvo apskaičiuotas vienodas dempingo skirtumas. Pagal šiuo tikslu taikytą metodą kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo apskaičiuotas dempingo dydis prieš nustatant visos grupės vidutinį svertinį dempingo dydį. Pažymėtina, kad ši metodika skyrėsi nuo paskutiniame tyrime taikytos metodikos, kai dempingas buvo apskaičiuotas išskaidant visus duomenis pagal gamybos subjektų gamybą, pelningumą ir pardavimą Sąjungoje. Aplinkybės, kuriomis remiantis buvo pakeista metodika, pasikeitė dėl pasikeitusios grupės organizacinės struktūros, pagal kurią galima nustatyti grupės gamintoją pagal pardavimą ir gamybą.

(61) Palyginimu buvo nustatyta, kad bendradarbiaujančios eksportuojančių gamintojų grupės, kuri per PTL eksportavo į Sąjungą, vykdomas dempingas buvo didesnis nei 10 %.

4. DEMPINGO TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

4.1. Įžanginės pastabos

(62) Remiantis pirmiau išdėstytais teiginiais nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu dempingas buvo toliau vykdomas. Todėl toliau nagrinėjama dempingo tęsimosi tikimybė tuo atveju, jei priemonės nustotų galioti.

4.1.1. Kroatija

(63) Kaip pažymėta 46 konstatuojamojoje dalyje, peržiūros tiriamuoju laikotarpiu nustatytas didelis dempingo skirtumas. Tačiau eksportuojančio gamintojo savininkas vėliau nusprendė parduoti bendrovę ir todėl eksportuojantis gamintojas 2011 m. rudenį nustojo priiminėjęs naujus užsakymus, o 2011 m. pabaigoje nutraukė visą BVV gamybą. Atitinkamai 2012 m. Kroatijoje jokių besiūlių vamzdžių ir vamzdelių nebuvo gaminama, o eksportas pasibaigus PTL laikotarpiui buvo vykdomas labai mažais kiekiais.

(64) Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendrovės, gaminusios pagal užsakymą, atsargos buvo nedidelės. Iš tikrųjų, dėl didelės vamzdžių įvairovės ir didelių sąnaudų, negalima gauti ekonominės naudos turint dideles atsargas.

(65) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta ir į tai, kad bendrovė vis dar vykdo prekybą, Kroatijos kilmės BVV dempingo tęsimosi galimybė artimiausiu ir vidutiniu laikotarpiu yra mažai tikėtina.

4.1.2. Rusija

4.1.2.1. Įžanginės pastabos

(66) Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė.

(67) Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Rusijos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Rusijoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.

4.1.2.2. Importo iš Rusijos dempingo kainomis apimtis ir kainos

(68) 2006 m. birželio mėn. nustačius galutines priemones ir jas peržiūrėjus 2008 m. rugpjūčio mėn. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 812/2008 (18), importo, deklaruojamo kaip Rusijos kilmės, apimtis nuolat mažėjo ir išliko nedidelė iki PTL pabaigos.

(69) Tuo pačiu laikotarpiu dempingo kainomis iš Rusijos importuojamų produktų kainos buvo palyginti mažos.

4.1.2.3. Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Rusijoje

(70) Kalbant apie bendrus BVV gamybos Rusijoje pajėgumus, neturint patikrintų duomenų, iš įvairių viešų informacijos šaltinių matyti, kad gamybos pajėgumai gerokai viršija paklausą vidaus rinkoje.

(71) Nors Rusijos Sąjungos rinkos dalis yra vos didesnė nei 1 %, apskaičiuota, kad įrengtieji Rusijos pajėgumai sudaro beveik 4 mln. MT per metus. Rusijos pramonė išnaudoja tik apytiksliai 70 % savo gamybos pajėgumų. Atėmus žinomą vidaus suvartojimą ir eksporto į kitas rinkas apimtis pagal Rusijos eksporto statistinius duomenis, dabartiniai nepanaudoti pajėgumai viršija 1 mln. MT per metus, o tai sudaro beveik 65 % Sąjungos suvartojimo. Nepaisant šio dabartinio perteklinio pajėgumo ir remiantis skundo pateikėjo nurodyta informacija, kurios neužginčijo suinteresuotosios šalys, matyti, kad ateinančiais metais Rusijos pajėgumai gali būti toliau didinami. Vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas tvirtino, kad jis pasiekė aukštesnį pajėgumų lygį ir artimiausioje ateityje neketino plėsti savo gamybos pajėgumų. Šis eksportuojantis gamintojas taip pat teigė, kad, remiantis gerai žinomu rinkos leidiniu, Rusijos BVV pramonės pajėgumų naudojimo lygis yra „aukštas“ ir kad nagrinėjamojo produkto gamybos kiekis Rusijoje atitinka vidaus suvartojimą. Tačiau, kadangi bendrovė nusprendė nebendradarbiauti, jos pateikta informacija nebuvo įtraukta į dokumentų rinkinį ir jos nebuvo galima patikrinti. Be to terminas „aukštas“ leidinyje nebuvo apibrėžtas kiekybiškai ir nebuvo įmanoma dėl to padaryti išvados. Taigi pastabos dėl nagrinėjamojo produkto gamybos ir suvartojimo lygių Rusijoje nepaneigia esamų reikšmingų nepanaudotų pajėgumų Rusijoje. Pažymėtina, kad atskleidus tyrimo išvadas nė viena suinteresuotoji šalis neužginčijo apskaičiuotų beveik 4 mln. MT per metus sudarančių įrengtųjų pajėgumų.

4.1.2.4. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.

(72) Kaip minėta pirmiau, Rusijos vidaus rinkoje esama didelių perteklinių gamybos pajėgumų, todėl akivaizdu, kad gamintojams reikia ieškoti alternatyvių rinkų šiam gamybos pajėgumų pertekliui panaudoti.

(73) Sąjungos rinka yra viena didžiausių pasaulio rinkų ir ji vis dar plečiasi. Remiantis atliekant tyrimą surinkta informacija taip pat aiškiai matyti, kad Rusijos bendrovės aktyviai domisi savo pozicijos stiprinimu vienoje didžiausių pasaulio rinkų ir norėtų išlaikyti didelę rinkos dalį Sąjungos rinkoje. Vienas eksportuojantis Rusijos gamintojas tvirtino, kad išvados dėl vykdomo dempingo ir dėl dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybės turėjo būti daromos ne remiantis tinkamiausiais turimais faktais, o pateikta pranešime apie iniciavimą prašyta informacija. Tačiau kai šis eksportuojantis Rusijos gamintojas nusprendė toliau nebendradarbiauti, jis teigė, kad dėl vidaus restruktūrizavimo užpildytas klausimynas, kuriame būtų įtraukta po inicijavimo pateikta informacija, negalėjo būti naudojamas siekiant nustatyti, ar jo atveju tikėtina, kad dempingas tęsis arba pasikartos, arba ar aplinkybės pasikeitė tiek, kad būtų pateisinta priemonių dydžio peržiūra. Todėl nuspręsta, kad šios informacijos negalima naudoti.

4.1.2.5. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

(74) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas išvadas, galima daryti išvadą, kad produktas vis dar importuojamas iš Rusijos dempingo kainomis ir esama didelės tikimybės, kad dempingas tęsis. Atsižvelgiant į dabartinį ir galimą būsimą nepanaudotų pajėgumų perteklių Rusijoje ir tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, siūlanti patrauklias kainas, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Rusijos eksportuotojai veikiausiai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis.

4.1.3. Ukraina

4.1.3.1. Įžanginės pastabos

(75) Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL (54–61 konstatuojamosios dalys) taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė.

(76) Šiuo atžvilgiu buvo išnagrinėti šie veiksniai: importo iš Ukrainos dempingo kainomis apimtis ir kainos, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas.

4.1.3.2. Importo iš Ukrainos dempingo kainomis apimtis ir kainos

(77) 2006 m. birželio mėn. nustačius galutines priemones, importo iš Ukrainos apimtis gerokai sumažėjo ir išliko pakankamai maža, jos užimama Sąjungos rinkos dalis sudarė mažiau nei 2 %. Tuo pačiu laikotarpiu iš Ukrainos dempingo kainomis importuojamo produkto kainos išliko palyginti mažos. Be to, nustatyta, kad vidutinės pardavimo į kitas nei Sąjunga eksporto rinkas (kuriose netaikomi antidempingo muitai) kainos buvo panašios į pardavimo į Sąjungą kainas arba už jas net mažesnės.

4.1.3.3. Gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje

(78) Remiantis viešai paskelbta informacija, Ukrainoje veikia trys pagrindiniai BVV gamintojai, kurių bendri apskaičiuoti gamybos pajėgumai siekia apytiksliai 1,5 mln. tonų per metus arba beveik prilygsta visam Sąjungos suvartojimui.

(79) Nors Ukrainos Sąjungos rinkos dalis yra mažesnė nei 2 %, apskaičiuoti nepanaudoti pajėgumai Ukrainoje yra 50 % arba 750 000 tonų per metus, t. y. atitinka beveik pusę Sąjungos suvartojimo.

4.1.3.4. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų rinkų patrauklumas

(80) Atlikus tyrimą patvirtinta, kad visi trys pagrindiniai Ukrainos BVV gamintojai eksportuoja nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą. Tyrimu taip pat nustatyta, kad bendradarbiaujanti šalis eksportuoja į Sąjungą dempingo kainomis. Viešai paskelbtoje informacijoje taip pat nurodoma, kad kiti pagrindiniai Ukrainos gamintojai eksportuoja BVV į Sąjungą mažesnėmis nei bendradarbiaujančios bendrovės taikomomis kainomis.

4.1.3.5. Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

(81) Turint omenyje, kad importas iš Ukrainos tebevykdomas dempingo kainomis ir kad pardavimo į kitas nei Europos Sąjunga eksporto rinkas kainos yra panašios į Sąjungos kainas ar net už jas mažesnės, atsižvelgiant į didelius nepanaudotus pajėgumus Ukrainoje ir į tai, kad Sąjungos rinka yra viena didžiausių rinkų pasaulyje, galima daryti išvadą, kad antidempingo priemonėms baigus galioti, Ukrainos eksportuotojai veikiausiai ir toliau didins savo eksportą į Sąjungą dempingo kainomis.

4.2. Išvada

(82) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad esama reikšmingos ir realios grėsmės, kad baigus galioti dabartinėms priemonėms, bus toliau vykdomas Ukrainos ir Rusijos kilmės besiūlių vamzdžių ir vamzdelių dempingas. Kita vertus, atsižvelgiant į konkrečias esamas su Kroatija susijusias aplinkybes daroma išvada, kad nėra jokios dempingo tęsimosi grėsmės, jei nustotų galioti importuojamiems Kroatijos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams taikomos antidempingo priemonės.

5. SĄJUNGOS GAMYBA IR SĄJUNGOS PRAMONĖ

(83) Sąjungoje BVV gamina daugiau kaip 19 gamintojų ir (arba) gamintojų grupių, kurios sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

(84) Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti keturi gamintojai ir (arba) gamintojų grupės iš toliau nurodytų 19 Sąjungos gamintojų, kurie pateikė reikiamą informaciją: — Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Čekija, — Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunija, — Benteler Stahl/Rohr GmbH, Vokietija, — Huta Batory, Lenkija, — Ovako Steel AB, Švedija, — Productos Tubulares S.A., Ispanija, — Rohrwerk Max Hütte GmbH, Vokietija, — Rurexpol SP.zo.o., Lenkija, — Silcotub, Rumunija, — Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamas, Italija, — Tubos Reunidos S.A., Amurijus, Ispanija, — TMK Artrom, Rumunija, — Valcovny Trub Chomutov, Čekija, — Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Prancūzija, — Vitkovice Valcovnatrub AS, Čekija, — V & M Deutschland GmbH, Diuseldorfas, Vokietija, — V & M, Prancūzija, — Voest Alpine Tubulars, Austrija, — Zeleziarne Podbrezova, Slovakija.

(85) Pažymima, kad keturių atrinktų Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 30 % visos Sąjungos gamybos per PTL ir 35 % bendro pardavimo Sąjungos rinkoje, kai minėtų 19 Sąjungos gamintojų gamyba sudarė 100 % visos Sąjungos gamybos per PTL; tai laikoma tipišku kiekiu, palyginti su visa Sąjungos gamyba.

6. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

6.1. Suvartojimas Sąjungos rinkoje

(86) Sąjungos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Sąjungos pramonės parduodamu kiekiu Sąjungos rinkoje ir Eurostato viso ES importo duomenimis.

(87) Remiantis tais duomenimis nustatyta, kad nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos suvartojimas sumažėjo 34 % nuo 2 597 110 tonų iki 1 724 743 tonų. 2008 m. suvartojimas buvo labai didelis; tai galima paaiškinti tuo, kad 2008 m. didelės naftos ir dujų kainos paskatino investicijas į šiuos sektorius ir todėl padidėjo pasiūla. Suvartojimas visiškai sumažėjo 2009 m. – beveik 50 %. Po 2009 m. suvartojimas pradėjo vėl augti, ir ši tendencija vyravo iki PTL. 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Sąjungos suvartojimas (tonomis) 2 597 110 1 345 551 1 609 118 1 724 743 Indeksas 100 52 62 66

6.2. Importas iš nagrinėjamųjų šalių

6.2.1. Bendras vertinimas

(88) Atliekant ankstesnius tyrimus importuojami Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV buvo vertinami bendrai, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalimi. Buvo tiriama, ar ir šiame tyrime buvo tikslinga taikyti bendrą vertinimą.

(89) Šiuo atžvilgiu buvo nustatyta, kad importo iš kiekvienos šalies dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis lygis. Buvo atlikta kiekvienos šalies tikėtinos eksporto apimties panaikinus priemones analizė. Nustatyta, kad panaikinus priemones importas iš Rusijos ir Ukrainos, priešingai nei iš Kroatijos, greičiausiai padidėtų ir būtų daug didesnis nei per PTL ir neabejotinai viršytų nereikšmingumo ribą. Dėl Kroatijos, nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu importas į Sąjungą buvo nereikšmingas, be to, po PTL gamyba buvo visiškai nutraukta. Todėl visai netikėtina, kad artimiausiu metu ši padėtis pasikeistų.

(90) Atsižvelgiant į tai, kad importo iš Kroatijos dempingo kainomis apimtis per PTL buvo nereikšminga ir į tai, kad nėra tikėtina, jog ji padidės dėl 88 konstatuojamojoje dalyje paaiškintų priežasčių, manyta, kad importo iš Kroatijos atveju pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai nebuvo įgyvendinti.

(91) Atlikus importo iš trijų nagrinėjamųjų šalių tyrimą nustatyta, kad iš šių šalių importuoti BVV yra panašūs savo pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis. Be to, įvairių rūšių importuotus BVV buvo galima pakeisti Sąjungoje pagamintais BVV ir jais Sąjungoje buvo prekiaujama tuo pačiu laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai manyta, kad importuoti nagrinėjamųjų šalių kilmės BVV konkuravo su Sąjungoje pagamintais BVV.

(92) Todėl remiantis tuo, kas išdėstyta, manyta, kad Rusijos ir Ukrainos atveju pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai buvo įgyvendinti. Todėl importas iš šių dviejų šalių buvo vertinamas bendrai. Kadangi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai, visų pirma importuojamų produktų konkurencijos sąlygos, Kroatijos atveju nebuvo įgyvendinti, šios šalies kilmės importas buvo vertinamas atskirai.

6.3. Importas iš Rusijos ir Ukrainos

6.3.1. Importo apimtis, rinkos dalis ir kainos

(93) Remiantis Eurostato duomenimis Rusijos ir Ukrainos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 47 %. Tiksliau, labiausiai (44 %) ji sumažėjo 2009 m. ir nuo tada importas šiek tiek sumažėjo nuo 40 611 iki 38 108 tonų. Tai reikėtų vertinti atsižvelgiant į mažėjantį suvartojimą.

(94) Rusijos ir Ukrainos importo rinkos dalis nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo nuo 2,7 % iki 2,2 %.

(95) Kalbant apie vidutines svertines BVV importo kainas, 2009 m. jos sumažėjo 15 procentinių punktų, o po to jos vėl padidėjo per PTL pasiekdamos tą patį 2008 m. lygį. Šis sumažėjimas ir vėlesnis padidėjimas beveik sutapo su žaliavų kainų tendencija. 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Importas (tonomis) 72 328 40 611 39 505 38 108 Indeksas 100 56 55 53 Rinkos dalis (%) 2,8 % 3,0 % 2,5 % 2,2 % Indeksas 100 111 93 88 Importo kaina 741,03 627,66 649,96 734,22 Indeksas 100 85 88 99

6.3.2. Priverstinis kainų mažinimas

(96) Kadangi eksportuojantys Rusijos gamintojai nebendradarbiavo, importo iš Rusijos priverstinis kainų mažinimas turėjo būti nustatytas remiantis importo statistiniais duomenimis pagal KN kodą naudojantis informacija, gauta pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį. Ukrainos importo priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojant bendradarbiaujančio eksportuojančio Ukrainos gamintojo eksporto kainas neatsižvelgiant į antidempingo muitą. Atitinkamomis Sąjungos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos iki gamintojo kainų EXW sąlygomis lygio. Per PTL Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV priverstinio kainų mažinimo skirtumas, neatsižvelgiant į antidempingo muitą, buvo 20,4–55,4 %.

6.4. Importas iš Kroatijos

6.4.1. Importo iš Kroatijos apimtis, rinkos dalis ir kainos

(97) Remiantis Eurostato duomenimis, Kroatijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 133 %. 2008 m. importuotas labai mažas kiekis, vėliau importas didėjo iki 2010 m., o per PTL jis vėl nežymiai sumažėjo. Apskritai, per visą nagrinėjamąjį laikotarpį importo iš Kroatijos lygis išliko labai mažas.

(98) Kroatijos importo rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 0,1 % iki 0,3 %.

(99) Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu laipsniškai sumažėjo 23 %. 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Importas Indeksas 100 153 251 233 Rinkos dalis (%) 0,1 % 0,2 % 0,3 % 0,3 % Importo kaina Indeksas 100 89 74 77

6.4.2. Priverstinis kainų mažinimas

(100) Priverstinis kainų mažinimas buvo nustatytas naudojantis bendradarbiaujančio Kroatijos gamintojo eksporto kainomis, neatsižvelgiant į antidempingo muitą; nustatyta, kad jis buvo 29,3 %. Kadangi kitų eksportuojančių Kroatijos gamintojų nėra, ši išvada taikoma visai šaliai.

6.5. Kita su antidempingo priemonėmis susijusi šalis

(101) Remiantis Eurostato duomenimis, Kinijos Liaudies Respublikos kilmės BVV importo apimtis, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 926/2009 (19) 1 straipsnio 1 dalyje, nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 80 %.

(102) Kinijos importo rinkos dalis sumažėjo nuo 20,5 % 2008 m. iki 3,1 % per PTL.

7. EKONOMINĖ SĄJUNGOS PRAMONĖS PADĖTIS

(103) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

7.1. Įžanginės pastabos

(104) Kadangi Sąjungos pramonės atžvilgiu buvo vykdoma atranka, žala buvo vertinama remiantis tiek informacija, gauta visos Sąjungos pramonės lygmeniu, kaip apibrėžta 57 konstatuojamojoje dalyje, tiek informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

(105) Tais atvejais, kai taikoma atranka remiantis įprasta praktika tam tikri žalos rodikliai (gamybos, pajėgumų, našumo, pardavimo, rinkos dalies, augimo ir užimtumo) analizuojami visos Sąjungos pramonės lygmeniu, o tie žalos rodikliai, kurie susiję su atskirų bendrovių veiklos rezultatais, t. y. kainos, gamybos sąnaudos, pelningumas, darbo užmokestis, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą, yra nagrinėjami remiantis informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu.

7.2. Su Sąjungos pramone susiję duomenys

a) Gamyba

(106) Sąjungos pramonės gamyba nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 16 %, t. y. nuo 3 479 266 tonų iki 2 917 325 tonų. 2009 m. gamybos apimtis labai sumažėjo – 43 % dėl pasaulio ekonomikos nuosmukio. Pagerėjus paklausos padėčiai, 2010 m. ir per PTL gamyba atsigavo ir nuo 2009 m. iki PTL išaugo 27 %, tačiau nebepasiekė 2008 m. lygio. Gamybos apimtis, kurios tendencija buvo panaši į suvartojimo tendenciją, sumažėjo mažiau nei Sąjungos rinkos suvartojimas dėl paklausos ne ES rinkose. Sąjungos pramonė 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Gamybos apimtis (tonomis) 3 479 266 1 979 967 2 675 053 2 917 325 Indeksas 100 57 77 84

b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

(107) Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos pajėgumai nesikeitė. Kadangi gamyba sumažėjo16 %, dėl to pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 80 % 2008 m. iki 67 % per PTL. Tačiau labiausiai jis smuko 2009 m. nuo 80 % iki 45 % dėl sumažėjusios gamybos apimties. 2010 m. ir per PTL pajėgumų naudojimas nuolat augo. Sąjungos pramonė 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Pajėgumai 4 334 520 4 378 520 4 332 520 4 357 520 Indeksas 100 101 100 101 Pajėgumų naudojimas 80 % 45 % 62 % 67 % Indeksas 100 56 77 83

c) Atsargos

(108) Kalbant apie atsargas, didžioji produkcijos dalis yra pagaminama pagal užsakymą. Todėl, nors 2009 m. atrinktų gamintojų atsargos labai sumažėjo, o nuo 2010 m. iki PTL – didėjo su nežymiais svyravimais, beveik pasiekdamos 2008 m. lygį, laikoma, kad šiuo atveju atsargos nėra reikšmingas žalos veiksnys. Atrinkti gamintojai 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) 106 078 82 788 107 490 104 184 Indeksas 100 78 101 98

d) Pardavimo apimtis

(109) Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 21 %. 2009 m. pardavimo apimčiai sumažėjus 42 %, iki PTL ji vėl padidėjo 21 procentiniu punktu. Ši tendencija sutapo su Sąjungos rinkos suvartojimo, kuris dėl ekonomikos nuosmukio 2009 m. sumažėjo 48 % ir po to pradėjo atsigauti, raida. Sąjungos pramonė 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Pardavimas nesusijusioms šalims Sąjungoje (tonomis) 1 445 070 841 514 1 060 349 1 135 572 Indeksas 100 58 73 79

e) Rinkos dalis

(110) Sąjungos pramonė sugebėjo laipsniškai didinti savo rinkos dalį nuo 2008 m. iki PTL. Iš esmės rinkos dalis didėjo dėl galiojančių antidempingo priemonių, nuo 2009 m. taikomų importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktui. Toliau pateikiama rinkos dalis yra bendro Sąjungos pramonės pardavimo tiek nesusijusiems, tiek susijusiems pirkėjams Sąjungoje dalis, išreikšta kaip Sąjungos suvartojimo procentinė dalis. Sąjungos pramonė 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Rinkos dalis 70,2 % 78,7 % 84,5 % 85,2 % Indeksas 100 112 120 121

f) Augimas

(111) Nuo 2008 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas sumažėjo 34 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis sumažėjo tik 21 %. Taigi Sąjungos pramonės rinkos dalis padidėjo, o importo iš Rusijos ir Ukrainos rinkos dalis per tą patį laikotarpį sumažėjo 0,6 %.

g) Užimtumas

(112) Nuo 2008 m. iki PTL Sąjungos pramonės užimtumo lygis sumažėjo 8 %. Pradėjęs mažėti 2009 m., jis toliau mažėjo 2010 m., tačiau per PTL vėl padidėjo 11 %, palyginti su 2010 m. Tai rodo, kad Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie naujos rinkos padėties. Sąjungos pramonė 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Užimtumas 14 456 13 131 12 073 13 368 Indeksas 100 91 84 92

h) Našumas

(113) Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus. Sąjungos pramonė 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Našumas (tonomis vienam darbuotojui) 240,7 150,8 221,6 218,2 Indeksas 100 63 92 91

i) Dempingo skirtumo dydis

(114) Atsižvelgiant į bendrą importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtį, faktinių dempingo skirtumų dydžio poveikio Sąjungos pramonei negalima laikyti nereikšmingu.

7.3. Su atrinktais Sąjungos gamintojais susiję duomenys

a) Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

(115) Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2008 m. iki PTL sumažėjo 13 %. 2009 m. kainos šiek tiek padidėjo, o po to 2010 m. smuko 17 %. Per PTL kainos šiek tiek padidėjo, palyginti su 2010 m. Ši kainų raida yra siejama su faktu, kad 2008 m. vyravo labai didelė paklausa ir didelės žaliavų kainos, dėl to pardavimo kainos buvo didesnės. Šios raidos poveikis vis dar buvo jaučiamas pirmoje 2009 m. pusėje. Nuo antros 2009 m. pusės sumažėjus žaliavų kainoms gerokai sumažėjo pasiūla ir smuko kainos. Per PTL kainos, atrodo, nustojo mažėti. Atrinkti gamintojai 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t) 1 286 1 300 1 086 1 115 Indeksas 100 101 84 87

b) Darbo užmokestis

(116) Nuo 2008 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažėjo 12 %. Tačiau nereikėtų daryti jokios reikšmingos išvados.

c) Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

(117) Per nagrinėjamąjį laikotarpį su BVV susijusios investicijos padidėjo 24 %. Per PTL investicijos buvo didelės ir sudarė daugiau nei 100 mln. EUR. BVV yra kapitalo imli pramonė, kuriai siekiant išlikti konkurencinga reikia didelių investicijų į gamybos linijas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad buvo investuota siekiant ne didinti gamybos apimtį, bet išlaikyti esamo lygio gamybos pajėgumus. Taip pat nustatyta, kad atrinkti gamintojai nepatyrė sunkumų didinti kapitalą nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atrinkti gamintojai 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Investicijos (tūkst. EUR) 83 334 91 330 101 775 103 635 Indeksas 100 110 122 124

d) Pelningumas Sąjungos rinkoje

(118) Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas smuko 66 %, atrinkti gamintojai sugebėjo gauti pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nuo 2008 m. iki PTL gautas pelnas buvo didesnis nei atliekant paskutinį tyrimą nustatytas tikslinis 3 % pelno dydis. 2008 m. buvo labai sėkmingi ir itin pelningi metai. 2009 m., taip pat 2010 m. pelningumas sumažėjo 50 %, palyginti su ankstesniais metais, tačiau per PTL pelningumas vėl pakilo 35 %, palyginti su 2010 m., ir buvo 6,6 %. Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie sumažėjusios paklausos ES, tai jai pavyko dėl ilgalaikės atrinktų gamintojų produktų pasaulinės paklausos, dėl kurios minėti gamintojai galėjo sumažinti nustatyto dydžio sąnaudas. Po 2008 m. pelningumas sumažėjo dėl ekonomikos krizės (dėl kurios gerokai smuko paklausa, mažėjo kainos) ir dėl gamybos apimties sumažėjimo, kuris turėjo neigiamo poveikio gamybos sąnaudoms. Atrinkti gamintojai 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Pelningumas Sąjungos rinkoje (%) 19,7 % 9,6 % 4,9 % 6,7 % Indeksas 100 49 25 34

e) Investicijų grąža

(119) Investicijų grąža (IG), išreikšta iš su BVV susijusios veiklos gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su BVV gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir per visą nagrinėjamąjį laikotarpį išliko teigiama. Nagrinėjamuoju laikotarpiu IG sumažėjo 80 %, tačiau per PTL vėl padidėjo 50 %, palyginti su 2010 m. Atrinkti gamintojai 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL IG (%) 30 % 7 % 4 % 6 % Indeksas 100 23 13 20

f) Grynųjų pinigų srautas

(120) Grynųjų pinigų srauto padėtis nuo 2008 m. iki PTL labai pablogėjo, nes šis srautas sumažėjo 93 %. Grynųjų pinigų srauto tendencija nesutapo su pelningumo tendencija; tai galima paaiškinti nuvertėjimo sąnaudomis, būdingomis tokiai kapitalo imliai pramonei. Atrinkti gamintojai 2008 m. 2009 m. 2010 m. PTL Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) 466 198 345 152 45 562 33 614 Indeksas 100 74 10 7

g) Atsigavimas po ankstesnio dempingo

(121) Pirmiau nagrinėti rodikliai rodo, kad ekonominis nuosmukis turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonei, nes sumažėjo pardavimo apimtis, gamybos apimtis, IG ir grynųjų pinigų srautas, tačiau jie taip pat rodo, kad Sąjungos pramonė pakeitė gamybos įrenginius, kad lengviau prisitaikytų prie naujos ekonominės padėties ir išnaudotų galimybes tuose Sąjungos bei ne Sąjungos rinkų segmentuose, kuriuose gali gauti didelį pelną. Tai, kad Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis pagerėjo nustačius antidempingo priemones iš nagrinėjamųjų šalių importuojamam produktui 2006 m. ir iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamam produktui – 2009 m., rodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad Sąjungos pramonė atsigavo po ankstesnio dempingo, nors nebesiekia 2008 m. pelningumo lygio.

7.4. Išvada

(122) Nors suvartojimas sumažėjo 34 %, Sąjungos pramonė sugebėjo padidinti savo rinkos dalį, o gamybos apimtis ir pardavimo apimtis sumažėjo mažiau nei suvartojimas. Sąjungos pramonė gavo pelno per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė.

8. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

(123) Kaip paaiškinta 69, 70, 77 ir 78 konstatuojamosiose dalyse, eksportuojantys Rusijos ir Ukrainos gamintojai turi galimybių gerokai padidinti eksporto į Sąjungą apimtį panaudodami turimus apytiksliai 1 750 000 tonų nepanaudotus pajėgumus, kurie prilygsta visam Sąjungos suvartojimui. Visi eksportuojančių Rusijos ir Ukrainos gamintojų pajėgumai sudaro 5 500 000 tonų. Todėl tikėtina, kad siekiant atgauti ir dar labiau padidinti dėl galiojančių antidempingo muitų prarastą rinkos dalį į Sąjungos rinką pateks didelis kiekis Rusijos ir Ukrainos BVV, jeigu priemonės bus panaikintos.

(124) Kaip nurodyta 95 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad importo iš Rusijos ir Ukrainos kainos buvo mažos, todėl priverstinai buvo sumažintos ES kainos. Šios mažos kainos greičiausiai būtų toliau taikomos. Iš tikrųjų Ukrainos atveju, kaip nurodyta 80 konstatuojamojoje dalyje, kainos gali dar labiau sumažėti. Tokia kainodaros politika kartu su tų šalių eksportuotojų galimybe į Sąjungos rinką eksportuoti didelį nagrinėjamojo produkto kiekį greičiausiai lemtų mažesnes kainas Sąjungos rinkoje ir turėtų neigiamo poveikio Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. Kaip pirmiau nurodyta, Sąjungos pramonės finansinė padėtis yra glaudžiai susijusi su kainų Sąjungos rinkoje lygiu. Todėl tikėtina, kad padidėjus importo iš Rusijos ir Ukrainos dempingo kainomis apimčiai Sąjungos pramonės finansinė padėtis pablogės ir pasieks tokį lygį, kuris buvo nustatytas atliekant paskutinį tyrimą. Todėl atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Rusijos ir Ukrainos kilmės importuojamam produktui taikomas priemones žala Sąjungos pramonei greičiausiai pasikartotų.

(125) Svarbu prisiminti, kad 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės žalą sukeliančiam dempingui, atsiradusiam dėl importo iš, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos, neutralizuoti. Tačiau Sąjungos pramonės priemonės nebuvo iš esmės naudingos, nes šių šalių rinkos dalis perėmė importas mažomis kainomis iš Kinijos. Tai neabejotinai turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės atsigavimui iki to laikotarpio, kai 2009 m. buvo nustatytos priemonės Kinijai. Todėl galima daryti išvadą, kad negalima laikyti, jog Sąjungos pramonė visiškai atsigavo nuo ankstesnio dempingo ir kad jai vis dar gali būti daromas žalingas poveikis dėl į Sąjungos rinką importuojamų didelių kiekių dempingo kainomis.

(126) Dėl Kroatijos, kaip nurodyta 60 konstatuojamojoje dalyje, vienintelė gamykla yra parduodama, o gamyba buvo visiškai nutraukta ir nėra tikėtina, kad ji būtų atnaujinta artimiausiu metu. Be to, atsižvelgiant į nedidelius į Sąjungą eksportuotus kiekius, net jei gamyba būtų atnaujinta artimiausiu metu, visai netikėtina, kad kiekiai, kurie galėtų būti eksportuojami į Sąjungą, prilygtų anksčiau eksportuotiems kiekiams.

(127) Todėl atsižvelgiant į nedidelį nagrinėjamuoju laikotarpiu eksportuotą kiekį ir tai, kad pasibaigus PTL gamyba buvo visiškai nutraukta, daroma išvada, kad panaikinus importuojamam Kroatijos kilmės produktui taikomas priemones, žala Sąjungos pramonei nepasikartos.

9. SĄJUNGOS INTERESAI

9.1. Įvadas

(128) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu nagrinėta, ar toliau Rusijai ir Ukrainai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Nustatant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję įvairūs interesai. Reikėtų priminti, kad ankstesniuose tyrimuose priemonių nustatymas buvo laikomas neprieštaraujančiu Sąjungos interesams. Be to, šis tyrimas yra peržiūra ir jį atliekant nagrinėjama padėtis jau po antidempingo priemonių nustatymo, todėl galima įvertinti bet kokį netinkamą neigiamą poveikį, kurį šios galiojančios antidempingo priemonės daro susijusioms šalims.

(129) Tuo remiantis nagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės produktui šiuo konkrečiu atveju prieštarautų Sąjungos interesams.

9.2. Sąjungos pramonės interesai

(130) Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Tai patvirtino teigiama jos ekonominės padėties raida, stebėta nagrinėjamuoju laikotarpiu. Visų pirma, tai, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė padidino savo rinkos dalį, yra svarus argumentas, rodantis, kad Sąjungos pramonė sugebėjo prisitaikyti prie pasikeitusių rinkos aplinkybių. Be to, Sąjungos pramonė išliko pelninga per visą nagrinėjamąjį laikotarpį.

(131) Galima pagrįstai tikėtis, kad taikytinos priemonės Sąjungos pramonei toliau bus naudingos. Nustačius priemones Sąjungos pramonė galės didinti pardavimo apimtį ir pelno lygį, kad galėtų toliau investuoti į gamybos įrangą. Jei nebūtų taikomos importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės produktui nustatytos priemonės, Sąjungos pramonė greičiausiai vėl patirtų žalos dėl padidėjusio importo iš šių šalių dempingo kainomis, o jos finansinė padėtis pablogėtų.

9.3. Importuotojų interesai

(132) Primenama, kad atliekant ankstesnius tyrimus padaryta išvada, kad nustatytų priemonių poveikis importuotojams būtų nedidelis. Kaip nurodyta 18 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno atsakymus pateikė ir atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo trys importuotojai. Jie nurodė, kad dėl priemonių kainos didėjo. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujantys importuotojai BVV gauna iš įvairių tiekėjų iš daug skirtingų šalių ir kad kainos yra konkurencingos, todėl galimas importuojamam Rusijos ir Ukrainos produktui toliau taikomų priemonių poveikis bus nedidelis.

(133) Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad dabartinės galiojančios priemonės neturėjo žymaus neigiamo poveikio importuotojų finansinei padėčiai ir kad tolesnis priemonių taikymas jiems neturėtų pernelyg didelio poveikio.

9.4. Naudotojų interesai

(134) Remiantis turima informacija manoma, kad BVV sudaro pakankamai mažą naudotojų gamybos sąnaudų dalį. BVV yra įprastinė sudėtinė didesnių projektų (katilų, vamzdynų, statybos) dalis ir sudaro tik ribotą jų dalį. Todėl galimas toliau taikomų priemonių poveikis nebūtų reikšmingas.

(135) Komisija išsiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams. Kaip minėta 18 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas naudotojas. Jis nurodė, kad taikomos priemonės žalos jam nepadarė, nes yra kitų šaltinių, ir kad BVV tenkanti gamybos sąnaudų dalis nėra didelė. Todėl padaryta išvada, kad, atsižvelgiant į mažas su BVV susijusias naudotojų pramonės sąnaudas ir kitų esamų šaltinių pasiūlą, galiojančios priemonės naudotojų pramonei didelio poveikio neturi.

9.5. Išvada dėl Sąjungos interesų

(136) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl nereikėtų toliau taikyti galiojančių antidempingo priemonių.

10. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

(137) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti galiojančias priemones toliau taikyti importuojamam Rusijos ir Ukrainos kilmės nagrinėjamajam produktui ir nustoti jas taikyti importuojamam Kroatijos kilmės nagrinėjamajam produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti.

(138) Vienas Rusijos eksportuotojas paprašė būti išklausytas dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui ir buvo išklausytas. Tas eksportuotojas teigė, kad Komisija padarė neteisingą išvadą, jog atliekant tyrimą jis nebendradarbiavo. Šis eksportuotojas kreipėsi kaip suinteresuotoji šalis ir Komisijai pateikė du dokumentus, daugiausia susijusius su žala, į kuriuos Komisija tinkamai atsižvelgė. Tačiau tas eksportuotojas nepateikė antidempingo tyrimo klausimyno atsakymų ir jokios informacijos apie jo eksporto kainą. Todėl Komisija neturėjo jokios kitos išeities kaip apskaičiuoti Rusijos normaliąją vertę remdamasi tinkamiausiais turimais faktais. Tas eksportuotojas tokiam taikytam metodui neprieštaravo. Tokiomis aplinkybėmis negalima laikyti, kad šis eksportuotojas visapusiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą.

(139) Tas pats eksportuotojas taip pat teigė, kad atskleisti faktai buvo neišsamūs, prieštaringi ir nepakankamai pagrįsti. Tačiau šis teiginys nebuvo pagrįstas.

(140) Kitas Rusijos eksportuotojas teigė, kad importas iš Rusijos turėtų būti vertinamas atskirai nuo importo iš Ukrainos. Tačiau atliekant paskutinį tyrimą importas iš Rusijos ir Ukrainos buvo vertinamas bendrai (kartu su importu iš Kroatijos). Kadangi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies sąlygos importo iš Rusijos ir Ukrainos atveju vis dar yra įvykdytos, tokio importo poveikis buvo bendrai įvertintas, kaip išdėstyta 88–92 konstatuojamosiose dalyse. Pastabų, dėl kurių šiuo atveju reikėtų keisti metodą, negauta.

(141) Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad atsižvelgiant į Sąjungos pramonės padėtį priemonių nebūtina toliau taikyti, nes nėra žalos pasikartojimo tikimybės. Tačiau naujų pastabų, dėl kurių reikėtų keisti 123–127 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą išvadą dėl žalos pasikartojimo, negauta.

(142) Kelios suinteresuotosios šalys teigė, kad ilgalaikis priemonių taikymas yra nepagrįstas ir ragino nutraukti jų galiojimą. Šiuo atžvilgiu primintina, kad tai yra pirmoji priemonių galiojimo termino peržiūra, taikoma šiai produkto apibrėžtajai sričiai. Šiai produkto apibrėžtajai sričiai taikomos priemonės galioja tik nuo 2006 m., todėl šis laikotarpis negali būti laikomas nepagrįstai ilgu laikotarpiu. Iš tiesų priemonės iš Rusijos importuojamam produktui buvo taikomos nuo 1997 iki 2004 m., o iš Kroatijos ir Ukrainos importuojamam produktui – nuo 2000 iki 2004 m., tačiau šios priemonės buvo nustatytos daug siauresnei apibrėžtajai produkto sričiai. Bet kuriuo atveju atliekant šį tyrimą nustatyta, kad pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies sąlygos dėl tolesnio priemonių taikymo yra įvykdytos, todėl teiginys, kad priemonės gali būti taikomos tam tikrą metų skaičių, yra netinkamas.

(143) Galiausiai tvirtinta, kad importas iš Rusijos yra nagrinėjamas skirtingai nuo importo iš Baltarusijos ir Kroatijos ir kad tai galima laikyti diskriminacija. Šis teiginys neatitinka tikrovės, nes šių šalių padėtis yra visiškai kitokia. Skundas dėl importo iš Baltarusijos buvo atsiimtas, todėl pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas buvo nutrauktas (20). Atskleidus faktus, nebuvo pateikta jokių pastabų, rodančių, kad tyrimo nutraukimas prieštarautų Sąjungos interesams. Kalbant apie Kroatiją, kaip išdėstyta 63–65 konstatuojamosiose dalyse, Kroatijoje gamyba buvo nutraukta.

(144) Todėl galima daryti išvadą, kad gautos pastabos nebuvo tokio pobūdžio, dėl kurio reikėtų keisti pirmiau išdėstytas išvadas.

(145) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės BVV taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. Tačiau importuojamiems Kroatijos BVV taikomos priemonės turėtų būti nebetaikomos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1. Importuojamiems Rusijos ir Ukrainos kilmės apskrito skerspjūvio besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (21) yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (22) (TARIC kodai 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ir 7304599320) nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2. Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašyto produkto, kurį pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

Šalis Bendrovė Antidempingo muitas % Papildomas TARIC kodas Rusija Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ir Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works 24,1 A741 OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ir OAO Seversky Tube Works 27,2 A859 Visos kitos bendrovės 35,8 A999 Ukraina OJSC Dnepropetrovsk Tube Works 12,3 A742 LLC Interpipe Niko Tube ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP) 17,7 A743 CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist 25,7 A744 Visos kitos bendrovės 25,7 A999

3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos muitus reglamentuojančios galiojančios nuostatos.

4. Peržiūros tyrimas dėl importuojamų Kroatijos kilmės apskrito skerspjūvio besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba iš plieno, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize, yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93, baigiamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge 2012 m. birželio 26 d. Tarybos vardu Pirmininkas N. WAMMEN

(1) OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2) OL L 322, 1997 11 25, p. 1.

(3) OL L 23, 2000 1 28, p. 78.

(4) OL L 45, 2000 2 17, p. 1.

(5) OL L 246, 2004 7 20, p. 10.

(6) OL L 46, 2005 2 17, p. 7.

(7) OL L 46, 2005 2 17, p. 46.

(8) OL L 300, 2005 11 17, p. 1.

(9) OL L 175, 2006 6 29, p. 4.

(10) OL C 288, 2007 11 30, p. 34.

(11) Byla Interpipe Niko Tube ir Interpipe NTRP prieš Tarybą, C-191/09.

(12) OL L 165, 2012 6 26, p. 1.

(13) OL C 187, 2011 6 28, p. 16.

(14) OL C 223, 2011 7 29, p. 8 ir OL C 303, 2011 10 14, p. 11.

(15) Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW dok. IX-555-67.

(16) Žr. Reglamento (EB) Nr. 954/2006 87 ir 94–99 konstatuojamąsias dalis.

(17) Žr. Reglamento (EB) Nr. 954/2006 119–127 konstatuojamąsias dalis.

(18) OL L 220, 2008 8 15, p. 1.

(19) OL L 262, 2009 10 6, p. 19.

(20) OL L 121, 2012 5 8, p. 36.

(21) Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW dok. IX-555–67.

(22) Kaip šiuo metu apibrėžta 2011 m. rugsėjo 27 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1006/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedas (OL L 282, 2011 10 28, p. 1). Produkto apibrėžtoji sritis nustatoma sujungiant 1 straipsnio 1 dalyje pateikiamą produkto apibrėžtąją sritį ir pagal atitinkamus KN kodus kartu pateikiamą produkto apibrėžtąją sritį.