ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(9)

2018 m., atsižvelgiant į Slovėnijos fiskalinę padėtį ir visų pirma skolos dydį, numatoma, kad šalis toliau vykdys koregavimą siekdama tinkamo vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Pagal bendrai sutartą koregavimo matricą taikant Stabilumo ir augimo paktą, tas koregavimas būtinas, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (6) nominalusis augimas neviršytų 0,6 %. Tai atitiktų 1 % BVP struktūrinį koregavimą. Jeigu politika nesikeis, esama rizikos, kad 2018 m. nuo to reikalavimo bus labai nukrypta. Prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Slovėnija laikysis skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Slovėnija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių 2017 m. ir kad 2018 m. reikės imtis papildomų priemonių siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Tačiau, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1466/97, vertinant biudžeto planus ir rezultatus reikėtų atsižvelgti į valstybės narės biudžeto balansą pagal ciklo sąlygas. Kaip primenama Komisijos komunikate dėl 2017 m. Europos semestro, kuris pridedamas prie šių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, vertinant 2018 m. biudžeto planų projektus, o vėliau – 2018 m. biudžeto rezultatus, reikės tinkamai atsižvelgti į tikslą siekti fiskalinės krypties, kuri padėtų ir stiprinti vykstantį atsigavimą, ir užtikrinti Slovėnijos viešųjų finansų tvarumą. Šiame kontekste Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ketina atlikti bendrą vertinimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, visų pirma atsižvelgdama į Slovėnijos ciklinę padėtį; Be to, dėl itin didelio ekonomikos susitraukimo 2008–2013 m. ir įgyvendinamų esminių struktūrinių ir finansų sektoriaus reformų konkrečiu Slovėnijos atveju esama didelio netikrumo dėl ciklinės padėties;
(6)

be to, nepriklausoma politikos uždavinių aukštos kokybės ekonominė analizė didina politinių debatų skaidrumą. Nagrinėjant politikos uždavinius galėtų būti didinamas visų suinteresuotųjų subjektų informuotumas. Tai gali daryti teigiamą poveikį visuomenės paramai ir atsakomybei už būtinas reformas. Be to, jei tai numatyta jų nacionaliniuose įgaliojimuose ir tiek, kiek tai numatyta, produktyvumo tarybos galėtų įvertinti politikos pasirinkimų poveikį, aiškiai nurodydamos susijusius politikos kompromisus;
(16)

veikia septyni Graikijos prieglobsčio tarnybos regioniniai biurai: Atikoje, Lesbe, Šiauriniame Evre, Pietiniame Evre, Rode ir Salonikuose, įskaitant 2016 m. atidarytą naują regioninį prieglobsčio biurą Samo saloje. Be to, Amygdalezos, Patrų ir Ksantės regionuose veikia trys prieglobsčio skyriai, kurie nagrinėja laikinojo sulaikymo įstaigose laikomų neteisėtų migrantų pateiktus tarptautinės apsaugos prašymus. Kad šie biurai ir skyriai galėtų veikti visu pajėgumu, juose turi būti įdarbinta pakankamai darbuotojų. Be to, Graikijos valdžios institucijos įsipareigojo atidaryti iš viso 13 regioninių prieglobsčio biurų. Graikija vis dar turi užbaigti visų likusių regioninių prieglobsčio biurų steigimą ir juose įdarbinti pakankamai darbuotojų, kaip numatyta 2015 m. perkėlimo Europos Sąjungoje gairėse, kad galėtų užtikrinti galimybę visoje šalyje veiksmingai pasinaudoti prieglobsčio suteikimo procedūra;
(5)

šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis. Ji iki 2015 m. termino nepanaikino perviršinio deficito ir neužtikrino Tarybos rekomenduotų fiskalinių pastangų. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja 2016 m. panaikinti perviršinį deficitą ir pasiekti 2,2 % BVP nominalaus deficito tikslą. Kai perviršinis deficitas bus tvariai panaikintas, Portugalijai bus taikoma prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. Numatoma, kad nuo 2016 m. iki 2020 m. (perskaičiuotas (5)) struktūrinis balansas pagerės tik maždaug 0,35 % BVP per metus, t. y. mažiau už reikalaujamą 0,6 % BVP dydį, ir vidutinio laikotarpio tikslo – 0,25 % BVP struktūrinio pertekliaus – programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2016 m. sumažės iki 124,8 % ir toliau mažės iki 110,3 % 2020 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra gana optimistinis. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sieks 2,7 % BVP, t. y. bus mažesnis už Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę, o 2017 m. bus 2,3 % BVP. Numatoma, kad struktūrinis deficitas 2016 m. ir 2017 m. šiek tiek padidės, todėl fiskalinės pastangos neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Be to, nenumatoma, kad 2017 m. Portugalija laikysis pereinamojo laikotarpio skolos taisyklės. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad esama rizikos, jog Portugalija nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad nuostatų būtų laikomasi 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;
(8)

privačiojo sektoriaus skola Kipre tebėra pernelyg didelė. Nors nuosavybės teisės netekimo ir nemokumo sistemų pertvarkymas yra svarbus žingsnis siekiant subalansuoti skolininkų ir kreditorių teises, yra galimybių toliau didinti jų veiksmingumą ir plačiau jas naudoti. Keli šių sistemų veikimo trūkumai trukdo tvariai mažinti privačiojo sektoriaus įsiskolinimą ir sparčiau mažinti neveiksnių skolų mastą. Jie taip pat mažina galimybes suteikti verslininkams antrą šansą. Taip pat išlieka keletas privačiojo sektoriaus skolos restruktūrizavimo sprendimų veikimo trūkumų. Be to, tam, kad nemokumo teisės aktai būtų įgyvendinami veiksmingai, svarbu priimti visas reikalingas civilinio proceso taisykles ir nuostatas. Kad Nemokumo tarnyba galėtų veikti visu pajėgumu, jai reikia pakankamai darbuotojų, IT infrastruktūros ir pakankamo tinkamai parengtų ir licencijuotų nemokumo specialistų skaičiaus. Be to, siekiant išvengti vėlavimų ir suteikti pirkėjams apsaugos priemones, užtikrinančias tinkamą nuosavybės teisių nustatymą ir padedančias susigrąžinti pasitikėjimą būsto rinka, būtinos patikimos ir greitos nuosavybės dokumentų išdavimo ir nuosavybės teisių perdavimo sistemos;
(5)

šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja, kad nominalusis balansas 2019 m. taps perteklinis ir sieks 0,1 % BVP. Struktūrinis balansas palaipsniui gerės, kad Maltos vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, būtų pasiektas ne vėliau kaip 2019 m. Stabilumo programoje numatoma, kad 2016 m. bendras valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP sumažės iki 62,6 %, o po to toliau mažės ir 2019 m. pasieks 55,5 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas 2016 m. ir atsargus 2017–2019 m. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama didelės rizikos, kad bus smarkiai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo 2015 bei 2016 m. vertinant kartu, iš esmės dėl nukrypimo 2015 m., kuris turi būti ištaisytas 2016 m. ir, jeigu politika nesikeis, 2017 m. Nukrypimas 2015 m. iš dalies gali būti paaiškintas investicijų padidėjimu, kurį daugiausia lėmė išskirtinai didelis ES lėšų įsisavinimas besibaigiant 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui. Siekiant sumažinti nuokrypį per dvejus metus 2015–2016 m., į 2016 m. stabilumo programą įtraukta papildomų priemonių 2016 metams, kurios dar negalėjo būti įtrauktos į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę. Šiomis priemonėmis siekiama sumažinti pirmines išlaidas (0,16 % BVP), visų pirma atlygio darbuotojams, tarpinio vartojimo ir kapitalo pervedimų srityse. Be to, kai kurių 2016–2019 m. pajamų priemonių įverčiai buvo pakoreguoti siekiant atsižvelgti į naujesnę informaciją, taip pat faktinį priemonių poveikį 2015 m. Visas priemones vertinant bendrai, jų grynasis deficitą mažinantis poveikis siekia 0,2 % BVP. Jei būtų atsižvelgta į šias priemones, pagerėtų struktūrinės pastangos, palyginti su Komisijos prognoze, o struktūrinis balansas rodytų tam tikrą nukrypimą vidutiniškai per dvejus metus 2015–2016 m., tačiau 2017 m. išliktų didelio nukrypimo rizika. Prognozuojama, kad 2016 ir 2017 m. Malta laikysis skolos mažinimo kriterijaus. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, jog esama rizikos, kad Malta nesilaikys Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Todėl siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų 2016 m. ir 2017 m., reikės papildomų priemonių;
(9)

federalinė Vyriausybė padidino švietimo ir mokslinių tyrimų srities išlaidas, tačiau švietimui skirtų viešųjų išlaidų suma, išreikšta procentine BVP dalimi, vis dar nesiekia ES vidurkio, be to, visos švietimo ir mokslinių tyrimų srities išlaidos 2015 m. gali nesiekti 10 % BVP nacionalinio tikslo. Vokietija planuoja iki 2018 m. didinti valstybės investicijas, įskaitant papildomą 10 mlrd. EUR sumą infrastruktūrai ir 5 mlrd. EUR sumą finansiškai silpnų savivaldybių investicijoms remti. Tačiau šie teigiami poslinkiai, atrodo, nėra pakankami, kad būtų išspręsta bendro susidariusio investicijų trūkumo problema. Pasinaudojusi fiskalinio manevravimo galimybėmis, Vokietija galėtų investuoti į ekonomikos augimo ateityje potencialą ir išspręsti susidariusio valstybės investicijų trūkumo problemą, ypač akivaizdžią infrastruktūros srityje ir savivaldybių lygmeniu. Vokietija nepadarė pažangos didindama mokesčių sistemos veiksmingumą. Apskritai, galimybės perorientuoti mokesčius į labiau augimą skatinančius pajamų šaltinius, atrodo, neišnaudojamos. Pajamos, gaunamos iš periodinių turto mokesčių, išlieka palyginti mažos (0,5 % BVP 2012 m., palyginti su 1,5 % BVP ES 28 vidurkiu), o turto vertinimo duomenys yra pasenę, nes vakarinėse žemėse (Länder) naudojamos 1963–1964 m. rinkos vertės, o rytinėse žemėse – 1935 m. vertės. Nors savivaldybių nekilnojamojo turto mokesčio (Grundsteuer) reforma buvo įtraukta į koalicijos susitarimą ir paskelbta 2014 m. ir 2015 m. nacionalinėse reformų programose, iki šiol jokių konkrečių veiksmų nesiimta. Užuot daugiau dėmesio skyrus mažiau iškreipiantiems periodiniams turto mokesčiams, toliau ryškėjo tendencija didinti nekilnojamojo turto perdavimo mokesčius. Vietos prekybos mokestis (Gewerbesteuer) nebuvo peržiūrėtas. Dėl to, kad į mokesčio bazę įtraukti ne pelno elementai, mokestis taikomas neveiksmingai. Įmonėms tenkanti su mokesčiais susijusi administracinė našta ir mokesčių surinkimo išlaidos Vokietijoje išlieka palyginti didelės – gyventojų pajamų mokesčio ir pelno mokesčio deklaracijos elektroniniu būdu teikiamos rečiau nei Sąjungos vidurkis. Vykdoma federacijos, žemių ir savivaldybių fiskalinių santykių peržiūra suteikia galimybę stiprinti tvarios fiskalinės politikos pagrindus, be kita ko, užtikrinant tinkamas valstybės investicijas visais valdžios lygmenimis. Be to, ši peržiūra sudaro sąlygas patobulinti pajamų ir išlaidų paskirstymo kompetenciją ir padidinti horizontalaus finansinio subalansavimo sistemos ir mokesčių administravimo veiksmingumą;
(9)

itin svarbu bus atlikti intensyvesnes išlaidų peržiūras ir nustatyti daugiau sričių, kurių išlaidas reikia sumažinti tiek, kad būtų galima pasiekti numatytų rezultatų. Prancūzija turėtų užtikrinti, kad nustatant išlaidų mažinimo tikslus būtų atsižvelgiama į beveik nulinę infliaciją. Tuo pat metu lėšos, kurias galima sutaupyti dėl mažesnių, nei numatyta, valstybės skolos sąnaudų, atsirandančių dėl mažesnių palūkanų, turėtų būti skirtos deficitui mažinti. Sutaupyti daug lėšų per trumpą laikotarpį neįmanoma smarkiai nesumažinus išaugusių socialinės apsaugos išlaidų, kurios 2014 m. sudarė 26 % BVP ir beveik pusę viešojo sektoriaus išlaidų. 2015–2017 m. 11 mlrd. EUR planuojama sutaupyti mažinant sveikatos priežiūros išlaidas, tačiau siekiant apriboti išlaidų didėjimą šioje srityje reikia dėti daugiau pastangų. Visų pirma būtų galima įgyvendinti daugiau sąnaudų ribojimo politikos priemonių vaistų kainų ir ligoninių išlaidų srityje. Iki 2020 m. pensijų sistema ir toliau susidurs su deficitais, o sistemos deficitui panaikinti ankstesnių pensijų reformų nepakaks. Visų pirma bendro pensijų deficito naštą ir toliau didina valstybės tarnautojų ir valstybės kontroliuojamų bendrovių darbuotojų pensijų sistemos. Be to, makroekonominė padėtis daro didelę įtaką pensijų sistemos tvarumui, visų pirma papildomų pensijų sistemų padėčiai. Siekiant atkurti gerą papildomų pensijų sistemos finansinę būklę reikia imtis ryžtingų veiksmų;
(9)

per pastaruosius 12 mėnesių nebuvo išspręstos svarbiausios bankų sektoriaus problemos, visų pirma problemos, susijusios su rinka grindžiamo skolinimo sąlygų atkūrimu sukuriant daugiau galimybių kaupti kapitalą ir užtikrinant efektyvesnį portfelio išvalymą. Nuo 2013 m. vidurio bankai skolino daugiausia pagal subsidijuojamas schemas, įskaitant apie 40 % paskolų MVĮ. Dėl didelės mokesčių ir reguliavimo naštos ir didelės dalies probleminių paskolų bankai neturi reikiamų paskatų aktyviau vykdyti savo įprastą, ne subsidijomis grindžiamą, skolinimo veiklą. Vengrijos išorės pozicija ir su tuo susijusi rizika finansiniam stabilumui gerokai sumažėjo dėl neseniai įvykdyto užsienio valiuta išreikštų paskolų konvertavimo į vietos valiutą. Tačiau namų ūkių įsiskolinimo užsienio valiuta pasekmės tebėra svarbiausia priežastis, kodėl yra tokia didelė neveiksnių paskolų dalis. Dauguma iki šiol priimtų įsiskolinimo užsienio valiuta mažinimo priemonių nebuvo skirtos probleminiams skolininkams (išskyrus Nacionalinės turto valdymo agentūros namų ūkių sektoriuje taikomą priemonę), todėl mažai tikėtina, kad dėl jų pavyktų išspręsti neveiksnių paskolų problemą. Efektyviai išvalyti portfelį, be kita ko, trukdo tai, kad neatimama teisė naudotis turtu, o pertvarkymo teismine ir neteismine tvarka procedūros neefektyvios. Į neseniai su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku sudarytą susitarimą įtraukti keli Vyriausybės įsipareigojimai spręsti finansų sektoriaus problemas, be kita ko, laipsniškai mažinant bankams taikomus mokesčius ir laikantis išankstinių konsultacijų principo. Griežtas šių priemonių įgyvendinimas būtų naudingas siekiant sugrįžti prie patikimos ir nuspėjamos finansų politikos sistemos. Pernai Vengrija ne kartą didino savo tiesioginės nuosavybės dalį bankų sektoriuje. Valstybės kišimasis į bankų sektorių didinant tiesioginės nuosavybės dalį gali kelti didelę fiskalinę riziką, net jei tai tik laikina;
(12)

be to, panaikinus kliūtis, trukdančias veiksmingai restruktūrizuoti perspektyvias finansinių sunkumų patiriančias įmones, būtų išsaugota darbo vietų ir paskatinta visa ekonomika. Verslininkams sudarius geresnes galimybes pradėti dar kartą, valstybėse narėse pagerėtų savarankiško užimtumo rodikliai. Be to, veiksminga nemokumo sistema leistų geriau įvertinti skolinimo ir skolinimosi sprendimų riziką, sklandžiau prisitaikyti per daug įsiskolinusioms įmonėms ir labai sumažinti ekonomines ir socialines sąnaudas, susijusias su jų finansinio įsiskolinimo mažinimo procedūromis;
(14)

užimtumo ir aktyvumo lygiai, ypač jaunimo ir vyresnio amžiaus žmonių, yra vieni žemiausių visoje Sąjungoje. Be ciklo lemiamų pokyčių, darbo rinkos rezultatai iš dalies susiję su institucijomis ir politika. Kroatija pradėjo vykdyti darbo rinkos reformas, siekdama padidinti darbo rinkos lankstumą. Pirmasis reformos etapas, kurio metu pagrindinis dėmesys skirtas terminuotų darbo sutarčių reglamentavimui, buvo užbaigtas 2013 m. 2014 m. sausio mėn. vyriausybė priėmė antrąjį pasiūlymą dėl teisės akto, kuriame numatyta sumažinti atleidimo išlaidas sutrumpinant ir supaprastinant procedūras ir padidinant darbo laiko lankstumą. Be to, būtų įvestos lankstesnės užimtumo formos, kaip antai darbo ne visą darbo dieną sutartys. Atlikusi šiuos pokyčius, Kroatija iš esmės prisivytų kitas šalis, kiek tai susiję su užimtumo apsaugos rodikliu. Nors tikimasi, kad šios reformos turės teigiamą poveikį užimtumui apskritai, dėl jų taip pat didėja darbo rinkos susiskaidymo rizika, įskaitant terminuotų darbo sutarčių plitimą. Šiuo metu, nepaisant ypatingos Kroatijos padėties – palyginti aukšto vidutinio darbo užmokesčio ir labai žemo užimtumo lygio, nenumatoma jokių pokyčių, susijusių su darbo užmokestį nustatančiomis institucijomis. Nors nedarbo lygis tebeauga, aktyvioms darbo rinkos politikos priemonėms, kuriomis siekiama sudaryti daugiau galimybių patekti į darbo rinką ir ilgiau joje pasilikti, skirtos išlaidos ir jų aprėptis vis dar nesiekia vidurkio, ypač jaunimo, ilgalaikių bedarbių ir vyresnio amžiaus darbuotojų atveju. Kroatijos valstybinės užimtumo tarnybos administraciniai gebėjimai patiria didelį spaudimą, be kita ko, ir regioniniu lygmeniu. Nėra bendros sistemos, kuri leistų stebėti ir vertinti darbo rinkos pokyčius bei poreikius, įskaitant įgūdžių prognozavimą, be to, nevykdomas reguliarus aktyvios darbo rinkos politikos priemonių vertinimas. Nedeklaruojama apmokama veikla sudaro didelę dalį visos veiklos;
(9)

2014 m. stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2014 m. tvariai ištaisyti perviršinį deficitą ir palaipsniui daryti pažangą siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo – pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą; šis tikslas yra griežtesnis, nei reikalaujama Stabilumo ir augimo paktu. Tačiau vidutinės trukmės laikotarpio tikslo programos laikotarpiu pasiekti neplanuojama. 2014 m. planuojamas (perskaičiuotas) struktūrinis koregavimas beveik atitinka rekomenduojamas pastangas. Atlikus planuojamą perviršinio deficito ištaisymą numatoma, kad 2015 m. bus šiek tiek nukrypta nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano. Po to planuojama metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo iš esmės atitinka ne mažiau kaip 0,5 % BVP reikalavimą. Stabilumo programoje prognozuojama, kad nuo 2014 m. valdžios sektoriaus skola, kuri 2013 m. siekė 73 % BVP, bus pradėta mažinti laikantis skolos mažėjimo kriterijaus. Apskritai, programos tikslai iš esmės atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, kurias patvirtino nepriklausoma įstaiga (nacionalinė audito įstaiga), yra tikėtinas 2014 ir 2015 m., nes ekonomikos augimo projekcijos yra šiek tiek mažesnės už tų metų projekcijas, pateiktas Komisijos tarnybų 2014 m. pavasario prognozėje. Tačiau biudžeto tikslams gresianti rizika krypsta į neigiamą pusę, nes programos laikotarpiu planuojamas struktūrinis pajamų padidėjimas nėra visiškai pagrįstas priemonėmis, o dėl išlaidų perviršio galėtų prireikti didesnių išlaidų, nei įtraukta į biudžetą. Pagal Komisijos prognozę tikimasi, kad Malta 2014 m. tvariai ištaisys perviršinį deficitą. Be to, remiantis Komisijos prognoze, 2013–2014 m. laikotarpiu fiskalinės pastangos yra 1,6 % BVP, vertinant pagal (pakoreguotą) struktūrinio balanso pokytį, ir 1,25 % BVP, vertinant pagal rekomendacijos pagal perviršinio deficito procedūrą pateikimo metu apskaičiuotą būtiną reikalingų priemonių sumą, per mažos. Nors ir nepasilikta jokio atsargos rezervo, kiek tai susiję su skolos mažinimo kriterijaus tenkinimu 2014 m., skolos scenarijui kylanti rizika krypsta į teigiamą pusę;
(4)

pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (1) 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, siekiant per nurodytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršinio deficito padėčiai ištaisyti. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP.
(13)

Švedijoje jaunų žmonių, migrantų kilmės asmenų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų nedarbas apskritai yra gerokai didesnis nei kitų darbingo amžiaus gyventojų, be to, viršija ES vidurkį. Švedija ėmėsi daugelio naujų svarbių priemonių šiai problemai spręsti. Priemonės, kuriomis siekiama integruoti migrantų kilmės asmenis į darbo rinką, jau padėjo sumažinti nedarbą, tačiau būtina ir toliau dėti pastangas, kad spraga tarp jų ir likusios gyventojų dalies toliau mažėtų. Iki šiol tos priemonės jauniems žmonėms nedavė pastebimos naudos. Tačiau jau imtasi keleto perspektyvių priemonių arba jos planuojamos: tarp jų numatyta remti įdarbinimo susitarimus pagal Švedijos modelį, pagal kurį darbo užmokestį nustato visiškai nepriklausomi socialiniai partneriai. Padėčiai pagerinti taip pat labai tinka dedamos pastangos plėsti gamybinės praktikos ir kitokio profesinio rengimo darbo vietoje galimybes, tačiau, kad būtų pasiekta pageidaujamų rezultatų, šios pastangos turės būti ryžtingesnės. Nuolatinę pažangą užtikrintų užimtumo apsaugos teisės aktų persvarstymas ir pasinaudojimas darbo garantijų jaunimui privalumais. Bendro pobūdžio subsidijas vertėtų keisti tikslingesnėmis priemonėmis, nukreiptomis asmenims, kuriems to labiausiai reikia. Pagal Švedijos darbo garantiją jaunuoliams, ieškantiems darbo per valstybinę užimtumo tarnybą ir jo nesurandantiems 90 dienų, siūlomos tikslinės paslaugos, kuriomis jiems sudaromos geresnės galimybės susirasti darbą ir gauti išsilavinimą. Tačiau šiuo metu panašu, kad šia garantija ne taip veiksmingai sprendžiama jaunuolių, kurie nesimoko ir nestudijuoja ir nėra užsiregistravę valstybinėje užimtumo tarnyboje, problema. Vadovaudamasi 2012 m. rekomendacija, Švedija pavedė ištirti, kokį poveikį restoranų ir viešojo maitinimo paslaugoms sumažintas PVM tarifas daro kainoms, jaunimo darbo užmokesčiui ir užimtumui; preliminarūs šio tyrimo rezultatai turėtų būti paskelbti 2014 m. sausio mėn., o galutinės išvados – 2016 m. Atsižvelgiant į abejones dėl šios priemonės ekonominio efektyvumo, šis tyrimas labai svarbus;
1.3.

Europos elektros energijos ir dujų rinkos reguliavimo institucijų grupė „Gerosios patirties gairės, susijusios su pažangiosios elektros energijos ir dujų apskaitos reguliavimo aspektais“ (angl. Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas), 2011 m. vasario mėn., nuoroda Nr. E10-RMF-29–05, http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf