LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 197/24

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1222

2015 m. liepos 24 d.

kuriuo nustatomos pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo gairės

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 (1), ypač į jo 18 straipsnio 3 dalies b punktą ir 5 dalį,

kadangi:

(1) siekiant užsibrėžtų tikslų išlaikyti energijos tiekimo saugumą, didinti konkurencingumą ir užtikrinti, kad visi vartotojai galėtų įsigyti energijos priimtinomis kainomis, ypač svarbu skubiai baigti kurti visiškai veikiančią jungtinę energijos vidaus rinką. Sklandžiai veikiančioje elektros energijos vidaus rinkoje gamintojams turėtų būti suteikiamos tinkamos paskatos investuoti į naujus energijos gamybos būdus, įskaitant elektros energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ypatingą dėmesį skiriant Sąjungos energijos rinkoje labiausiai izoliuotoms valstybėms narėms ir regionams. Taip pat sklandžiai veikiančioje rinkoje vartotojams turėtų būti pasiūlytos tinkamos priemonės, kuriomis skatinamas efektyvesnis energijos vartojimas, kuris yra saugaus energijos tiekimo prielaida;

(2) energijos tiekimo saugumas yra būtinas visuomenės saugumo elementas, todėl jis neatskiriamai susijęs su veiksmingu elektros energijos vidaus rinkos veikimu ir izoliuotų valstybių narių elektros energijos rinkų integravimu. Elektros energija Sąjungos piliečius gali pasiekti tik tinklu. Veikiančios elektros energijos rinkos, visų pirma tinklai ir kita su elektros energijos tiekimu susijusi įranga, labai svarbūs visuomenės saugumui, ekonominiam konkurencingumui ir Sąjungos piliečių gerovei;

(3) Reglamente (EB) Nr. 714/2009 nustatytos nediskriminacinės taisyklės dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, visų pirma taisyklės dėl jungiamųjų linijų ir perdavimo sistemų, kurios turi įtakos tarpvalstybiniams elektros energijos srautams, pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo. Siekiant suformuoti visiškai integruotą elektros energijos rinką, reikėtų toliau derinti dabar galiojančias pralaidumo paskirstymo, perkrovos valdymo ir prekybos elektros energija taisykles. Todėl šiame reglamente nustatomos būtiniausios suderintos bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo – galiausiai Sąjungos mastu – taisyklės, kuriomis siekiama sukurti aiškų našios ir modernios pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo sistemos, kuri vartotojų labui palengvintų prekybą elektros energija visoje Sąjungoje, suteiktų galimybę efektyviau naudoti tinklą ir didintų konkurenciją, teisinį pagrindą;

(4) kad būtų galima įgyvendinti bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimą, perdavimo sistemų operatoriai (toliau – PSO) turimą tarpvalstybinį pralaidumą turi skaičiuoti koordinuotai. Šiuo tikslu jie turėtų sukurti bendro tinklo modelį, kuris apimtų kiekvienos valandos gamybos, apkrovos ir tinklo būklės įverčius. Įprastai esamas pralaidumas turėtų būti apskaičiuojamas pagal vadinamąjį srautinį skaičiavimo metodą; tai – toks metodas, kurį taikant atsižvelgiama į tai, kad elektros energija gali būti tiekiama įvairiomis trajektorijomis, ir optimizuojamas esamas pralaidumas stipriai tarpusavyje susietuose tinkluose. Turimas tarpvalstybinis pralaidumas, kaip vienas iš svarbiausių pradinių duomenų, turėtų būti įtraukiamas į tolesnį skaičiavimo procesą, kurio metu – ekonomiškumo požiūriu optimaliai atsižvelgiant į esamą tarpvalstybinį pralaidumą – suderinami visi Sąjungos mastu pateikti ir elektros energijos biržose sukaupti pirkimo ir pardavimo pasiūlymai. Bendru kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimu užtikrinama, kad paprastai elektros energija būtų tiekiama iš teritorijų, kuriose ji pigi, į teritorijas, kuriose ji brangi;

(5) siekdamas optimaliai suderinti pirkimo ir pardavimo pasiūlymus, rinkų susiejimo operatorius (toliau – RSO) taiko tam tikrą algoritmą. Laikantis nediskriminavimo principo, galimybę susipažinti su skaičiavimo rezultatais turėtų turėti visos elektros energijos biržos. Remdamosi RSO atlikto skaičiavimo rezultatais, elektros energijos biržos turėtų informuoti savo klientus apie pirkimo ir pardavimo pasiūlymus, pagal kuriuos buvo sudaryti sandoriai. Tada, remiantis RSO skaičiavimo rezultatais, energija turėtų būti perduodama tinklu. Bendras kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo procesas yra panašus, skiriasi tik tai, kad einamosios paros prekybos rinkų susiejimo atveju visą dieną turėtų būti vykdomas nepertraukiamas procesas, o ne atliekamas vienas skaičiavimas, kaip kitos paros prekybos rinkų susiejimo atveju;

(6) pralaidumo skaičiavimas kitos paros ir einamosios paros prekybos laikotarpiais turėtų būti koordinuojamas bent regiono lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad pralaidumas būtų skaičiuojamas patikimai ir rinkoje būtų užtikrinamas optimalus pralaidumas. Siekiant nustatyti pradinius duomenis, skaičiavimo metodą ir patvirtinimo reikalavimus, reikėtų nustatyti bendrą regioninio pralaidumo skaičiavimo metodiką. Informacija apie esamą pralaidumą turėtų būti nuolat laiku atnaujinama remiantis naujausia informacija ir taikant veiksmingą pralaidumo skaičiavimo būdą;

(7) tarpzoninį pralaidumą galima apskaičiuoti dviem metodais: srautiniu metodu arba koordinuoto grynojo pralaidumo metodu. Srautinis metodas paprastai turėtų būti taikomas kaip pagrindinis metodas kitos paros ir einamosios paros pralaidumui apskaičiuoti, kai tarpzoninis pralaidumas yra stipriai priklausomas nuo abiejų prekybos zonų. Srautinį metodą reikėtų pradėti taikyti tik pasikonsultavus su rinkos dalyviais ir skyrus jiems pakankamai laiko pasirengti sklandžiam perėjimui. Koordinuoto grynojo pralaidumo metodas turėtų būti taikomas tik tuose regionuose, kur tarpzoninio pralaidumo tarpusavio priklausomybė mažesnė, kai galima įrodyti, jog srautinis metodas neduotų papildomos naudos;

(8) kad būtų galima koordinuotai skaičiuoti tarpzoninį pralaidumą, bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo tikslais reikėtų sukurti bendro tinklo modelį, vaizduojantį jungtinę Europos sistemą. Bendro tinklo modelis turėtų apimti perdavimo sistemos modelį, kuriame būtų nurodyta generavimo šaltinių ir apkrovų vieta, kuri yra svarbi skaičiuojant tarpzoninį pralaidumą. Kuriant bendro tinklo modelį, labai svarbu, kad kiekvienas PSO laiku pateiktų tikslią informaciją;

(9) reikėtų pareikalauti, kad kiekvienas PSO parengtų atskiro savo sistemos tinklo modelį ir nusiųstų jį PSO, atsakingiems už tų modelių sujungimą į bendro tinklo modelį. Į atskiro tinklo modelius turėtų būti įtraukta generavimo šaltinių ir apkrovos įrenginių informacija;

(10) siekdami pašalinti tiek vidaus, tiek tarpzoninę perkrovą, PSO turėtų imtis bendrų taisomųjų veiksmų, pvz., kompensacinės prekybos arba apkrovų perskirstymo. Siekiant efektyviau paskirstyti pralaidumą ir išvengti nereikalingų tarpvalstybinio pralaidumo apribojimų, PSO, skaičiuodami pralaidumą, turėtų koordinuoti taisomųjų veiksmų taikymą;

(11) pasiūlos ir paklausos pasiskirstymą atspindinčios prekybos zonos yra prekybos elektros energija rinkoje pagrindas ir būtina sąlyga norint išnaudoti visą pralaidumo paskirstymo metodų, įskaitant srautinį metodą, potencialą. Todėl prekybos zonas reikėtų nustatyti taip, kad būtų užtikrinamas veiksmingas perkrovos valdymas ir bendras rinkos veiksmingumas. Vėliau prekybos zonas galima keisti, jas suskaidant, sujungiant arba koreguojant zonų ribas. Visais prekybos laikotarpiais prekybos zonos turėtų būti tokios pačios. Šiame reglamente nustatytas prekybos zonų konfigūracijų peržiūros procesas atliks labai svarbų vaidmenį nustatant struktūrines kliūtis ir suteiks galimybę veiksmingiau nubrėžti prekybos zonų ribas;

(12) PSO turėtų įgyvendinti koordinuotą tarpvalstybinės svarbos apkrovų perskirstymą arba regiono ar aukštesniu už regioninį lygmeniu vykdyti kompensacinę prekybą. Tarpvalstybinės svarbos apkrovų perskirstymas arba kompensacinė prekyba turėtų būti derinami su apkrovų perskirstymu arba kompensacine prekyba, vykdomais kontrolės srityje;

(13) kitos paros ir einamosios paros prekybos laikotarpiais pralaidumas turėtų būti paskirstomas susieto paskirstymo metodais, visų pirma taikant tuos metodus, pagal kuriuos elektros energija ir pralaidumas skirstomi kartu. Bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo atveju turėtų būti taikomas susietojo aukciono metodas, o bendro einamosios paros prekybos rinkų susiejimo atveju – nepertraukiamas susietas paskirstymas. Siekiant užtikrinti, kad pralaidumas būtų paskirstomas ir perkrova būtų valdoma veiksmingai, taikant susietojo aukciono metodą, PSO, elektros energijos biržos ir kitos šalys turėtų veiksmingai ir laiku keistis informacija;

(14) siekiant veiksmingai ir kuo greičiau įgyvendinti bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimą, bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimą vykdyti turėtų esami rinkos operatoriai ir prireikus turėtų būti naudojami jau įgyvendinti sprendimai, neužkertant kelio konkurencijai su naujais operatoriais;

(15) Komisija, bendradarbiaudama su Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (toliau – agentūra), gali įkurti arba paskirti vieną reguliuojamąjį subjektą, kuris atliktų bendras RSO funkcijas, susijusias su bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo veikimu;

(16) susiformavus likvidesnėms einamosios paros prekybos rinkoms, kurios suteikia šalims galimybę subalansuoti savo pozicijas kuo arčiau realiojo laiko, į Sąjungos elektros energijos rinką turėtų būti lengviau integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir kartu lengviau įgyvendinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos politikos tikslus;

(17) kad būtų galima veiksmingai paskirstyti tarpvalstybinį pralaidumą, kitos paros ir einamosios paros tarpzoninis pralaidumas turėtų būti garantuotas;

(18) kad susietieji aukcionai vyktų visoje Sąjungoje, būtina užtikrinti kainų susiejimą Sąjungos mastu. Šiame procese turėtų būti paisoma perdavimo pralaidumo ir paskirstymo apribojimų; be to, jis turėtų būti planuojamas taip, kad jį būtų galima taikyti ar įgyvendinti visoje Sąjungoje ir kad būtų galima kurti būsimus naujų rūšių produktus;

(19) elektros energijos biržose pirkimo ir pardavimo pasiūlymai kaupiami skirtingais prekybos laikotarpiais; šie pradiniai duomenys yra būtini pralaidumui apskaičiuoti vykdant bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo procesą. Todėl dėl šiame reglamente numatytų prekybos elektros energija taisyklių būtina sukurti institucinę elektros energijos biržų struktūrą. Bendri paskirtųjų elektros energijos rinkos operatorių (toliau – PEERO) skyrimo ir jų užduotims keliami reikalavimai turėtų palengvinti Reglamente (EB) Nr. 714/2009 nustatytų tikslų įgyvendinimą ir suteikti galimybę bendrame kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo procese deramai atsižvelgti į vidaus rinką;

(20) siekiant sukurti bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo procesą, būtinas tarpusavyje galinčių konkuruoti elektros energijos biržų bendradarbiavimas, kad būtų galima nustatyti bendras rinkų susiejimo funkcijas. Būtent todėl, nustatant šias bendras funkcijas, svarbiausia yra priežiūra ir konkurencijos taisyklių laikymasis;

(21) nepaisant sukurto patikimo algoritmo pirkimo ir pardavimo pasiūlymams suderinti ir atitinkamų rezervinių procedūrų, gali susiklostyti tokia padėtis, kai vykdant kainų susiejimo procesą nebus galima gauti norimų rezultatų. Dėl šios priežasties nacionaliniu ir regionų lygmenimis būtina numatyti pakaitinius sprendimus, kurie užtikrintų, kad pralaidumą vis tiek būtų galima paskirstyti;

(22) einamosios paros prekybos laikotarpiu turėtų būti taikomas patikimas pralaidumo kainos nustatymo būdas, kuriuo būtų atsižvelgta į perkrovą esant mažam pralaidumui;

(23) visos ekonomiškai naudingos išlaidos, patirtos siekiant garantuoti pralaidumą ir įdiegti procedūras, kurios užtikrintų atitiktį šio reglamento nuostatoms, turėtų būti laiku susigrąžinamos taikant tinklo tarifus arba atitinkamus mechanizmus. PEERO, taip pat ir vykdydami RSO funkcijas, turėtų turėti teisę susigrąžinti patirtas išlaidas, jeigu jos yra ekonomiškai naudingos, pagrįstos ir proporcingos;

(24) prieš pradedant įgyvendinimo procesą reikėtų susitarti dėl taisyklių, kuriose būtų nustatyta, kaip bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo ir bendro einamosios paros prekybos rinkų susiejimo bendras išlaidas dalijasi skirtingų valstybių narių PEERO ir PSO, kad būtų išvengta vėlavimo ir ginčų dėl išlaidų pasidalijimo;

(25) kad būtų baigta kurti elektros energijos vidaus rinka bei skatinamas veiksmingas jos veikimas ir užtikrinamas optimalus Sąjungos elektros energijos perdavimo sistemos valdymas, koordinuotas veikimas ir nuosekli techninė raida, PSO, PEERO ir reguliavimo institucijos privalo bendradarbiauti. PSO, PEERO ir reguliavimo institucijos turėtų pasinaudoti sąveika, kurią skatina įgyvendinami pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo projektai, kuriais prisidedama prie elektros energijos vidaus rinkos kūrimo. Šie subjektai turėtų naudotis įgyta patirtimi, laikytis priimtų nutarimų ir vadovautis vykdant tuos projektus parengtais sprendimais;

(26) siekiant užtikrinti glaudų PSO, PEERO ir reguliavimo institucijų bendradarbiavimą, reikėtų sukurti tvirtą, patikimą ir nediskriminacinę Sąjungos bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo valdymo sistemą;

(27) šio reglamento tikslo, t. y. bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo, neįmanoma sėkmingai įgyvendinti neparengus tam tikrų suderintų pralaidumo skaičiavimo, perkrovos valdymo ir prekybos elektros energija taisyklių;

(28) vis dėlto bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo procesą reikėtų įgyvendinti palaipsniui, nes prekybos elektros energija reglamentavimo sistema ir fizinė perdavimo tinklo struktūra valstybėse narėse ir regionuose labai skiriasi. Taigi, kad būtų galima įdiegti bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmą, būtina palaipsniui suvienodinti esamas pralaidumo skaičiavimo, paskirstymo ir perkrovos valdymo metodikas. Todėl, esant būtinybei, tarpiniame etape bendras kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmas gali būti diegiamas regiono lygmeniu;

(29) bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo tikslais reikia nustatyti suderintas didžiausias ir mažiausias galutines kainas, taip būtų prisidedama prie investavimo sąlygų gerinimo siekiant patikimo pralaidumo ir ilgalaikio energijos tiekimo saugumo valstybių narių viduje ir tarp jų;

(30) atsižvelgiant į ypatingą nuostatų ir sąlygų arba metodikų, kurių reikia siekiant visapusiškai taikyti bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmą, sudėtingumą ir išsamumą, PSO ir PEERO turėtų parengti tam tikras išsamias nuostatas ir sąlygas arba metodikas, kurias turėtų patvirtinti nacionalinės reguliavimo institucijos. Vis dėlto, nepaisant to, kad PSO ir elektros energijos biržos turi parengti, o reguliavimo institucijos vėliau patvirtinti tam tikras nuostatas ir sąlygas arba metodikas, baigti kurti elektros energijos vidaus rinką reikia laiku. Todėl būtina įtraukti konkrečias nuostatas dėl PSO, PEERO ir nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimo;

(31) vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2009 (2) 8 straipsniu, jeigu kompetentingoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms nepavyktų susitarti dėl bendrų nuostatų ir sąlygų ar metodikų, sprendimą turėtų priimti agentūra;

(32) šis reglamentas parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su ACER, ENTSO-E ir suinteresuotaisiais subjektais, siekiant skaidriai ir kolektyviškai priimti veiksmingas, subalansuotas ir proporcingas taisykles. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 714/2009 18 straipsnio 3 dalimi, Komisija, prieš siūlydama bet kokius šio reglamento pakeitimus, konsultuosis su ACER, ENTSO-E ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su PEERO;

(33) šiuo reglamentu papildomas Reglamento (EB) Nr. 714/2009 I priedas, vadovaujantis to reglamento 16 straipsnyje išdėstytais principais;

(34) dėl didelių sunkumų, susijusių su bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo diegimu dabartinėje Airijos ir Šiaurės Airijos rinkoje, ji iš esmės pertvarkoma. Todėl šio reglamento dalims įgyvendinti reikės daugiau laiko, numatant nemažai pereinamojo laikotarpio priemonių;

(35) šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 714/2009 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1. Šiuo reglamentu nustatomos išsamios tarpzoninio pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo kitos dienos ir einamosios paros prekybos rinkose gairės, įskaitant reikalavimus parengti bendras metodikas, pagal kurias nustatoma tarp prekybos zonų tuo pačiu metu turimo pralaidumo apimtis, veiksmingumo vertinimo kriterijus ir peržiūros procesą prekybos zonoms nustatyti.

2. Šis reglamentas taikomas visoms Sąjungos perdavimo sistemoms ir jungiamosioms linijoms, išskyrus salose esančias perdavimo sistemas, kurios jungiamosiomis linijomis nesujungtos su kitomis perdavimo sistemomis.

3. Valstybėse narėse, kuriose yra daugiau kaip vienas PSO, šis reglamentas taikomas visiems tos valstybės narės PSO. Jeigu perdavimo sistemos operatorius neatlieka su vienu arba daugiau šiame reglamente nustatytų įpareigojimų susijusios funkcijos, valstybės narės gali nustatyti, kad atsakomybė už tų įpareigojimų laikymąsi būtų skirta vienam ar keliems kitiems konkretiems PSO.

4. Sąjungos bendrame kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizme gali dalyvauti rinkos operatoriai ir PSO, veikiantys Šveicarijoje, jeigu tos valstybės nacionalinėje teisėje įgyvendintos pagrindinės Sąjungos elektros energijos rinką reglamentuojančių teisės aktų nuostatos ir jeigu yra sudarytas tarpvyriausybinis susitarimas dėl Sąjungos ir Šveicarijos bendradarbiavimo elektros energetikos srityje.

5. Jei įvykdytos 4 dalyje nustatytos sąlygos, dėl Šveicarijos dalyvavimo bendrame kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizme sprendžia Komisija, remdamasi agentūros pateikta nuomone. Prie bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo prisijungusių Šveicarijos PEERO ir PSO teisės ir pareigos turi atitikti Sąjungoje veikiančių PEERO ir PSO teises ir pareigas, kad būtų galima užtikrinti sklandų Sąjungos lygmeniu įdiegtų bendrų kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo sistemų veikimą ir vienodas sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys pateiktos Reglamento (EB) Nr. 714/2009 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) Nr. 543/2013 (3) 2 straipsnyje ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (4) 2 straipsnyje.

Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

1. atskiro tinklo modelis– atsakingų PSO parengtas duomenų, kuriais apibūdinamos elektros energijos sistemos charakteristikos (gamyba, apkrova ir tinklo topologija), rinkinys ir tų charakteristikų keitimo skaičiuojant pralaidumą taisyklės; šis modelis skirtas sujungti su kitais atskiro tinklo modeliais, kad būtų sukurtas bendro tinklo modelis;

2. bendro tinklo modelis– įvairių PSO suderintas visos Sąjungos duomenų, kuriais apibūdinamos pagrindinės elektros energijos sistemos charakteristikos (gamyba, apkrovos ir tinklo topologija), rinkinys ir tų charakteristikų keitimo skaičiuojant pralaidumą taisyklės;

3. pralaidumo skaičiavimo regionas– geografinė teritorija, kurioje taikomas koordinuotas pralaidumo skaičiavimas;

4. scenarijus– numatoma elektros energijos sistemos būklė tam tikru laikotarpiu;

5. grynoji pozicija– įskaityta elektros energijos eksporto ir importo suma prekybos zonoje kiekvieną rinkos laiko vienetą;

6. paskirstymo apribojimai– apribojimai, kurių turi būti paisoma skirstant pralaidumą siekiant užtikrinti, kad perdavimo sistema veiktų neperžengdama tinklo eksploatavimo saugumo ribų, ir kurie nebuvo perskaičiuoti į tarpzoninį pralaidumą arba kurie būtini pralaidumo paskirstymo efektyvumui didinti;

7. tinklo eksploatavimo saugumo ribos– priimtinos saugaus tinklo veikimo ribos, pvz., temperatūros, įtampos, trumpojo jungimo srovės, taip pat dažnio ir dinaminio stabilumo ribos;

8. koordinuoto grynojo pralaidumo metodas– pralaidumo skaičiavimo metodas, grindžiamas didžiausių energijos mainų tarp gretimų prekybos zonų ex ante vertinimo ir nustatymo principu;

9. srautinis metodas– pralaidumo skaičiavimo metodas, pagal kurį energijos mainai tarp prekybos zonų ribojami atsižvelgiant į energijos perdavimo pasiskirstymo veiksnius ir esamas kritinių tinklo elementų ribas;

10. nenumatytas atvejis– nustatytas ir galimas arba jau įvykęs tam tikro elemento (įskaitant ne tik perdavimo sistemos elementus, bet ir svarbius tinklo naudotojus, skirstymo tinklo elementus, jeigu jie yra svarbūs perdavimo sistemos eksploatavimo saugumui) gedimas;

11. koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas– subjektas arba subjektai, kurių užduotis – skaičiuoti pralaidumą regiono ar aukštesniu lygmeniu;

12. gamybos poslinkio koeficientas– metodas, pagal kurį tam tikros prekybos zonos grynosios pozicijos pakeitimas perskaičiuojamas į bendro tinklo modelyje numatomus padidinti arba sumažinti konkrečius tiekiamos energijos kiekius;

13. taisomasis veiksmas– bet kokia priemonė, kurią rankiniu arba automatiniu būdu taiko vienas ar keli PSO, kad išlaikytų tinklo eksploatavimo saugumą;

14. patikimumo riba– tarpzoninio pralaidumo sumažinimas siekiant kompensuoti pralaidumo skaičiavimo neapibrėžtumą;

15. rinkos laikas– Vidurio Europos vasaros laikas arba kitas tuo metu galiojantis Vidurio Europos laikas;

16. perkrovos pajamos– pajamos, gautos paskirsčius pralaidumą;

17. rinkos perkrova– padėtis, kai bendro kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo ekonominį perviršį riboja tarpzoninis pralaidumas arba paskirstymo apribojimai;

18. fizinė perkrova– tinklo padėtis, kai dėl numatytų ar realizuotų elektros energijos srautų pažeidžiamos tinklo elementų temperatūros ribos, elektros energijos sistemos įtampos stabilumo arba kampo stabilumo ribos;

19. struktūrinė perkrova– perdavimo sistemoje susidaranti perkrova, kurią galima vienareikšmiškai apibrėžti ir iš anksto numatyti, kurios geografinė padėtis kurį laiką nekinta ir kuri dažnai kartojasi įprastomis elektros energijos sistemos veikimo sąlygomis;

20. derinimas– prekybos režimas, kai pavedimams parduoti parenkami atitinkami pavedimai pirkti, taip siekiant užtikrinti kuo didesnį bendro kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo ekonominį perviršį;

21. pavedimas– rinkos dalyvio išreikštas ketinimas pirkti ar parduoti pralaidumą arba energiją, kuriam taikomos tam tikros įvykdymo sąlygos;

22. suderinti pavedimai– visi pavedimai pirkti ir parduoti, suderinti pagal kainų susiejimo algoritmą arba pagal nepertraukiamos prekybos derinimo algoritmą;

23. paskirtasis elektros energijos rinkos operatorius (PEERO)– subjektas, kurį kompetentinga institucija paskyrė atlikti su bendru kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmu susijusias užduotis;

24. bendra pavedimų knyga– nepertraukiamos einamosios paros prekybos rinkų susiejimo sistemos modulis, kuriame renkami ir nepertraukiamai derinami visi bendrame einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizme dalyvaujančių PEERO pateikti derintini pavedimai;

25. prekybos sandoris– vienas ar daugiau suderintų pavedimų;

26. bendras kitos paros prekybos rinkų susiejimas– aukciono procesas, kai kitos paros prekybos rinkoje derinami surinkti pavedimai ir tuo pačiu metu įvairioms prekybos zonoms paskirstomas tarpzoninis pralaidumas;

27. bendras einamosios paros prekybos rinkų susiejimas– nepertraukiamas procesas, kai einamosios paros prekybos rinkoje derinami surinkti pavedimai ir tuo pačiu metu įvairioms prekybos zonoms paskirstomas tarpzoninis pralaidumas;

28. kainų susiejimo algoritmas– bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo algoritmas, pagal kurį tuo pačiu metu derinami pavedimai ir paskirstomas tarpzoninis pralaidumas;

29. nepertraukiamos prekybos derinimo algoritmas– bendro einamosios paros prekybos rinkų susiejimo algoritmas, pagal kurį nepertraukiamai derinami pavedimai ir paskirstomas tarpzoninis pralaidumas;

30. rinkų susiejimo operatoriaus (RSO) funkcija– užduotis suderinti kitos paros ir einamosios paros rinkose pateiktus įvairių prekybos zonų pavedimus ir tuo pačiu metu paskirstyti tarpzoninį pralaidumą;

31. galutinė kaina– kaina, nustatyta elektros energijos rinkoje suderinus brangiausią priimtą pavedimą parduoti ir pigiausią priimtą pavedimą pirkti;

32. planiniai mainai– suplanuotas elektros energijos perdavimas tarp geografinių teritorijų atitinkama kryptimi kiekvieną rinkos laiko vienetą;

33. planinių mainų apimties skaičiuotojas– subjektas arba subjektai, kurių užduotis – apskaičiuoti planinių mainų apimtį;

34. kitos paros prekybos laikotarpis– prekybos elektros energija laikotarpis iki kitos paros prekybos pabaigos, per kurį kiekvieną rinkos laiko vienetą produktai parduodami likus parai iki jų pristatymo;

35. kitos paros pralaidumo garantavimo terminas– momentas, po kurio tarpzoninis pralaidumas tampa garantuotas;

36. kitos paros prekybos pabaiga– momentas, iki kurio priimami pavedimai kitos paros prekybos rinkoje;

37. einamosios paros prekybos laikotarpis– prekybos elektros energija laikotarpis nuo tarpzoninės einamosios paros prekybos pradžios iki tarpzoninės einamosios paros prekybos pabaigos, per kurį kiekvieną rinkos laiko vienetą produktais prekiaujama prieš juos pristatant;

38. tarpzoninės einamosios paros prekybos pradžia– momentas, nuo kurio tam tikram rinkos laiko vienetui į prekybą pateikiamas tarpzoninis pralaidumas ties tam tikra prekybos zonų riba;

39. tarpzoninės einamosios paros prekybos pabaiga– momentas, nuo kurio nebeleidžiama skirstyti tarpzoninio pralaidumo tam tikram rinkos laiko vienetui;

40. pralaidumo valdymo modulis– sistema, kurioje yra naujausia informacija apie turimą tarpzoninį pralaidumą, pagal kurią galima paskirstyti einamosios paros tarpzoninį pralaidumą;

41. nestandartinis einamosios paros prekybos produktas– nepertraukiamos einamosios paros prekybos rinkų susiejimo produktas, skirtas ne nuolatiniam energijos tiekimui užtikrinti arba ilgesniam nei vienas rinkos laiko vienetas laikotarpiui; šis produktas turi tam tikrų ypatybių, kurios atspindi sistemos veikimo ypatumus arba rinkos poreikius; tai gali būti, pvz., pavedimai, apimantys kelis rinkos laiko vienetus, arba produktai, rodantys gamybos vieneto veiklos pradžios sąnaudas;

42. pagrindinė sandorio šalis– subjektas arba subjektai, kurių užduotis – sudaryti sutartis su rinkos dalyviais ir jomis pakeisti baigus derinimo procesą sudarytas sutartis (novacijos būdu), taip pat kartu su kitomis pagrindinėmis sandorio šalimis arba ekspeditoriais organizuoti grynųjų pozicijų, gautų paskirsčius pralaidumą, perkėlimą;

43. ekspeditorius– subjektas arba subjektai, kurių užduotis – perkelti grynąsias pozicijas tarp skirtingų pagrindinių sandorio šalių;

44. pralaidumo garantija– garantija, kad su tarpzoniniu pralaidumu susijusios teisės nesikeis ir kad bus sumokėta kompensacija, jeigu jos vis dėlto keistųsi;

45. force majeure– bet kokie nenumatyti arba neįprasti ne dėl PSO kaltės įvykę įvykiai ar susiklosčiusios aplinkybės, kurių PSO negali pagrįstai kontroliuoti, kuriems negalima užkirsti kelio arba jų išvengti pagrįstomis prognozėmis ir patikrinimu; jų negalima išspręsti priemonėmis, kurių techniniu, finansiniu ar ekonominiu požiūriu pagrįstai gali imtis PSO; tie įvykiai ar aplinkybės iš tikrųjų įvyko ar susiklostė ir tai galima objektyviai patikrinti, ir dėl jų PSO laikinai arba išvis negali vykdyti pagal šį reglamentą nustatytų savo įpareigojimų;

46. bendro kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo ekonominis perviršis– suma, kurią sudaro i) bendro kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo tiekėjo perviršis atitinkamu laikotarpiu, ii) bendro kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo vartotojo perviršis, iii) perkrovos pajamos ir iv) kitos susijusios ekonominį efektyvumą atitinkamu laikotarpiu didinančios išlaidos ir pajamos, kai tiekėjo ir vartotojo perviršis yra priimtų pavedimų ir energijos vieneto galutinės kainos skirtumas, padaugintas iš pavedimuose nurodyto energijos kiekio.

3 straipsnis

Pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo srities bendradarbiavimo tikslai

Šiuo reglamentu siekiama:

a) skatinti veiksmingą konkurenciją elektros energijos gamybos, prekybos ir tiekimo srityje;

b) užtikrinti optimalų perdavimo infrastruktūros naudojimą;

c) užtikrinti tinklo eksploatavimo saugumą;

d) optimizuoti tarpzoninio pralaidumo skaičiavimą ir paskirstymą;

e) užtikrinti, kad PSO, PEERO, agentūrai, reguliavimo institucijoms ir rinkos dalyviams būtų taikomos nešališkos ir nediskriminacinės sąlygos;

f) užtikrinti ir didinti informacijos skaidrumą ir patikimumą;

g) prisidėti prie veiksmingo ilgalaikio Sąjungos elektros energijos perdavimo sistemos ir elektros energijos sektoriaus veikimo bei plėtros;

h) atsižvelgti į sąžiningos bei tinkamai organizuotos rinkos ir sąžiningos bei tinkamos kainodaros poreikį;

i) visiems PEERO sudaryti vienodas sąlygas;

j) užtikrinti nediskriminacinę galimybę naudotis tarpzoniniu pralaidumu.

4 straipsnis

PEERO skyrimas ir atšaukimas

1. Kiekviena valstybė narė, elektros linijomis prisijungusi prie prekybos zonos kitoje valstybėje narėje, užtikrina, kad per keturis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo būtų paskirtas vienas ar daugiau PEERO, kurie vykdytų bendrą kitos paros prekybos rinkų ir (arba) einamosios paros prekybos rinkų susiejimą. Šiuo tikslu šalies ir užsienio rinkos operatoriai gali būti kviečiami teikti paraiškas dėl skyrimo PEERO.

2. Kiekviena atitinkama valstybė narė užtikrina, kad kiekvienoje prekybos zonoje, esančioje jos teritorijoje, būtų paskirtas bent vienas PEERO. PEERO skiriami pradiniam ketverių metų laikotarpiui. Išskyrus atvejus, kai taikoma 5 straipsnio 1 dalis, valstybės narės leidžia teikti paraiškas dėl paskyrimo bent kasmet.

3. Skiriančioji institucija, atsakinga už PEERO skyrimą, skyrimo kriterijų laikymosi kontrolę ir – teisėtų nacionalinių monopolijų atveju – PEERO mokesčių arba jų apskaičiavimo metodikos tvirtinimą, yra reguliavimo institucijos, nebent valstybės narės nustatytų kitaip. Valstybės narės gali nustatyti, kad skiriančiąja institucija gali būti kitos institucijos, o ne reguliavimo institucijos. Tokiomis aplinkybėmis valstybės narės užtikrina, kad skiriančioji institucija turėtų tokias pat teises ir pareigas kaip reguliavimo institucijos, kad galėtų veiksmingai atlikti savo užduotis.

4. Skiriančioji institucija įvertina, ar PEERO tapti siekiantys kandidatai atitinka 6 straipsnyje nustatytus kriterijus. Pastarieji taikomi nepaisant to, ar skiriamas vienas ar daugiau PEERO. Sprendžiant dėl PEERO skyrimo, pareiškėjai nediskriminuojami, pvz., jei paraiškas teikia šalies ir užsienio subjektai. Jeigu skiriančioji institucija nėra reguliavimo institucija, reguliavimo institucija pateikia nuomonę, ar paraišką dėl paskyrimo pateikęs subjektas atitinka 6 straipsnyje nustatytus skyrimo kriterijus. PEERO skirti atsisakoma tik tuo atveju, kai neįvykdyti 6 straipsnyje nustatyti kriterijai, arba vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalimi.

5. Vienoje valstybėje narėje paskirtas PEERO turi teisę teikti kitos paros ir einamosios paros prekybos paslaugas, kai tiekiama kitoje valstybėje narėje. Pastarojoje valstybėje narėje prekybos taisyklės galioja ir nepaskyrus PEERO toje valstybėje narėje. Skiriančiosios institucijos stebi visus PEERO, vykdančius bendrą kitos paros ir (arba) einamosios paros prekybos rinkų susiejimą jų valstybėje narėje. Vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 714/2009 19 straipsniu, skiriančiosios institucijos užtikrina, kad šio reglamento laikytųsi visi PEERO, vykdantys bendrą kitos paros ir (arba) einamosios paros prekybos rinkų susiejimą jų valstybėje narėje, neatsižvelgiant į tai, kur PEERO buvo paskirti. Už PEERO skyrimą, stebėseną ir vykdymo užtikrinimą atsakingos institucijos keičiasi visa veiksmingai PEERO veiklos priežiūrai reikalinga informacija.

Paskirtas PEERO, ketinantis vykdyti bendrą kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimą kitoje valstybėje narėje, apie tai privalo informuoti tos valstybės narės skiriančiąją instituciją prieš du mėnesius iki veiklos pradžios.

6. Nukrypstant nuo šio straipsnio 5 dalies, valstybė narė gali atsisakyti kitoje valstybėje narėje paskirto PEERO prekybos paslaugų, jei:

a) valstybėje narėje arba valstybės narės prekybos zonoje, kurioje vykdomas tiekimas, egzistuoja teisėtas nacionalinis kitos paros ir einamosios paros prekybos paslaugų monopolis pagal 5 straipsnio 1 dalį;

b) valstybė narė, kurioje vykdomas tiekimas, gali įrodyti, kad yra techninių kliūčių tiekti jai elektros energiją, įsigytą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkose, naudojantis kitoje valstybėje narėje paskirto PEERO paslaugomis, ir jos yra susijusios su būtinybe užtikrinti šio reglamento tikslų įgyvendinimą, išlaikant tinklo eksploatavimo saugumą;

c) valstybės narės, kurioje vykdomas tiekimas, prekybos taisyklės yra nesuderinamos su elektros energijos, įsigytos naudojantis kitoje valstybėje narėje paskirto PEERO teikiamomis kitos paros ir einamosios paros prekybos paslaugomis, tiekimu į tą valstybę narę;

d) PEERO valstybėje narėje, kurioje jis paskirtas, turi teisėtą nacionalinį monopolį pagal 5 straipsnį.

7. Jei priimamas sprendimas atsisakyti kitos paros ir (arba) einamosios paros prekybos paslaugų, kai tiekiama kitoje valstybėje narėje, valstybė narė, kurioje vykdomas tiekimas, apie savo sprendimą informuoja PEERO ir valstybės narės, kurioje PEERO paskirtas, skiriančiąją instituciją, taip pat agentūrą ir Komisiją. Atsisakymas turi būti deramai pagrįstas. 6 dalies b ir c punktuose nustatytais atvejais sprendime atsisakyti prekybos paslaugų, kai tiekiama kitoje valstybėje narėje, taip pat išdėstoma, kaip ir iki kada gali būti įveiktos techninės prekybos kliūtys arba vidaus prekybos taisyklės suderintos su prekybos paslaugomis, kai tiekiama kitoje valstybėje narėje. Prekybos paslaugų atsisakiusios valstybės narės skiriančioji institucija sprendimą išnagrinėja ir paskelbia nuomonę, kaip pašalinti prekybos paslaugų kliūtis arba kaip suderinti prekybos paslaugas su prekybos taisyklėmis.

8. Jeigu PEERO nebeatitinka 6 straipsnyje nustatytų kriterijų ir per šešis mėnesius nuo skiriančiosios institucijos pranešimo apie tokį pažeidimą jam nepavyksta vėl užtikrinti atitikties kriterijams, valstybė narė, kurioje PEERO buvo paskirtas, turi užtikrinti, kad paskyrimas būtų atšauktas. Jei reguliavimo institucija nėra atsakinga už skyrimą ir stebėseną, su ja konsultuojamasi dėl atšaukimo. Skiriančioji institucija apie tai, kad PEERO nebeatitinka reikalavimų, kitų valstybių narių, kuriose veikia tas PEERO, skiriančiąsias institucijas informuoja tuo pačiu metu, kai apie tai informuoja PEERO.

9. Jeigu valstybės narės skiriančioji institucija nustato, kad jos šalyje veikiantis, bet nepaskirtas PEERO nebeatitinka 6 straipsnyje nustatytų kriterijų, susijusių su jo veikla šioje šalyje, ji privalo pranešti PEERO apie tai, kad jis neatitinka kriterijų. Jei PEERO per tris mėnesius nuo pranešimo šios padėties neištaiso, skiriančioji institucija gali suspenduoti teisę siūlyti einamosios paros ir kitos paros prekybos paslaugas šioje valstybėje narėje iki tol, kol PEERO šios padėties neištaisys. Skiriančioji institucija apie tai praneša valstybės narės, kurioje paskirtas PEERO, skiriančiajai institucijai, agentūrai ir Komisijai.

10. Skiriančioji institucija apie PEERO paskyrimą ir atšaukimą informuoja agentūrą. Agentūra paskirtų PEERO sąrašą, informaciją apie jų statusą ir apie tai, kur jie vykdo veiklą, pateikia savo interneto svetainėje.

5 straipsnis

PEERO skyrimas teisėto nacionalinio prekybos paslaugų monopolio atveju

1. Jeigu šio reglamento įsigaliojimo metu valstybėje narėje arba valstybės narės prekybos zonoje egzistuoja teisėtas nacionalinis kitos paros ir einamosios paros prekybos paslaugų monopolis, dėl kurio negali būti paskirtas daugiau kaip vienas PEERO, atitinkama valstybė narė turi apie tai pranešti Komisijai per du mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo ir gali atsisakyti kiekvienoje prekybos zonoje paskirti daugiau kaip vieną PEERO.

Jeigu paraiškas tapti vieninteliu PEERO pateikia keli pareiškėjai, atitinkama valstybė narė paskiria tą pareiškėją, kuris geriausiai atitinka 6 straipsnyje nurodytus kriterijus. Jeigu valstybė narė atsisako kiekvienoje prekybos zonoje paskirti daugiau kaip vieną PEERO, kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija nustato arba patvirtina PEERO imamus prekybos kitos paros ir einamosios paros rinkose mokesčius gerokai prieš jiems įsigaliojant arba nustato jų apskaičiavimo metodikas.

Vadovaudamasi 4 straipsnio 6 dalimi, atitinkama valstybė narė gali taip pat atsisakyti kitoje valstybėje narėje paskirto PEERO siūlomų tarpvalstybinės prekybos paslaugų, tačiau toje valstybėje narėje esančių elektros energijos biržų apsauga nuo ekonominių nuostolių dėl konkurencijos nėra pateisinamas atsisakymo motyvas.

2. Taikant šį reglamentą, laikoma, kad teisėtas nacionalinis monopolis egzistuoja tada, kai nacionalinėje teisėje aiškiai nustatyta, kad kitos paros ir einamosios paros prekybos paslaugas valstybėje narėje arba valstybės narės prekybos zonoje gali vykdyti ne daugiau kaip vienas subjektas.

3. Praėjus dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo, Komisija, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 714/2009 24 straipsniu, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo įgyvendinimo pažangą valstybėse narėse, ypatingą dėmesį joje skirdama PEERO konkurencijos pokyčiams. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, jei jos nuomone nebėra pagrindo ir toliau išlaikyti teisėtus nacionalinius monopolius arba valstybei narei ir toliau atsisakyti leisti kitoje valstybėje narėje paskirtam PEERO vykdyti tarpvalstybinę prekybą, gali svarstyti galimybę imtis atitinkamų teisėkūros arba kitų tinkamų priemonių, siekiant dar labiau padidinti konkurenciją ir prekybos tarp valstybių narių ir valstybėse narėse apimtį. Ataskaitoje Komisija taip pat įvertina šiame reglamente nustatyto bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo valdymą, ypatingą dėmesį skirdama PEERO drauge atliekamų RSO funkcijų skaidrumui. Remdamasi ta ataskaita, Komisija, jei jos nuomone kyla neaiškumų dėl monopolinių RSO funkcijų ir kitų PEERO užduočių vykdymo, gali svarstyti galimybę imtis atitinkamų teisėkūros arba kitų tinkamų priemonių, siekiant toliau didinti skaidrumą ir gerinti veiksmingą bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo veikimą.

6 straipsnis

PEERO skyrimo kriterijai

1. Pareiškėjas skiriamas PEERO tik jeigu atitinka visus šiuos reikalavimus:

a) turi arba pagal sutartį perka pakankamai išteklių bendram, koordinuotam ir reikalavimus atitinkančiam bendro kitos paros ir (arba) einamosios paros prekybos rinkų susiejimo proceso vykdymui užtikrinti, įskaitant išteklius, būtinus PEERO funkcijoms vykdyti, finansinius išteklius, reikiamas informacines technologijas, techninę infrastruktūrą ir veiklos procedūras, arba pateikia įrodymus, kad gali įgyti šiuos išteklius per pagrįstos trukmės parengiamąjį laikotarpį, prieš pradėdamas vykdyti 7 straipsnyje išvardytas savo užduotis;

b) gali užtikrinti, kad rinkos dalyviai galėtų nevaržomai susipažinti su informacija, susijusia su 7 straipsnyje išvardytomis PEERO funkcijomis;

c) jo veikla, susijusi su bendru kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimu, yra ekonomiškai efektyvi, o jo vidaus apskaitoje RSO funkcijoms ir kitai veiklai skirtos sąskaitos tvarkomos atskirai, kad būtų išvengta kryžminio subsidijavimo;

d) jo verslas pakankamai atskirtas nuo kitų rinkos dalyvių;

e) jei valstybėje narėje jis paskirtas kaip kitos paros ir einamosios paros prekybos paslaugų teisėta nacionalinė monopolija, jis negali toje šalyje surinktų 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų mokesčių naudoti savo kitos paros ar einamosios paros prekybos veiklai kitoje valstybėje narėje finansuoti;

f) gali nediskriminuodamas visiems rinkos dalyviams taikyti vienodas sąlygas;

g) turi tinkamas rinkos priežiūros priemones;

h) yra sudaręs atitinkamus skaidrumo ir konfidencialumo susitarimus su rinkos dalyviais ir PSO;

i) gali teikti reikiamas tarpuskaitos ir atsiskaitymo paslaugas;

j) gali įdiegti reikiamas ryšių sistemas ir tvarką veiksmams su valstybės narės PSO koordinuoti.

2. Pirmoje dalyje nustatyti skyrimo kriterijai taikomi taip, kad PEERO konkurencija vyktų sąžiningai ir be diskriminacijos.

7 straipsnis

PEERO užduotys

1. PEERO veikia kaip rinkos operatoriai nacionalinėse arba regioninėse rinkose, kad bendradarbiaudami su PSO vykdytų bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimą. Jie vykdo šias užduotis: priima pavedimus iš rinkos dalyvių, yra atsakingi už visų pavedimų derinimą ir paskirstymą atsižvelgiant į bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo rezultatus, skelbia kainas ir pagal atitinkamus dalyvių susitarimus ir taisykles vykdo atsiskaitymo už pasirašytas sandorių sutartis ir jų tarpuskaitos procedūras.

PEERO visų pirma yra atsakingi už šias užduotis, susijusias su bendru kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimu:

a) koordinuodami savo veiksmus su kitais PEERO, vykdo 2 dalyje nustatytas RSO funkcijas;

b) drauge su kitais PEERO, vadovaudamiesi šio straipsnio 2 dalimi bei 36 ir 37 straipsniais, nustato bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo reikalavimus, taip pat RSO funkcijų ir kainų susiejimo algoritmo reikalavimus, susijusius su visais elektros energijos rinkos veikimo klausimais;

c) vadovaudamiesi 41 ir 54 straipsniais, nustato didžiausią ir mažiausią kainas;

d) pasirūpina gautos pavedimų informacijos, kuri būtina vykdant šio straipsnio 2 dalyje bei 40 ir 53 straipsniuose nustatytas RSO funkcijas, anonimiškumu ir ja dalijasi;

e) vertina rezultatus, apskaičiuotus vykdant šio straipsnio 2 dalyje nustatytas RSO funkcijas, remdamiesi šiais rezultatais, paskirsto pavedimus, patvirtina galutinius rezultatus, jeigu jie laikomi teisingais, ir, vadovaudamiesi 48 ir 60 straipsniais, prisiima už juos atsakomybę;

f) vadovaudamiesi 48 ir 60 straipsniais, informuoja rinkos dalyvius apie jų pateiktų pavedimų įvykdymo rezultatus;

g) vadovaudamiesi 68 straipsnio 3 dalimi, atlieka pagrindinių sandorių šalių vaidmenį vykdant energijos mainų, įvykusių taikant bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmą, tarpuskaitos ir atsiskaitymų už juos procedūras;

h) vadovaudamiesi 36 straipsnio 3 dalimi, drauge su susijusiais PEERO ir PSO nustato rezervines nacionalinių arba regioninių rinkų veikimo procedūras, jeigu vykdant RSO funkcijas negaunama jokių rezultatų pagal 39 straipsnio 2 dalį, atsižvelgiant į 44 straipsnyje nustatytas pakaitines procedūras;

i) kompetentingoms reguliavimo institucijoms ir PSO drauge teikia bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo išlaidų prognozes ir informaciją apie išlaidas, jeigu PEERO išlaidos už bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo diegimą, keitimą ir veikimą padengiamos iš atitinkamų PSO įnašo, kaip nurodyta 75–77 ir 80 straipsniuose;

j) jei taikoma, vadovaudamiesi 45 ir 57 straipsniais, koordinuoja veiksmus su PSO, kad sudarytų susitarimus, susijusius su tuo, kad prekybos zonoje yra daugiau nei vienas PEERO, ir vykdo bendrą kitos paros ir (arba) einamosios paros prekybos rinkų susiejimą laikydamiesi patvirtintos tvarkos.

2. Drauge su kitais PEERO paskirtasis elektros energijos rinkos operatorius atlieka RSO funkcijas. Šios funkcijos:

a) vadovaujantis 36 ir 51 straipsniais, kurti ir prižiūrėti bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo algoritmus, sistemas ir procedūras;

b) vadovaujantis 46 ir 58 straipsniais, tvarkyti pradinius tarpzoninio pralaidumo ir paskirstymo apribojimų duomenis, kuriuos pateikia koordinuoto pralaidumo skaičiuotojai;

c) vadovaujantis 48 ir 60 straipsniais, taikyti kainų susiejimo ir nepertraukiamos prekybos derinimo algoritmą;

d) vadovaujantis 48 ir 60 straipsniais, patvirtinti ir nusiųsti PEERO bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo rezultatus.

3. Per aštuonis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo visi PEERO visoms reguliavimo institucijoms ir agentūrai pateikia planą, kuriame išdėstoma, kaip bendrai įdiegti ir vykdyti 2 dalyje nurodytas RSO funkcijas, įskaitant būtinųjų PEERO susitarimų ir susitarimų su trečiosiomis šalimis projektus. Plane pateikiamas išsamus įgyvendinimo aprašymas, siūloma jo trukmė (ne ilgesnė kaip 12 mėnesių) ir numatomo 2 dalyje nurodytų RSO funkcijų diegimo ir vykdymo nuostatų ir sąlygų arba metodikų poveikio aprašymas.

4. PEERO bendradarbiaudami griežtai apsiriboja tik tuo, kas būtina siekiant veiksmingai ir saugiai suprojektuoti ir įgyvendinti bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmą ir užtikrinti veiksmingą ir saugų jo veikimą. Drauge vykdant RSO funkcijas, vadovaujamasi nediskriminavimo principu ir užtikrinama, kad nė vienas PEERO negalėtų pasinaudoti nepagrįstu ekonominiu pranašumu, įgytu vykdant RSO funkcijas.

5. Agentūra stebi PEERO daromą pažangą diegiant ir vykdant RSO funkcijas, visų pirma susijusią su sutarčių ir reguliavimo sistema bei techniniu pasirengimu vykdyti RSO funkcijas. Ne vėliau kaip praėjus dvylikai mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo agentūra praneša Komisijai, ar diegiant ir vykdant bendrą kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimą padaryta pakankama pažanga.

Agentūra gali bet kuriuo metu įvertinti RSO funkcijų diegimo ir vykdymo veiksmingumą ir rezultatyvumą. Jeigu atlikus įvertinimą nustatoma, kad reikalavimai neįvykdyti, agentūra gali rekomenduoti Komisijai tam tikras papildomas priemones, kurių reikia imtis siekiant laiku veiksmingai ir rezultatyviai įvykdyti bendrą kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimą.

6. Jei PEERO nepateikia šio straipsnio 2 dalyje nurodytų RSO funkcijų, susijusių su einamosios paros arba kitos paros prekybos laikotarpiais, diegimo plano pagal 7 straipsnio 3 dalį, Komisija, vadovaudamasi 9 straipsnio 4 dalimi, gali pateikti pasiūlymą iš dalies keisti šį reglamentą, visų pirma apsvarstydama galimybę vietoj PEERO paskirti Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklą (ENTSO-E) arba kitą subjektą vykdyti su bendru kitos paros arba einamosios paros prekybos rinkų susiejimu susijusias RSO funkcijas.

8 straipsnis

Su bendru kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimu susijusios PSO užduotys

1. Elektros energijos jungčių su kita valstybe nare turinčiose valstybėse narėse visi PSO dalyvauja bendrame kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizme.

2. PSO:

a) vadovaudamiesi 37 straipsnio 1 dalies a punktu, drauge nustato kainų susiejimo ir nepertraukiamos prekybos derinimo algoritmams keliamus PSO reikalavimus, susijusius su visais pralaidumo paskirstymo aspektais;

b) vadovaudamiesi 37 straipsnio 4 dalimi, drauge patvirtina derinimo algoritmą atsižvelgdami į šios dalies a punkte nurodytus reikalavimus;

c) vadovaudamiesi 14–30 straipsniais, nustato ir atlieka pralaidumo skaičiavimus;

d) vadovaudamiesi 45 ir 57 straipsniais, prireikus sudaro tarpzoninio pralaidumo paskirstymo ir kitokius susitarimus;

e) vadovaudamiesi 46 ir 58 straipsniais, apskaičiuoja tarpzoninį pralaidumą bei paskirstymo apribojimus ir siunčia šiuos duomenis;

f) vadovaudamiesi 48 straipsnio 2 dalimi ir 52 straipsniu, patikrina bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo rezultatus atsižvelgdami į patvirtintą tarpzoninį pralaidumą ir paskirstymo apribojimus;

g) vadovaudamiesi 49 ir 56 straipsniais, prireikus nustato planinių mainų apimties skaičiuotojus, kurie apskaičiuoja planinių mainų apimtį ties prekybos zonų ribomis ir paskelbia šiuos duomenis;

h) atsižvelgia į bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo rezultatus, apskaičiuotus pagal 39 ir 52 straipsnius;

i) vadovaudamiesi 44 straipsniu, nustato ir prireikus vykdo pakaitines pralaidumo paskirstymo procedūras;

j) vadovaudamiesi 59 straipsniu, pasiūlo tarpzoninės einamosios paros prekybos pradžios ir tarpzoninės einamosios paros prekybos pabaigos laiką;

k) pagal vadovaujantis 73 straipsniu drauge parengtą metodiką dalijasi perkrovos pajamas;

l) vadovaudamiesi 68 straipsnio 6 dalimi, jeigu taip sutarta, atlieka ekspeditorių vaidmenį ir perkelia grynąsias pozicijas.

9 straipsnis

Nuostatų ir sąlygų arba metodikų tvirtinimas

1. Iki šiame reglamente nustatytų terminų PSO ir PEERO parengia nuostatas ir sąlygas arba metodikas, kurių reikalaujama šiuo reglamentu, ir pateikia jas tvirtinti kompetentingoms reguliavimo institucijoms. Jeigu pasiūlymą dėl nuostatų ir sąlygų ar metodikų pagal šį reglamentą turi parengti ir dėl jo susitarti daugiau kaip vienas PSO ar PEERO, procese dalyvaujantys PSO ir PEERO turi glaudžiai bendradarbiauti. PSO, padedami ENTSO-E, ir visi PEERO reguliariai informuoja kompetentingas reguliavimo institucijas ir agentūrą apie pažangą, padarytą rengiant šias nuostatas ir sąlygas arba metodikas.

2. Jei nepavyksta pasiekti bendro sutarimo, PSO arba PEERO sprendimus dėl siūlomų nuostatų ir sąlygų arba metodikų pagal 9 straipsnio 6 dalį priima kvalifikuota balsų dauguma. Kvalifikuota balsų dauguma turi būti pasiekta kiekvienoje PSO ir PEERO balsavimo grupėje. Kvalifikuota balsų dauguma balsuojant dėl pasiūlymų pagal 9 straipsnio 6 dalį yra dauguma, kurią sudaro:

a) PSO arba PEERO, atstovaujantys ne mažiau kaip 55 % valstybių narių, ir

b) PSO arba PEERO, atstovaujantys valstybėms narėms, kurių gyventojai sudaro ne mažiau kaip 65 % Sąjungos gyventojų.

Sprendimus pagal 9 straipsnio 6 dalį blokuojančią mažumą turi sudaryti PSO arba PEERO, atstovaujantys ne mažiau kaip keturioms valstybėms narėms; priešingu atveju laikoma, kad pasiekta kvalifikuota balsų dauguma.

Balsuojant dėl PSO sprendimų pagal 9 straipsnio 6 dalį kiekvienai valstybei narei skiriama po vieną balsą. Jei valstybės narės teritorijoje yra daugiau nei vienas PSO, balsavimo teises PSO paskirsto valstybė narė.

Balsuojant dėl PEERO sprendimų pagal 9 straipsnio 6 dalį kiekvienai valstybei narei skiriama po vieną balsą. Kiekvienas PEERO turi tiek balsų, kiek yra valstybių narių, kuriose jis yra paskirtas. Jei valstybės narės teritorijoje yra paskirtas daugiau nei vienas PEERO, balsavimo teises PEERO paskirsto valstybė narė, atsižvelgdama į elektros energijos kiekį, kuriuo jie prekiavo toje valstybėje narėje praėjusiais finansiniais metais.

3. Išskyrus 43 straipsnio 1 dalį, 44 straipsnį, 56 straipsnio 1 dalį, 63 straipsnį ir 74 straipsnio 1 dalį, PSO sprendimus dėl pasiūlytų nuostatų ir sąlygų arba metodikų pagal 9 straipsnio 7 dalį priima kvalifikuota balsų dauguma, jei jiems nepavyksta pasiekti bendro sutarimo ir jei atitinkamus regionus sudaro daugiau kaip penkios valstybės narės. Kvalifikuota balsų dauguma turi būti pasiekta kiekvienoje PSO ir PEERO balsavimo grupėje. Kvalifikuota balsų dauguma balsuojant dėl pasiūlymų pagal 9 straipsnio 7 dalį yra dauguma, kurią sudaro:

a) PSO, atstovaujantys ne mažiau kaip 72 % susijusių valstybių narių, ir

b) PSO, atstovaujantys valstybėms narėms, kurių gyventojai sudaro ne mažiau kaip 65 % atitinkamo regiono gyventojų.

Sprendimus pagal 9 straipsnio 7 dalį blokuojančią mažumą turi sudaryti bent minimalus PSO, atstovaujančių ne mažiau kaip 35 % dalyvaujančių valstybių narių gyventojų, skaičius, pridėjus PSO, atstovaujančius bent vienai papildomai susijusiai valstybei narei; priešingu atveju laikoma, kad pasiekta kvalifikuota balsų dauguma.

PSO sprendimus dėl siūlomų nuostatų ir sąlygų arba metodikų pagal 9 straipsnio 7 dalį, susijusius su regionais, sudarytais iš ne daugiau kaip penkių valstybių narių, priima bendru sutarimu.

Balsuojant dėl PSO sprendimų pagal 9 straipsnio 7 dalį kiekvienai valstybei narei skiriama po vieną balsą. Jei valstybės narės teritorijoje yra daugiau nei vienas PSO, balsavimo teises PSO paskirsto valstybė narė.

PEERO sprendimus dėl siūlomų nuostatų ir sąlygų arba metodikų pagal 9 straipsnio 7 dalį priima bendru sutarimu.

4. Jeigu iki šiame reglamente nustatytų terminų PSO arba PEERO nacionalinėms reguliavimo institucijoms nepateikia pasiūlymo dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų, jie turi kompetentingoms reguliavimo institucijoms ir agentūrai pateikti atitinkamus nuostatų ir sąlygų arba metodikų projektus ir paaiškinti priežastis, dėl kurių jiems nepavyko susitarti. Agentūra informuoja Komisiją ir, bendradarbiaudama su kompetentingomis reguliavimo institucijomis, Komisijos prašymu išnagrinėja nesėkmės priežastis ir apie jas informuoja Komisiją. Komisija imasi atitinkamų veiksmų, kad reikiamas nuostatas ir sąlygas arba metodikas būtų galima patvirtinti per keturis mėnesius nuo agentūros pateiktos informacijos gavimo.

5. Kiekviena reguliavimo agentūra patvirtina PSO ir PEERO parengtas nuostatas ir sąlygas arba metodikas, pagal kurias atliekami skaičiavimai arba diegiamas bendras kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmas. Jos atsakingos už 6, 7 ir 8 dalyse nurodytų nuostatų ir sąlygų arba metodikų patvirtinimą.

6. Visos reguliavimo institucijos tvirtina šias pasiūlytas nuostatas ir sąlygas arba metodikas:

a) bendro RSO funkcijų vykdymo planą pagal 7 straipsnio 3 dalį;

b) pralaidumo skaičiavimo regionus pagal 15 straipsnio 1 dalį;

c) gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodiką pagal 16 straipsnio 1 dalį;

d) bendro tinklo modelio metodiką pagal 17 straipsnio 1 dalį;

e) pasiūlymą dėl suderintos pralaidumo skaičiavimo metodikos pagal 21 straipsnio 4 dalį;

f) rezervinę metodiką pagal 36 straipsnio 3 dalį;

g) pagal 37 straipsnio 5 dalį PEERO pateiktą algoritmą, įskaitant pagal 37 straipsnio 1 dalį PSO ir PEERO pasiūlytus algoritmų kūrimo reikalavimus;

h) produktus, į kuriuos PEERO gali atsižvelgti bendrame kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo procese, kaip nurodyta 40 ir 53 straipsniuose;

i) didžiausią ir mažiausią kainas pagal 41 straipsnio 1 dalį ir 54 straipsnio 2 dalį;

j) einamosios paros pralaidumo kainos nustatymo metodiką, parengtą pagal 55 straipsnio 1 dalį;

k) tarpzoninės einamosios paros prekybos pradžios ir tarpzoninės einamosios paros prekybos pabaigos laiką pagal 59 straipsnio 1 dalį;

l) kitos paros pralaidumo garantavimo terminą pagal 69 straipsnį;

m) perkrovos pajamų skirstymo metodiką pagal 73 straipsnio 1 dalį.

7. Visos atitinkamo regiono reguliavimo institucijos tvirtina šias pasiūlytas nuostatas ir sąlygas arba metodikas:

a) bendrą pralaidumo skaičiavimo metodiką pagal 20 straipsnio 2 dalį;

b) sprendimus dėl srautinio skaičiavimo taikymo ir jo taikymo atidėjimo, remiantis 20 straipsnio 2–6 dalimis, ir dėl išimčių pagal 20 straipsnio 7 dalį;

c) koordinuoto apkrovų perskirstymo ir kompensacinės prekybos metodiką pagal 35 straipsnio 1 dalį;

d) bendras planinių mainų apimties skaičiavimo metodikas pagal 43 straipsnio 1 dalį ir 56 straipsnio 1 dalį;

e) pakaitines procedūras pagal 44 straipsnį;

f) papildomus regioninius aukcionus pagal 63 straipsnio 1 dalį;

g) atsieto paskirstymo teikimo sąlygas pagal 64 straipsnio 2 dalį;

h) apkrovų perskirstymo ar kompensacinės prekybos išlaidų pasidalijimo metodiką pagal 74 straipsnio 1 dalį.

8. Kiekviena atitinkamų valstybių narių reguliavimo institucija ar kita kompetentinga institucija atskirai tvirtina šias nuostatas ir sąlygas arba metodikas:

a) jei taikytina, PEERO skyrimą, paskyrimo atšaukimą arba sustabdymą pagal 4 straipsnio 2, 8 ir 9 dalis;

b) jei taikytina, PEERO mokesčius, susijusius su prekyba kitos paros ir einamosios paros rinkose, arba tų mokesčių skaičiavimo metodikas, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 dalyje;

c) pavienių PSO pasiūlymus peržiūrėti prekybos zonų konfigūraciją pagal 32 straipsnio 1 dalies d punktą;

d) jei taikytina, pasiūlymus dėl tarpzoninio pralaidumo paskirstymo ir kitokių susitarimų pagal 45 ir 57 straipsnius;

e) pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo išlaidas pagal 75–79 straipsnius.

f) jei taikytina, bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo regioninių išlaidų pasidalijimą pagal 80 straipsnio 4 dalį.

9. Pasiūlyme dėl nuostatų ir sąlygų ar metodikų nurodomas siūlomas jų įgyvendinimo tvarkaraštis ir aprašomas numatomas jų poveikis šio reglamento tikslams. Pasiūlymai dėl nuostatų ir sąlygų ar metodikų, kuriuos turi patvirtinti kelios arba visos reguliavimo institucijos, agentūrai pateikiami tuo pat metu, kai jie pateikiami reguliavimo institucijoms. Kompetentingų reguliavimo institucijų prašymu agentūra per tris mėnesius pateikia nuomonę dėl nuostatų ir sąlygų ar metodikų pasiūlymų.

10. Jei sprendimą dėl nuostatų ir sąlygų ar metodikų tvirtinimo turi priimti daugiau nei viena reguliavimo institucija, kompetentingos reguliavimo institucijos konsultuojasi, glaudžiai bendradarbiauja ir koordinuoja savo veiksmus, kad būtų pasiektas susitarimas. Kai taikytina, kompetentingos reguliavimo institucijos atsižvelgia į agentūros nuomonę. Reguliavimo institucijos sprendimus dėl pateiktų nuostatų ir sąlygų ar metodikų pagal 6, 7 ir 8 dalis priima per šešis mėnesius po to, kai tas nuostatas ir sąlygas ar metodikas gauna reguliavimo institucija arba, jei taikytina, paskutinė susijusi reguliavimo institucija.

11. Jei reguliavimo institucijoms nepavyksta susitarti per 10 dalyje nurodytą laikotarpį arba jei jos pateikia atitinkamą bendrą prašymą, agentūra, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 713/2009 8 straipsnio 1 dalimi, per šešis mėnesius priima sprendimą dėl pateiktų pasiūlymų dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų.

12. Jeigu viena ar kelios reguliavimo institucijos paprašo iš dalies pakeisti pateiktas nuostatas ir sąlygas arba metodikas, kad galėtų jas patvirtinti vadovaudamosi 6, 7 ir 8 dalimis, atitinkami PSO arba PEERO pasiūlymą dėl iš dalies pakeistų nuostatų ir sąlygų arba metodikų pateikia tvirtinti per du mėnesius nuo reguliavimo institucijų reikalavimo pateikimo. Kompetentingos reguliavimo institucijos sprendimą dėl iš dalies pakeistų nuostatų ir sąlygų arba metodikų priima per du mėnesius nuo jų pateikimo. Jei per du mėnesius reguliavimo institucijoms nepavyksta susitarti dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų pagal 6 ir 7 dalis arba jei jos pateikia atitinkamą bendrą prašymą, agentūra, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 713/2009 8 straipsnio 1 dalimi, sprendimą dėl iš dalies pakeistų nuostatų ir sąlygų arba metodikų priima per šešis mėnesius. Jeigu atitinkami PSO arba PEERO nepateikia pasiūlymo dėl iš dalies pakeistų nuostatų ir sąlygų arba metodikų, taikoma šio straipsnio 4 dalyje numatyta procedūra.

13. PSO arba PEERO, atsakingi už pasiūlymo dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų parengimą, arba reguliavimo institucijos, atsakingos už jų patvirtinimą pagal 6, 7 ir 8 dalis, gali pareikalauti iš dalies pakeisti šias nuostatas ir sąlygas arba metodikas.

Pasiūlymai dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų dalinio keitimo pateikiami konsultacijoms 12 straipsnyje nustatyta tvarka ir patvirtinami šiame straipsnyje nustatyta tvarka.

14. PSO ir PEERO, atsakingi už nuostatų ir sąlygų arba metodikų parengimą pagal šį reglamentą, paskelbia jas internete, kai jas patvirtina kompetentingos reguliavimo institucijos, arba, jeigu tokio patvirtinimo nereikalaujama, kai jos parengiamos, išskyrus atvejus, kai tokia informacija, remiantis 13 straipsniu, laikoma konfidencialia.

10 straipsnis

Kasdienis bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo valdymas

PSO ir PEERO kartu organizuoja bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo valdymą. Jie reguliariai rengia posėdžius kasdienės veiklos klausimams aptarti ir sprendimams dėl jų priimti. PSO ir PEERO į šiuos posėdžius stebėtojo teisėmis kviečia agentūrą bei Komisiją ir skelbia posėdžių protokolų santraukas.

11 straipsnis

Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

Agentūra, glaudžiai bendradarbiaudama su ENTSO-E, organizuoja suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, susijusį su bendru kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimu ir kitais šio reglamento įgyvendinimo aspektais. Tai apima reguliarius susitikimus su suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti problemas ir pasiūlyti patobulinimus, visų pirma susijusius su bendru kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimu. Tai nepakeičia konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais pagal 12 straipsnį.

12 straipsnis

Konsultacijos

1. PSO ir PEERO, atsakingi už pasiūlymų dėl nuostatų ir sąlygų ar metodikų arba jų pakeitimų pateikimą pagal šį reglamentą, dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų pasiūlymų projektų konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant kiekvienos valstybės narės atitinkamas institucijas, tai atvejais, kai tai aiškiai nustatyta šiame reglamente. Konsultacijos trunka ne mažiau kaip mėnesį.

2. Sąjungos lygmeniu pateikti PSO ir PEERO pasiūlymai dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų skelbiami ir pateikiami konsultacijoms Sąjungos lygmeniu. Regionų lygmeniu pateikti PSO ir PEERO pasiūlymai dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų pateikiami konsultacijoms bent regionų lygmeniu. Dvišaliu ar daugiašaliu lygmeniu pasiūlymus pateikusios šalys konsultuojasi bent su susijusiomis valstybėmis narėmis.

3. Už pasiūlymą dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų atsakingi subjektai, prieš pateikdami jį tvirtinti reguliavimo institucijoms, jeigu to reikalaujama pagal 9 straipsnį, arba prieš paskelbdami pasiūlymą visais kitais atvejais, deramai atsižvelgia į suinteresuotųjų subjektų nuomones, pareikštas vadovaujantis 1 dalimi surengtų konsultacijų metu. Visais atvejais pasiūlyme pateikiamas aiškus ir tvirtas sprendimo atsižvelgti arba neatsižvelgti į konsultacijų metu pareikštas nuomones pagrindimas, kuris skelbiamas laiku prieš paskelbiant pasiūlymą dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų arba tuo pačiu metu.

13 straipsnis

Konfidencialumo įpareigojimai

1. Bet kokiai konfidencialiai informacijai, kuri gaunama, kuria keičiamasi ar kuri perduodama pagal šį reglamentą, taikomos 2, 3 ir 4 dalyse nustatytos profesinės paslapties sąlygos.

2. Įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį taikomas visiems asmenims, kuriems taikomos šio reglamento nuostatos.

3. Konfidencialios informacijos, kurią 2 dalyje nurodyti asmenys gauna vykdydami savo pareigas, negalima atskleisti kitiems asmenims ar institucijoms; tai nedaro poveikio nacionalinėje teisėje, kitose šio reglamento nuostatose arba kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose numatytiems atvejams.

4. Nedarant poveikio nacionalinėje teisėje numatytiems atvejams, reguliavimo institucijos, įstaigos arba asmenys, gaunantys konfidencialios informacijos pagal šį Reglamentą, gali ją naudoti tik vykdydami savo funkcijas, nustatytas šiame reglamente.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SU PRALAIDUMO PASKIRSTYMU IR PERKROVOS VALDYMU SUSIJUSIŲ NUOSTATŲ, SĄLYGŲ IR METODIKŲ REIKALAVIMAI

1 SKYRIUS

Pralaidumo skaičiavimas

1 skirsnis

Bendrieji reikalavimai

14 straipsnis

Pralaidumo skaičiavimo laikotarpiai

1. Visi PSO skaičiuoja tarpzoninį pralaidumą bent šiais laikotarpiais:

a) kitos paros prekybos laikotarpiu – kitos paros prekybos rinkoje;

b) einamosios paros prekybos laikotarpiu – einamosios paros prekybos rinkoje.

2. Kitos paros prekybos laikotarpiu skaičiuojamos atskiros tarpzoninio pralaidumo vertės kiekvieną kitos paros prekybos rinkos laiko vienetą. Einamosios paros prekybos laikotarpiu skaičiuojamos atskiros tarpzoninio pralaidumo vertės kiekvieną einamosios paros prekybos rinkos laiko vienetą.

3. Kitos paros prekybos laikotarpiu pralaidumas skaičiuojamas remiantis naujausia turima informacija. Kitos paros prekybos laikotarpiui skirtą informaciją pradedama atnaujinti ne anksčiau kaip 15.00 val. rinkos laiku, likus dviem paroms iki tiekimo dienos.

4. Visi kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO užtikrina, kad tarpzoninis pralaidumas einamosios paros prekybos laikotarpiu būtų perskaičiuojamas remiantis naujausia turima informacija. Perskaičiavimo dažnumas priklauso nuo efektyvumo ir tinklo eksploatavimo saugumo.

15 straipsnis

Pralaidumo skaičiavimo regionai

1. Per tris mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo visi PSO kartu parengia bendrą pasiūlymą dėl pralaidumo skaičiavimo regionų nustatymo. Dėl pasiūlymo rengiamos konsultacijos, vadovaujantis 12 straipsniu.

2. 1 dalyje nurodytame pasiūlyme nustatomos prekybos zonų ribos, priskiriamos PSO, kurie yra kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono nariai. Laikomasi šių reikalavimų:

a) atsižvelgiama į regionus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 714/2009 I priedo 3.2 punkte;

b) kiekviena prekybos zonų riba arba, jei taikytina, dvi atskiros prekybos zonų ribos, kurias kerta dvi prekybos zonas jungiančios jungiamosios linijos, priskiriamos vienam pralaidumo skaičiavimo regionui;

c) prie visų pralaidumo skaičiavimo regionų priskiriami bent tie PSO, kurie juose jie turi prekybos zonų ribas.

3. Pralaidumo skaičiavimo regionai, kuriuose taikomas srautinis metodas, sujungiami į vieną pralaidumo skaičiavimo regioną, jei tenkinamos visos šios sąlygos:

a) jų perdavimo sistemos tiesiogiai sujungtos viena su kita;

b) jie yra toje pačioje bendro kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo taikymo zonoje;

c) sujungti juos yra ekonomiškai naudingiau nei palikti atskirus. Kompetentingos reguliavimo institucijos gali paprašyti atitinkamų PSO atlikti bendrą sąnaudų ir naudos analizę, kad būtų galima įvertinti sujungimo ekonominę naudą.

2 skirsnis

Bendro tinklo modelis

16 straipsnis

Gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodika

1. Per 10 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo visi PSO kartu parengia pasiūlymą dėl bendros metodikos, pagal kurią teikiami gamybos ir apkrovų duomenys, būtini bendro tinklo modeliui sukurti; dėl šio pasiūlymo rengiamos konsultacijos pagal 12 straipsnį. Pasiūlyme remiantis šio reglamento tikslais pagrindžiama, kodėl ši informacija yra būtina.

2. Pasiūlyme dėl gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodikos nurodoma, iš kurių generavimo šaltinių ir apkrovos įrenginių atitinkamiems PSO turi būti pateikta informacija pralaidumui apskaičiuoti.

3. Pasiūlyme dėl gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodikos nurodoma, kokią informaciją iš generavimo šaltinių ir apkrovos įrenginių reikia pateikti PSO. Pateikiama bent ši informacija:

a) su jų techninėmis charakteristikomis susijusi informacija;

b) su generavimo šaltinių ir apkrovos įrenginių eksploatacine parengtimi susijusi informacija;

c) su generavimo šaltinių darbo grafiku susijusi informacija;

d) aktuali turima informacija, kaip bus skirstoma generavimo šaltinių apkrova.

4. Metodikoje nurodomi generavimo šaltiniams ir apkrovos įrenginiams taikomi 3 dalyje nurodytos informacijos pateikimo terminai.

5. Kiekvienas PSO naudojasi 3 dalyje nurodyta informacija ir dalijasi ja su kitais PSO. 3 dalies d punkte nurodyta informacija naudojama tik pralaidumui apskaičiuoti.

6. Praėjus ne daugiau kaip dviem mėnesiams po to, kai gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodiką patvirtina visos reguliavimo institucijos, ENTSO-E paskelbia:

a) subjektų, kurie turi teikti informaciją PSO, sąrašą;

b) 3 dalyje nurodytos teiktinos informacijos sąrašą;

c) informacijos pateikimo terminus.

17 straipsnis

Bendro tinklo modelio metodika

1. Per 10 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo visi PSO kartu parengia pasiūlymą dėl bendro tinklo modelio metodikos. Dėl pasiūlymo rengiamos konsultacijos, vadovaujantis 12 straipsniu.

2. Bendro tinklo modelio metodika suteikia galimybę sukurti bendro tinklo modelį. Joje turi būti bent šios sudedamosios dalys:

a) scenarijų apibūdinimas pagal 18 straipsnį;

b) atskiro tinklo modelių apibūdinimas pagal 19 straipsnį;

c) atskiro tinklo modelių sujungimo į bendro tinklo modelį proceso aprašymas.

18 straipsnis

Scenarijai

1. Visi PSO drauge parengia bendrus kiekvieno 14 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyto pralaidumo skaičiavimo laikotarpio scenarijus. Bendruose scenarijuose aprašoma konkreti prognozuojama su gamyba, apkrova ir tinklo topologija susijusi perdavimo sistemos būklė bendro tinklo modelyje.

2. Parengiama po vieną tiek kitos paros, tiek einamosios paros pralaidumo skaičiavimo laikotarpio scenarijų kiekvienam rinkos laiko vienetui.

3. Kiekvienam scenarijui visi PSO drauge parengia bendras taisykles dėl grynosios pozicijos kiekvienoje prekybos zonoje ir kiekvienos nuolatinės srovės linijos srauto nustatymo. Šios bendros taisyklės grindžiamos geriausia kiekvienos prekybos zonos grynosios pozicijos prognoze ir geriausia kiekvienos nuolatinės srovės linijos srautų prognoze kiekviename scenarijuje ir apima bendrą Sąjungos perdavimo sistemos apkrovos ir gamybos balansą. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 714/2009 I priedo 1.7 punktu, sudarant scenarijus negalima nepagrįstai diskriminuoti vidaus ir tarpzoninių mainų.

19 straipsnis

Atskiro tinklo modelis

1. Kiekvienai prekybos zonai ir kiekvienam scenarijui:

a) visi prekybos zonoje veikiantys PSO kartu pateikia vieną atskiro tinklo modelį, atitinkantį 18 straipsnio 3 dalies nuostatas, arba

b) kiekvienas prekybos zonoje veikiantis PSO pateikia atskiro tinklo modelį, skirtą savo kontrolės sričiai, įskaitant jungiamąsias linijas, jeigu prekybos zoną sudarančiose kontrolės srityse, įskaitant jungiamąsias linijas, grynųjų pozicijų suma atitinka 18 straipsnio 3 dalies nuostatas.

2. Kiekvienas atskiro tinklo modelis yra geriausia perdavimo sistemos sąlygų prognozė pagal kiekvieną PSO nurodytą scenarijų tuo metu, kai kuriamas atskiro tinklo modelis.

3. Atskiro tinklo modeliai apima visus perdavimo sistemos tinklo elementus, naudojamus analizuojant regioninį tinklo eksploatavimo saugumą tam tikru laikotarpiu.

4. Visi PSO kuo labiau suderina atskiro tinklo modelių kūrimo būdą.

5. Kiekvienas PSO atskiro tinklo modelyje pateikia visus būtinus duomenis, kad būtų galima atlikti aktyviosios ir reaktyviosios galios srautų ir įtampos analizes nuostovioje būsenoje.

6. Prireikus ir visiems pralaidumo skaičiavimo regiono PSO sutarus, visi to pralaidumo skaičiavimo regiono PSO vieni su kitais keičiasi duomenimis, kad galėtų atlikti įtampos ir dinaminio stabilumo analizes.

3 skirsnis

Pralaidumo skaičiavimo metodikos

20 straipsnis

Srautinės pralaidumo skaičiavimo metodikos diegimas

1. Kitos paros ir einamosios paros prekybos laikotarpiams bendroje pralaidumo skaičiavimo metodikoje naudojamas srautinis metodas, išskyrus tuos atvejus, kai įvykdytas 7 dalyje nustatytas reikalavimas.

2. Ne vėliau kaip per 10 mėnesių nuo pasiūlymo dėl pralaidumo skaičiavimo regiono, pateikto pagal 15 straipsnio 1 dalį, patvirtinimo, visi kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO pateikia pasiūlymą dėl bendros koordinuoto pralaidumo skaičiavimo metodikos atitinkamame regione. Dėl pasiūlymo rengiamos konsultacijos pagal 12 straipsnį. Pasiūlymas dėl pralaidumo skaičiavimo metodikos regionuose, nustatytuose remiantis šia dalimi, pralaidumo skaičiavimo regionuose, kurių pagrindas yra Reglamento (EB) Nr. 714/2009 I priedo 3.2 punkto b ir d papunkčiuose apibrėžti Šiaurės Vakarų Europos ir Vidurio Rytų Europos regionai, taip pat 3 ir 4 dalyse nurodytuose regionuose papildomas bendra regionų srautinių metodikų koordinavimo ir suderinimo sistema, kuri turi būti parengta pagal 5 dalį.

3. PSO, veikiantys pralaidumo skaičiavimo regionuose, į kuriuos įeina Italija, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 714/2009 I priedo 3.2 punkto c papunktyje, nedarant poveikio 1 dalyje nurodytam įpareigojimui, pasiūlymo dėl bendros koordinuoto pralaidumo skaičiavimo metodikos, taikant srautinį metodą atitinkamame regione pagal 2 dalį, pateikimo terminą gali pratęsti ne daugiau kaip šešiais mėnesiais po to, kai Šveicarija prisijungia prie bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo. Pasiūlymas neturi apimti prekybos zonų ribų Italijoje ir tarp Italijos ir Graikijos.

4. Ne vėliau kaip per šešis mėnesius po to, kai prie bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo prisijungia visos Pietryčių Europos Energetikos bendrijos susitariančiosios šalys, bent Kroatijos, Rumunijos, Bulgarijos ir Graikijos PSO drauge pateikia pasiūlymą pradėti taikyti bendrą pralaidumo skaičiavimo metodiką, taikant srautinį metodą kitos paros ir einamosios paros prekybos laikotarpiams. Pasiūlyme nustatoma bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos, kurioje taikomas srautinis metodas, įgyvendinimo data, kuri yra ne vėlesnė kaip dveji metai po to, kai prie bendro kitos paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo prisijungia visos Pietryčių Europos Energetikos bendrijos susitariančiosios šalys. Su kitais regionais besiribojančių valstybių narių PSO raginami prisidėti prie iniciatyvų, kuriomis bendra srautinė pralaidumo skaičiavimo metodika įgyvendinama tuose regionuose.

5. Kai pralaidumo skaičiavimo metodiką, taikant srautinį metodą kitos paros ar einamosios paros prekybos laikotarpiui, įdiegia bent du gretimi pralaidumo skaičiavimo regionai toje pačioje sinchroninėje zonoje, jie šiuo tikslu laikomi vienu regionu, o šio regiono PSO per šešis mėnesius pateikia pasiūlymą dėl bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos, taikant srautinį metodą kitos paros ar einamosios paros prekybos laikotarpiui, taikymo. Pasiūlyme nustatoma bendros tarpregioninės pralaidumo skaičiavimo metodikos įgyvendinimo data, kuri kitos paros prekybos laikotarpiui skirtos metodikos atveju yra ne vėlesnė kaip 12 mėnesių, o einamosios paros prekybos laikotarpiui skirtos metodikos atveju – ne vėlesnė kaip 18 mėnesių po to, kai šiuose regionuose įdiegiamas srautinis metodas. Šioje dalyje nurodyti terminai gali būti keičiami pagal 6 dalį.

Metodika dviejuose pralaidumo skaičiavimo regionuose, inicijavusiuose bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos parengimą, gali būti diegiama prieš tai, kol bus parengta bendra pralaidumo skaičiavimo metodika su kitu pralaidumo skaičiavimo regionu.

6. Jeigu atitinkami PSO gali įrodyti, kad bendrų srautinių metodikų taikymas pagal 4 ir 5 dalį kol kas nebūtų veiksmingesnis, darant prielaidą, jog būtų užtikrintas toks pat tinklo eksploatavimo saugumas, jie gali drauge prašyti kompetentingų reguliavimo institucijų atidėti terminus.

7. PSO gali drauge prašyti kompetentingų reguliavimo institucijų taikyti koordinuoto grynojo pralaidumo metodą kituose regionuose ir ties kitomis prekybos zonų ribomis, nei nurodyta 2–4 dalyse, jeigu atitinkami PSO gali įrodyti, kad bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos, naudojant srautinį metodą, taikymas kol kas nebūtų veiksmingesnis už koordinuoto grynojo pralaidumo metodo taikymą, darant prielaidą, jog atitinkamame regione būtų užtikrintas toks pat tinklo eksploatavimo saugumas.

8. Kad rinkos dalyviai galėtų prisitaikyti prie pasikeitusio pralaidumo skaičiavimo metodo, atitinkami PSO naująjį metodą išbando, jį taikydami kartu su esamu, ir į šį procesą rinkos dalyvius įtraukia likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki pasiūlymo pakeisti pralaidumo skaičiavimo metodą įgyvendinimo.

9. Kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono, kuriame taikomas srautinis metodas, PSO sukuria priemonę, kuria naudodamiesi rinkos dalyviai gali įvertinti tarpzoninio pralaidumo ir tarpzoninių mainų tarp prekybos zonų sąveiką, ir suteikia jiems galimybę ja naudotis.

21 straipsnis

Pralaidumo skaičiavimo metodika

1. Pasiūlyme dėl pralaidumo skaičiavimo regione taikytinos bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos, nustatytos pagal 20 straipsnio 2 dalį, pateikiamos bent šios su kiekvienu pralaidumo skaičiavimo laikotarpiu susijusios sudedamosios dalys:

a) pralaidumui apskaičiuoti reikalingų pradinių duomenų skaičiavimo metodika, kuri apima šiuos parametrus: i) patikimumo ribos nustatymo metodiką pagal 22 straipsnį; ii) tinklo eksploatavimo saugumo ribų, skaičiuojant pralaidumą svarbių nenumatytų atvejų ir paskirstymo apribojimų, kurie gali būti taikomi, nustatymo metodikas pagal 23 straipsnį; iii) gamybos poslinkio koeficientų nustatymo metodiką pagal 24 straipsnį; iv) taisomųjų veiksmų, į kuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant pralaidumą, nustatymo metodiką pagal 25 straipsnį;

b) išsamus pralaidumo skaičiavimo metodo aprašymas, kuriame pateikiama: i) matematinis taikomo pralaidumo skaičiavimo metodo aprašymas su įvairiais pralaidumui apskaičiuoti reikalingais pradiniais duomenimis; ii) taisyklės, kaip išvengti nepagrįsto vidaus ir tarpzoninių mainų diskriminavimo, siekiant užtikrinti Reglamento (EB) Nr. 714/2009 I priedo 1.7 punkto nuostatų laikymąsi; iii) taisyklės, kaip prireikus atsižvelgti į anksčiau paskirtą tarpzoninį pralaidumą; iv) taisyklės, kaip koreguoti energijos srautus kritiniuose tinklo elementuose arba tarpzoninį pralaidumą taikant taisomuosius veiksmus pagal 25 straipsnį; v) taikant srautinį metodą – energijos perdavimo pasiskirstymo veiksnių ir kritinių tinklo elementų esamų ribų apskaičiavimo matematinis aprašymas; vi) taikant koordinuoto grynojo pralaidumo metodą – tarpzoninio pralaidumo skaičiavimo taisyklės, įskaitant taisykles, kaip efektyviai padalyti kritinių tinklo elementų energijos srauto pajėgumus tarp skirtingų prekybos zonų ribų; vii) jei energijos srautams kritiniuose tinklo elementuose įtakos turi tarpzoniniai energijos mainai skirtinguose pralaidumo skaičiavimo regionuose – taisyklės, kaip padalyti kritinių tinklo elementų energijos srauto pajėgumus tarp skirtingų pralaidumo skaičiavimo regionų, siekiant apdoroti tų srautų duomenis;

c) tarpzoninio pralaidumo patvirtinimo metodika pagal 26 straipsnį.

2. Dėl einamosios paros pralaidumo skaičiavimo laikotarpio pralaidumo skaičiavimo metodikoje taip pat nurodomas pralaidumo perskaičiavimo pagal 14 straipsnio 4 dalį dažnumas ir pateikiami tokio pasirinkimo motyvai.

3. Pralaidumo skaičiavimo metodikoje nurodoma pakaitinė procedūra, kuri būtų taikoma, jeigu atlikus pirminį pralaidumo skaičiavimą nebūtų gauta jokių rezultatų.

4. Visi kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO, kiek tai įmanoma, pradeda naudoti suderintus pralaidumui apskaičiuoti būtinus pradinius duomenis. Ne vėliau kaip 2020 m. gruodžio 31 d. visuose regionuose turi būti naudojama suderinta pralaidumo skaičiavimo metodika, kurioje visų pirma numatyta suderinta pralaidumo skaičiavimo metodika, skirta srautiniam metodui ir koordinuoto grynojo pralaidumo metodui. Pralaidumo skaičiavimo metodika derinama atliekant jo veiksmingumo vertinimą, susijusį su srautinių metodikų ir koordinuoto grynojo pralaidumo metodikų, kuriomis užtikrinamas toks pat tinklo eksploatavimo saugumas, derinimu. Per 12 mėnesių po to, kai bendra pralaidumo skaičiavimo metodika pagal 20 straipsnio 5 dalį įdiegiama bent dviejuose pralaidumo skaičiavimo regionuose, visi PSO visoms reguliavimo institucijoms pateikia vertinimą kartu su pasiūlymu dėl perėjimo prie suderintos pralaidumo skaičiavimo metodikos.

22 straipsnis

Patikimumo ribos nustatymo metodika

1. Pasiūlymas dėl bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos apima patikimumo ribos nustatymo metodiką. Patikimumo ribos nustatymo metodika apima du etapus. Pirmiausia atitinkami PSO įvertina pralaidumo skaičiavimo metu numatytų energijos srautų nuokrypių nuo realiuoju laiku realizuotų energijos srautų tikimybinį skirstinį. Tada patikimumo riba apskaičiuojama jos vertę išvedant iš tikimybinio skirstinio.

2. Patikimumo ribos nustatymo metodikoje nustatomi pralaidumo skaičiavimo metu numatytų energijos srautų nuokrypių nuo realiuoju laiku realizuotų energijos srautų tikimybinio skirstinio apskaičiavimo principai ir nurodomas neapibrėžtumas, į kurį reikėtų atsižvelgti atliekant skaičiavimą. Siekiant nustatyti tą neapibrėžtumą, metodikoje visų pirma atsižvelgiama į:

a) nenumatytus fizinių elektros energijos srautų nuokrypius per tam tikrą rinkos laiko vienetą, kuriuos lemia elektros energijos srautų koregavimas PSO kontrolės srityse ir tarp jų, siekiant išlaikyti pastovų dažnį;

b) neapibrėžtumą, kuris tam tikru rinkos laiko vienetu galėtų turėti įtakos pralaidumo skaičiavimui ir kuris galėtų atsirasti laikotarpiu nuo pralaidumo skaičiavimo laikotarpio iki realiojo laiko.

3. Patikimumo ribos nustatymo metodikoje PSO taip pat nustato bendrus suderintus principus, pagal kuriuos patikimumo riba išvedama iš tikimybinio skirstinio.

4. Remdamiesi vadovaujantis 1 dalimi patvirtinta metodika, PSO patikimumo ribą nustato paisydami tinklo eksploatavimo saugumo ribų ir atsižvelgdami į neapibrėžtumą pralaidumo skaičiavimo laikotarpį lyginant su realiuoju laiku, taip pat į taisomuosius veiksmus, kurių galima imtis apskaičiavus pralaidumą.

5. Kiekvienam pralaidumo skaičiavimo laikotarpiui atitinkami PSO nustato: kai taikomas srautinis metodas – kritinių tinklo elementų patikimumo ribą, kai taikomas koordinuoto grynojo pralaidumo metodas – tarpzoninio pralaidumo patikimumo ribą.

23 straipsnis

Tinklo eksploatavimo saugumo ribų, nenumatytų atvejų ir paskirstymo apribojimų nustatymo metodikos

1. Kiekvienas PSO paiso tinklo eksploatavimo saugumo ribų ir nenumatytų atvejų, kuriais remiamasi atliekant tinklo eksploatavimo saugumo analizę.

2. Jeigu skaičiuojant pralaidumą remiamasi ne tomis pačiomis tinklo eksploatavimo saugumo ribomis ir nenumatytais atvejais, kaip tinklo eksploatavimo saugumo analizėje, PSO pasiūlyme dėl bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos aprašo konkretų metodą ir kriterijus, kuriais jie rėmėsi nustatydami tinklo eksploatavimo saugumo ribas ir nenumatytus atvejus pralaidumui apskaičiuoti.

3. Jeigu PSO taiko paskirstymo apribojimus, juos galima nustatyti tik remiantis:

a) apribojimais, kurie yra būtini siekiant užtikrinti, kad perdavimo sistemos veiktų neperžengiant eksploatavimo saugumo ribų, ir kurių negalima veiksmingai transformuoti į didžiausius srautus kritiniuose tinklo elementuose, arba

b) apribojimais, kuriais siekiama padidinti bendro kitos paros ar einamosios paros prekybos rinkų susiejimo ekonominį perviršį.

24 straipsnis

Gamybos poslinkio koeficientų nustatymo metodika

1. Pasiūlymas dėl bendros pralaidumo skaičiavimo metodikos apima pasiūlymą dėl metodikos, pagal kurią nustatomas bendras gamybos poslinkio koeficientas kiekvienai prekybos zonai ir kiekvienam scenarijui, parengtam pagal 18 straipsnį.

2. Gamybos poslinkio koeficientai – tai prekybos zonos grynosios pozicijos pokyčio ir konkretaus gamybos ar apkrovos bendro tinklo modelyje pokyčio santykio geriausia prognozė. Toje prognozėje visų pirma atsižvelgiama į informaciją, gautą taikant gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodiką.

25 straipsnis

Taisomųjų veiksmų, į kuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant pralaidumą, nustatymo metodika

1. Kiekvienas kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO atskirai nustato galimus taisomuosius veiksmus, į kuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant pralaidumą, kad būtų įvykdyti šio reglamento tikslai.

2. Kiekvienas kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO su kitais to regiono PSO suderina taisomųjų veiksmų, į kuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant pralaidumą, taikymą ir faktinį jų taikymą realiuoju laiku.

3. Kad skaičiuojant pralaidumą būtų galima atsižvelgti į taisomuosius veiksmus, visi kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO susitaria dėl taisomųjų veiksmų, kurių turi imtis daugiau kaip vienas PSO, taikymo.

4. Kiekvienas PSO užtikrina, kad skaičiuojant pralaidumą būtų atsižvelgiama į taisomuosius veiksmus su sąlyga, kad po skaičiavimo likusių galimų taisomųjų veiksmų kartu su 22 straipsnyje nurodyta patikimumo riba pakanka tinklo eksploatavimo saugumui užtikrinti.

5. Kiekvienas PSO, skaičiuodamas pralaidumą, atsižvelgia į taisomuosius veiksmus, nesusijusius su išlaidomis.

6. Kiekvienas PSO užtikrina, kad taisomieji veiksmai, į kuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant pralaidumą, būtų tokie patys visiems pralaidumo skaičiavimo laikotarpiams, atsižvelgiant į jų technines galimybes kiekvienu pralaidumo skaičiavimo laikotarpiu.

26 straipsnis

Tarpzoninio pralaidumo patvirtinimo metodika

1. Kiekvienas PSO patvirtina koordinuoto pralaidumo skaičiuotojo, kaip nurodyta 27–31 straipsniuose, pateiktą tarpzoninį pralaidumą, susijusį su PSO prekybos zonų ribomis ar kritiniais tinklo elementais, ir turi teisę jį koreguoti.

2. Jeigu taikomas koordinuoto grynojo pralaidumo metodas, visi pralaidumo skaičiavimo regiono PSO į 21 straipsnyje nurodytą pralaidumo skaičiavimo metodiką įtraukia taisyklę, kaip tarpzoninio pralaidumo pataisa padalijama skirtingoms prekybos zonų riboms.

3. Kiekvienas PSO 1 dalyje nurodyto tarpzoninio pralaidumo patvirtinimo metu gali sumažinti tarpzoninį pralaidumą, siekdamas užtikrinti tinklo eksploatavimo saugumą.

4. Pralaidumo skaičiavimo ir patvirtinimo metu kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas koordinuoja savo veiksmus su kaimyniniais koordinuoto pralaidumo skaičiuotojais.

5. Kas tris mėnesius kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas visoms pralaidumo skaičiavimo regiono reguliavimo institucijoms praneša apie visus tarpzoninio pralaidumo patvirtinimo metu vadovaujantis 3 dalimi atlikto sumažinimo atvejus. Šioje ataskaitoje nurodoma tarpzoninio pralaidumo sumažinimo vieta bei apimtis ir pateikiamos sumažinimo priežastys.

6. Visos pralaidumo skaičiavimo regiono reguliavimo institucijos nusprendžia, ar skelbti visą 5 dalyje minimą ataskaitą ar jos dalį.

4 skirsnis

Pralaidumo skaičiavimo procesas

27 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1. Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo sprendimo dėl 16 straipsnyje nurodytos gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodikos ir 17 straipsnyje nurodytos bendro tinklo modelio metodikos priėmimo visi PSO organizuoja atskiro tinklo modelių sujungimo procesą.

2. Praėjus ne daugiau kaip keturiems mėnesiams nuo sprendimų dėl 20 ir 21 straipsniuose nurodytų pralaidumo skaičiavimo metodikų priėmimo, visi kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO drauge nustato koordinuoto pralaidumo skaičiuotojus ir jų veiklą reglamentuojančias taisykles.

3. Pagal 31 straipsnį kas dvejus metus rengdami pralaidumo skaičiavimo ir paskirstymo ataskaitą, visi kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono PSO kas dvejus metus patikrina pralaidumui skaičiuoti pateiktų duomenų kokybę.

4. Naudodamiesi naujausia turima informacija, visi PSO reguliariai ir bent kartą per metus tikrina ir atnaujina:

a) tinklo eksploatavimo saugumo ribas, nenumatytus atvejus ir paskirstymo apribojimus, kuriais remiantis skaičiuojamas pralaidumas;

b) patikimumo riboms skaičiuoti naudojamą pralaidumo skaičiavimo metu numatytų energijos srautų nuokrypių nuo realiuoju laiku realizuotų energijos srautų tikimybinį skirstinį;

c) taisomuosius veiksmus, į kuriuos atsižvelgiama skaičiuojant pralaidumą;

d) 22–24 straipsniuose nurodytų gamybos poslinkio koeficientų, kritinių tinklo elementų ir nenumatytų atvejų nustatymo metodikų taikymą.

28 straipsnis

Bendro tinklo modelio kūrimas

1. Už atitinkamą kontrolės sritį atsakingam PSO per nustatytus terminus pateikiami gamybos ir apkrovų duomenų teikimo metodikoje nurodyti kiekvieno pralaidumo skaičiavimo laikotarpio, nurodyto 14 straipsnio 1 dalyje, duomenys apie kiekvieną generavimo šaltinį arba apkrovos įrenginį, kuriam taikomas 16 straipsnis.

2. Kiekvienas generavimo šaltinis arba apkrovos įrenginys, teikiantis informaciją pagal 16 straipsnio 3 dalį, pateikia patikimiausią tinkamų naudoti įverčių rinkinį.

3. Kiekvienas PSO, vadovaudamasis 19 straipsniu, parengia kiekvieno pralaidumo skaičiavimo laikotarpio atskiro tinklo modelį pagal kiekvieną scenarijų, kad atskiro tinklo modelius būtų galima sujungti į bendro tinklo modelį.

4. Kiekvienas PSO už atskiro tinklo modelių sujungimą į bendro tinklo modelį atsakingiems PSO pateikia patikimiausią tinkamų naudoti kiekvieno atskiro tinklo modelio įverčių rinkinį.

5. Apibendrinant pradinius duomenis, gautus iš visų PSO, kurie taiko šio straipsnio 3 dalyje nurodytą pralaidumo skaičiavimo procesą, pagal kiekvieną 18 straipsnyje nurodytą scenarijų Sąjungos mastu sukuriamas vienas kiekvieno pralaidumo skaičiavimo laikotarpio bendro tinklo modelis.

29 straipsnis

Tarpzoninio pralaidumo skaičiavimas regionų lygmeniu

1. Kiekvienas PSO koordinuoto pralaidumo skaičiuotojui ir visiems kitiems pralaidumo skaičiavimo regiono PSO pateikia šiuos kiekvieno pralaidumo skaičiavimo laikotarpio duomenis: tinklo eksploatavimo saugumo ribas, gamybos poslinkio koeficientus, taisomuosius veiksmus, patikimumo ribas, paskirstymo apribojimus ir anksčiau paskirstytą tarpzoninį pralaidumą.

2. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas atlieka tinklo eksploatavimo saugumo analizę, kurioje remiamasi tinklo eksploatavimo saugumo ribomis, naudodamasis remiantis 28 straipsnio 5 dalimi pagal kiekvieną scenarijų sukurtu bendro tinklo modeliu.

3. Skaičiuodamas tarpzoninį pralaidumą, kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas:

a) naudoja gamybos poslinkio koeficientus prekybos zonų grynųjų pozicijų pokyčių ir srautų nuolatinės srovės linijose poveikiui apskaičiuoti;

b) nepaiso tų kritinių tinklo elementų, kuriems pagal 21 straipsnyje nustatytą metodiką prekybos zonos grynųjų pozicijų pokyčiai neturi reikšmingos įtakos;

c) užtikrina, kad visos prekybos zonų grynosios pozicijos ir srautai nuolatinės srovės linijose, neviršijantys tarpzoninio pralaidumo, atitiktų patikimumo ribas ir tinklo eksploatavimo saugumo ribas pagal 21 straipsnio 1 dalies a punkto i ir ii papunkčius, ir atsižvelgia į anksčiau paskirstytą tarpzoninį pralaidumą pagal 21 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktį.

4. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas optimizuoja tarpzoninį pralaidumą taikydamas galimus taisomuosius veiksmus, į kuriuos atsižvelgta skaičiuojant pralaidumą, vadovaujantis 21 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčiu.

5. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas taiko vadovaujantis 21 straipsnio 1 dalies b punkto vi papunkčiu nustatytas dalijimosi taisykles.

6. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas laikosi vadovaujantis 21 straipsnio 1 dalies b punkto i papunkčiu nustatyto taikomo pralaidumo skaičiavimo metodo matematinio aprašymo.

7. Kiekvienas srautinį metodą taikantis koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas:

a) naudoja tinklo eksploatavimo saugumo ribų duomenis didžiausiems srautams kritiniuose tinklo elementuose apskaičiuoti;

b) naudoja bendro tinklo modelį, gamybos poslinkio koeficientus ir nenumatytų atvejų duomenis energijos perdavimo pasiskirstymo veiksniams apskaičiuoti;

c) remiasi energijos perdavimo pasiskirstymo veiksniais srautams, kuriuos lemia pralaidumo skaičiavimo regione anksčiau paskirstytas tarpzoninis pralaidumas, apskaičiuoti;

d) pagal kiekvieną scenarijų apskaičiuoja srautus kritiniuose tinklo elementuose (atsižvelgdamas į nenumatytus atvejus) ir juos koreguoja darydamas prielaidą, kad pralaidumo skaičiavimo regione nevyksta tarpzoniniai energijos mainai, šiuo tikslu taikydamas 21 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje nustatytas taisykles, kaip išvengti nepagrįsto vidaus ir tarpzoninių energijos mainų diskriminavimo;

e) atsižvelgdamas į nenumatytus atvejus, apskaičiuoja esamas kritinių tinklo elementų ribas, kurios prilygsta didžiausiems srautams, atėmus d punkte nurodytus koreguotus srautus, patikimumo ribas ir srautus, kuriuos lemia anksčiau paskirstytas tarpzoninis pralaidumas;

f) koreguoja esamas kritinių tinklo elementų ribas arba energijos perdavimo pasiskirstymo veiksnius, remdamasis galimais taisomaisiais veiksmais, į kuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant pralaidumą, vadovaujantis 25 straipsniu.

8. Kiekvienas koordinuoto grynojo pralaidumo metodą taikantis koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas:

a) naudoja bendro tinklo modelį, gamybos poslinkio koeficientus ir nenumatytų atvejų duomenis, kad paisydamas tinklo eksploatavimo saugumo ribų apskaičiuotų didžiausią energijos mainų apimtį ties prekybos zonų ribomis, kuri prilygsta didžiausiai apskaičiuotai mainų tarp dviejų prekybos zonų apimčiai abiejose prekybos zonų ribos pusėse;

b) koreguoja didžiausią elektros energijos mainų apimtį, remdamasis taisomaisiais veiksmais, į kuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant pralaidumą, vadovaujantis 25 straipsniu;

c) koreguoja didžiausią elektros energijos mainų apimtį, taikydamas vadovaujantis 21 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunkčiu nustatytas taisykles, kaip išvengti nepagrįsto vidaus ir tarpzoninių mainų diskriminavimo;

d) taiko vadovaujantis 21 straipsnio 1 dalies b punkto vi papunkčiu nustatytas taisykles, kaip efektyviai padalyti kritinių tinklo elementų energijos srauto pajėgumus tarp skirtingų prekybos zonų ribų;

e) apskaičiuoja tarpzoninį pralaidumą, kuris prilygsta didžiausiai energijos mainų apimčiai, pakoreguotai pagal patikimumo ribą ir anksčiau paskirstytą tarpzoninį pralaidumą.

9. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas bendradarbiauja su kaimyniniais koordinuoto pralaidumo skaičiuotojais. Kaimyniniai PSO užtikrina tokį bendradarbiavimą, pralaidumo skaičiavimo ir patvirtinimo tikslais su atitinkamais regioniniais koordinuoto pralaidumo skaičiuotojais keisdamiesi informacija apie tarpusavio priklausomybę ir ją patvirtindami. Kaimyniniai PSO informaciją apie tarpusavio priklausomybę koordinuoto pralaidumo skaičiuotojams pateikia prieš skaičiuojant pralaidumą. Šios informacijos tikslumo ir taisomųjų priemonių vertinimas prireikus įtraukiamas į vadovaujantis 31 straipsniu kas dvejus metus rengiamą ataskaitą.

10. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas nustato:

a) kiekvienos pralaidumo skaičiavimo regione esančios prekybos zonos srautinius parametrus (jeigu taikomas srautinis metodas) arba

b) kiekvienos pralaidumo skaičiavimo regione esančios prekybos zonos ribos tarpzoninio pralaidumo vertes (jeigu taikomas koordinuoto grynojo pralaidumo metodas).

11. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas kiekvienam savo pralaidumo skaičiavimo regiono PSO pateikia patvirtinti tarpzoninį pralaidumą pagal 21 straipsnio 1 dalies c punktą.

30 straipsnis

Tarpzoninio pralaidumo patvirtinimas ir pateikimas

1. Kiekvienas PSO pagal 26 straipsnį patvirtina savo prekybos zonų ribų arba kritinių tinklo elementų pralaidumo skaičiavimo regionų lygmeniu rezultatus.

2. Kiekvienas PSO savo pralaidumo patvirtinimą ir paskirstymo apribojimų duomenis siunčia atitinkamiems koordinuoto pralaidumo skaičiuotojams ir kitiems atitinkamų pralaidumo skaičiavimo regionų PSO.

3. Kiekvienas koordinuoto pralaidumo skaičiuotojas, vadovaudamasis 46 ir 58 straipsniais, pateikia patvirtintus tarpzoninio pralaidumo duomenis ir paskirstymo apribojimų duomenis, kad būtų galima paskirstyti pralaidumą.

5 skirsnis

Kas dvejus metus rengiama pralaidumo skaičiavimo ir paskirstymo ataskaita

31 straipsnis

Kas dvejus metus rengiama pralaidumo skaičiavimo ir paskirstymo ataskaita

1. Ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo ENTSO-E parengia ir agentūrai pateikia pralaidumo skaičiavimo ir paskirstymo ataskaitą.

2. Jei agentūra paprašo, kas antrais paskesniais metais ENTSO-E parengia ir jai pateikia pralaidumo skaičiavimo ir paskirstymo ataskaitą.

3. Pralaidumo skaičiavimo ir paskirstymo ataskaitoje pateikiama bent ši su kiekviena prekybos zona, prekybos zonų riba ir pralaidumo skaičiavimo regionu susijusi informacija:

a) taikytas pralaidumo skaičiavimo metodas;

b) statistiniai patikimumo ribų rodikliai;

c) statistiniai tarpzoninio pralaidumo rodikliai, įskaitant (tam tikrais atvejais) paskirstymo apribojimus kiekvienu pralaidumo skaičiavimo laikotarpiu;

d) pralaidumui skaičiuoti naudotos informacijos kokybės rodikliai;

e) tam tikrais atvejais – siūlomos priemonės pralaidumo skaičiavimui pagerinti;

f) analizė, ar 20 straipsnio 7 dalyje nurodytos sąlygos vis dar tenkinamos tuose regionuose, kuriuose taikomas koordinuoto grynojo pralaidumo metodas;

g) rodikliai, pagal kuriuos vertinamas ir ilgesniu laikotarpiu stebimas bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo, įskaitant, jei aktualu, pralaidumo skaičiavimo regionų sujungimą pagal 15 straipsnio 3 dalį, efektyvumas;

h) rekomendacijos dėl tolesnio bendro kitos paros ir einamosios paros prekybos rinkų susiejimo mechanizmo tobulinimo, įskaitant tolesnį metodikų, procesų ir valdymo susitarimų derinimą.

4. Pasikonsultavę su agentūra, visi PSO drauge sutaria dėl ataskaitos statistinių ir kokybės rodiklių. Agentūra gali pareikalauti šiuos rodiklius iš dalies pakeisti, PSO dar nesudarius susitarimo dėl jų arba juos jau taikant.

5. Agentūra nusprendžia, ar skelbti visą kas dvejus metus rengiamą ataskaitą ar jos dalį.

2 SKYRIUS

Prekybos zonų konfigūracija

32 straipsnis

Esamų prekybos zonų konfigūracijų peržiūra

1. Esamos prekybos zonų konfigūracijos peržiūrą gali pradėti:

a) agentūra, vadovaudamasi 34 straipsnio 7 dalimi;

b) kelios reguliavimo institucijos, remdamosi agentūros rekomendacija pagal 34 straipsnį;

c) pralaidumo skaičiavimo regiono PSO drauge su visais atitinkamais PSO, kurių kontrolės sritys, įskaitant jungiamąsias linijas, yra geografinėje teritorijoje, kurios prekybos zonų konfigūracija turi būti įvertinta pagal 2 dalies a punktą;

d) viena reguliavimo institucija arba PSO, gavęs savo kompetentingos reguliavimo institucijos pritarimą, gali pradėti savo kontrolės srityje esančių prekybos zonų konfigūracijos peržiūrą, jeigu prekybos zonų konfigūracija turi nereikšmingą poveikį kaimyninių PSO kontrolės sritims, įskaitant jungiamąsias linijas, o prekybos zonų konfigūracijos peržiūra yra būtina siekiant padidinti efektyvumą arba išlaikyti tinklo eksploatavimo saugumą;

e) valstybės narės, esančios pralaidumo skaičiavimo regione.

2. Jeigu peržiūra pradedama pagal 1 dalies a, b, c arba e punktą, peržiūrą pradedantis subjektas nurodo:

a) geografinę teritoriją, kurios prekybos zonų konfigūracija vertinama, ir gretimas geografines teritorijas, į kurioms daromą poveikį reikia atsižvelgti;

b) dalyvaujančius PSO;

c) dalyvaujančias reguliavimo institucijas.

3. Jeigu peržiūra pradedama pagal 1 dalies d punktą, taikomos šios sąlygos:

a) geografinė teritorija, kurios prekybos zonų konfigūracija vertinama, apsiriboja atitinkamo PSO kontrolės sritimi, įskaitant jungiamąsias linijas;

b) atitinkamos kontrolės srities PSO yra vienintelis peržiūroje dalyvaujantis PSO;

c) kompetentinga reguliavimo institucija yra vienintelė peržiūroje dalyvaujanti reguliavimo institucija;

d) atitinkamas PSO ir reguliavimo institucija atitinkamai kaimyniniams PSO ir reguliavimo institucijoms tarpusavyje suderinta tvarka iš anksto praneša apie pradedamą peržiūrą ir nurodo peržiūros priežastis;

e) nustatomos peržiūros sąlygos, taip pat skelbiami peržiūros rezultatai ir pasiūlymas atitinkamoms reguliavimo institucijoms.

4. Peržiūros procesą sudaro du etapai.

a) Pirmame etape prekybos zonų konfigūracijos peržiūroje dalyvaujantys PSO parengia metodiką ir prielaidas, kuriomis bus remiamasi per peržiūros procesą, ir vertinti pasiūlo alternatyvias prekybos zonų konfigūracijas. Metodikos bei prielaidų ir alternatyvios prekybos zonų konfigūracijos pasiūlymas pateikiamas dalyvaujančioms reguliavimo institucijoms, kurios per tris mėnesius gali pareikalauti suderintų pakeitimų.

b) Antrame etape prekybos zonų konfigūracijos peržiūroje dalyvaujantys PSO: i) esamą prekybos zonų konfigūraciją vertina ir lygina su kiekviena alternatyvia prekybos zonų konfigūracija pagal 33 straipsnyje nustatytus kriterijus; ii) rengia konsultacijas pagal 12 straipsnį ir praktinį seminarą dėl alternatyvių prekybos zonų konfigūracijos pasiūlymų, kuriuose siūloma konfigūracija lyginama su esama, drauge pateikiant įgyvendinimo terminus, nebent prekybos zonų konfigūracijos poveikis kaimyninių PSO kontrolės sritims yra nereikšmingas; iii) per 15 mėn