LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 24/1

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 57/2011

2011 m. sausio 18 d.

kuriuo 2011 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

(1) Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo.

(2) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1) reikalaujama, kad priemonės, reglamentuojančios galimybę naudotis vandenimis bei ištekliais ir tausią žvejybos veiklą, būtų nustatomos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas bei, visų pirma, į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtas ataskaitas.

(3) Taryba įsipareigojusi patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo pagal žvejybos rūšį arba žvejybos rūšių grupę priemones, įskaitant, atitinkamais atvejais, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 2371/2002.

(4) Jei bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) galioja tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Būtina numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių ir užtikrintų, kad minėti ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais bus išlaikytas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, be kita ko, tuo tikslu taikydama būtinas susijusių duomenų rinkimo, atitinkamų išteklių būklės įvertinimo ir didžiausio tausią žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio nustatymo priemones.

(5) BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, tuo pat metu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais.

(6) Išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl atlantinių menkių, norveginių omarų, paprastųjų jūrų liežuvių Biskajos įlankoje, vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir Šiaurės jūroje, jūrinių plekšnių Šiaurės jūroje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, Šiaurės jūroje ir Skagerako sąsiauryje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, į vakarus nuo Škotijos ir Airijos jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti laikantis taisyklių, numatytų 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 811/2004, nustatančiame priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti (2), 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005, nustatančiame Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones (3), 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 388/2006, nustatančiame jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą (4), 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007, nustatančiame Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą (5), 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 676/2007, nustatančiame plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą (6), 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1300/2008, nustatančiame atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (7), 2008 m. gruodžio 18 d. Reglamente (EB) Nr. 1342/2008, nustatančiame menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 (8) bei 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (9).

(7) Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (10), 2 straipsnį turi būti nustatyti ištekliai, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės.

(8) Netgi ribota tam tikrų rūšių, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis.

(9) Norveginiai omarai sugaunami drauge su kitų rūšių žuvimis žvejojant įvairių priedugnio rūšių žuvis. Rajone, esančiame į vakarus nuo Airijos, kuris vadinamas Porcupine pakrante, būtinos skubios išsaugojimo priemonės siekiant kuo labiau sumažinti sugaunamų norveginių omarų kiekį. Todėl būtina apriboti žvejybos šiame rajone galimybes, leidžiant žvejoti tik pelaginių rūšių žuvis, kurias žvejojant norveginiai omarai nesugaunami.

(10) Atsižvelgiant į smulkiadyglių saulažuvių žvejybos ICES VI, VII ir VIII zonose naujausius pokyčius ir siekiant užtikrinti tausų šių išteklių valdymą, tikslinga numatyti leidžiamą sužvejoti šių išteklių kiekį.

(11) Būtina nustatyti didžiausių leidžiamų žvejybos pastangų ribas 2011 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 bei 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 bei 9 straipsnius, kartu atsižvelgiant į 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 (11) III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos.

(12) Reglamentu (EB) Nr. 754/2009 nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 straipsnyje nustatyta žvejybos pastangų sistema netaikoma Prancūzijos laivų grupei. Remiantis 2010 m. Prancūzijos pateikta informacija, dėl žvejybos pastangų sistemos netaikymo šiai laivų grupei administracinė našta nebesumažėja. Taigi, nebetenkinama viena iš šios sistemos netaikymo sąlygų. Todėl tikslinga tai Prancūzijos laivų grupei vėl pradėti taikyti pirmiau minėtą žvejybos pastangų sistemą. Reglamento (ES) Nr. 53/2010 (12) IIA priedu nustatytas žvejybos valdymo laikotarpis baigia galioti 2011 m. sausio 31 d., todėl žvejybos pastangų sistema tiems laivams turėtų būti vėl pradėta taikyti nuo 2011 m. vasario 1 d.

(13) Atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, būtina išlaikyti ir patikslinti tobinių žvejybos ICES IIa ir IIIa kvadratų bei IV parajonio ES vandenyse valdymo sistemą.

(14) Atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas.

(15) Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje su Norvegija (13), Farerų Salomis (14) ir Grenlandija (15) numatytą tvarką Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su minėtais partneriais. Konsultacijos su Farerų Salomis nesibaigė; tikimasi, kad susitarimai dėl 2011 m. su šia partnere bus sudaryti 2011 m. pradžioje. Siekiant išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo, tuo pat metu sudarant reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų sudaryti 2011 m. pradžioje, tikslinga, kad Sąjunga laikinai nustatytų išteklių, kuriems būtų taikomas susitarimas su Farerų Salomis, žvejybos galimybes.

(16) Sąjunga yra kelių žvejybos organizacijų Susitariančioji Šalis ir dalyvauja kitose organizacijose kaip bendradarbiaujanti šalis ne narė. Be to, remiantis 2003 m. Stojimo aktu, prieš tai Lenkijos Respublikos sudarytus žvejybos susitarimus, pvz., Konvenciją dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo, nuo Lenkijos įstojimo į Europos Sąjungą dienos administruoja Sąjunga. Minėtos žvejybos organizacijos rekomendavo 2011 m. pradėti taikyti kai kurias priemones, be kita ko, ES laivams nustatyti žvejybos galimybes. Šios nuostatos dėl žvejybos galimybių turėtų būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje.

(17) 2010 m. metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisijai (toliau – IATTC) nepavyko pasiekti bendro sutarimo dėl gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išsaugojimo priemonių patvirtinimo. Tačiau dauguma Susitariančiųjų Šalių, įskaitant Sąjungą, sutinka, kad, norint užtikrinti tausų šių trijų rūšių žuvų išteklių valdymą, jų žvejybos galimybės turėtų būti reglamentuojamos. Todėl šiuo tikslu Sąjungai reikėtų patvirtinti atitinkamas priemones.

(18) 2010 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – ICCAT) patvirtino lenteles, kuriose nurodomos ICCAT Susitariančiosios Šalys, kurios neišnaudoja žvejybos galimybių arba jas viršija. Atsižvelgdama į tai, ICCAT priėmė sprendimą, kuriame pažymėjo, kad 2009 m. Sąjunga neišnaudojo šiaurės ir pietų durklažuvėms, didžiaakiams tunams ir ilgapelekiams tunams jai skirtos kvotos. Kad būtų laikomasi ICCAT nustatytų Sąjungos kvotų koregavimo, paskirstant tokias neišnaudotas žvejybos galimybes būtina atsižvelgti į atitinkamą kiekvienos valstybės narės neišnaudotą žvejybos galimybių dalį nekeičiant šiame reglamente nustatyto metiniam BLSK paskirstyti taikomo paskirstymo būdo. Tame pačiame susitikime buvo iš dalies pakeistas paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas. ICCAT taip pat priėmė rekomendacijas dėl didžiaakių jūrų lapių, paprastųjų kūjaryklių ir ilgapelekių pilkųjų ryklių išsaugojimo. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, šias priemones būtina įgyvendinti Sąjungos teisėje.

(19) 2010 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) peržiūrėjo bendrus laivynų, 2006–2008 m. žvejojusių tropinius tunus, o 2007–2008 m. durklažuves ir ilgapelekius tunus, žvejybos pajėgumus. IOTC taip pat pritarė laivynų plėtros planų įgyvendinimui. Be to, IOTC pritarė rezoliucijai dėl jūrų lapių (Alopiidae šeima), sugaunamų žvejojant jos reguliuojamo rajono išteklius, išsaugojimo.

(20) 2007 m. gegužės mėn. įvykusio Trečiojo tarptautinio susitikimo, skirto Regioninei žvejybos pietų Ramiajame vandenyne (atviroje jūroje) valdymo organizacijai (SPRFMO) įsteigti, dalyviai patvirtino laikinąsias priemones, įskaitant žvejybos galimybes, kad būtų reguliuojama pelaginių žuvų ir dugninė žvejyba tame rajone, kol bus įsteigta tokia regioninė žvejybos valdymo organizacija. Tos laikinosios priemonės peržiūrėtos 2009 m. lapkričio mėn. vykusiose 8-osiose tarptautinėse konsultacijose dėl SPRFMO įsteigimo ir numatoma, kad jos bus dar kartą peržiūrėtos 2011 m. sausio mėn. vyksiančioje 2-ojoje parengiamojoje SPRFMO komisijos konferencijoje. Pagal dalyvių pasiektą susitarimą, tos laikinosios priemonės pagal tarptautinę teisę yra savanoriškos ir teisiškai neprivalomos. Vis dėlto patartina, atsižvelgiant į atitinkamas Jungtinių Tautų susitarimo dėl žuvų išteklių nuostatas, tas priemones įgyvendinti Sąjungos teisėje.

(21) 2010 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) patvirtino keturių rūšių žuvų išteklių SEAFO konvencijos rajone sužvejojamo kiekio apribojimus. Tuos sužvejojamo kiekio apribojimus būtina įgyvendinti Sąjungos teisėje.

(22) Pagal Sutarties 291 straipsnį, dėl skubos priežasčių, priemonės, būtinos tam tikrų trumpai gyvenančių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio apribojimams nustatyti, turėtų būti tvirtinamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (16).

(23) Kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, metų pabaigoje priima atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, tam tikros žvejybos Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) rajone galimybės yra nustatytos laikotarpiui, kuris prasideda 2010 m. gruodžio 1 d., todėl tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos galiotų nuo tos datos. Toks taikymas atgaline data nepažeistų teisėtų lūkesčių principo, kadangi CCAMLR nariams draudžiama be leidimo žvejoti Konvencijos rajone.

(24) Šiame reglamente nustatytų žvejybos galimybių naudojimui taikomas 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (17), ypač jo 33 ir 34 straipsniai, susiję su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamas išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvis.

(25) Siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2011 m. vasario 1 d., taip pat konkrečias nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti taikoma tam tikra konkreti taikymo pradžios data, kaip nurodyta 23 konstatuojamojoje dalyje. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas.

(26) Žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

1. Šiuo reglamentu nustatomos šios žvejybos galimybės:

a) 2011 metais taikomi tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių sužvejojamo kiekio apribojimai;

b) laikotarpiu nuo 2011 m. vasario 1 d. iki 2012 m. sausio 31 d. taikomi tam tikri žvejybos pastangų apribojimai;

c) 20, 21 ir 22 straipsniuose bei IE ir V prieduose nustatytais laikotarpiais taikomos tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Konvencijos dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (CCAMLR) rajone galimybės; ir

d) 28 straipsnyje nustatytais laikotarpiais taikomos tam tikrų žuvų išteklių žvejybos Amerikos tropinių tunų komisijos (IATTC) konvencijos rajone galimybės.

2. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos laikinos tam tikrų žuvų išteklių arba žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, kurios yra dvišalių žvejybos konsultacijų su Farerų Salomis objektas. Galutines žvejybos galimybes remdamasi Komisijos pasiūlymu nustato Taryba.

3. Tam tikros I priede nustatytos žvejybos galimybės lieka nepaskirtos ir valstybės narėms draudžiama pagal jas žvejoti tol, kol bus nustatytos galutinės žvejybos galimybės pagal 2 dalį. Tos žvejybos galimybės apima papildomas atlantinės skumbrės žvejybos galimybes, susidariusias dėl nesužvejotos kvotos 2010 m.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Jeigu nenumatyta kitaip, šis reglamentas taikomas:

a) ES laivams; ir

b) ES vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a) ES laivas– su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje registruotas žvejybos laivas;

b) trečiosios šalies laivas– su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis ir joje registruotas žvejybos laivas;

c) ES vandenys– vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų;

d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK)– kiekvienų žuvų išteklių kiekis, kurį per metus galima sužvejoti ir iškrauti;

e) kvota– Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis;

f) tarptautiniai vandenys– vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso jų jurisdikcijai;

g) tinklinio audeklo akių dydis– akių dydis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 517/2008 (18);

h) ES žvejybos laivyno registras– pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras;

i) žvejybos žurnalas– Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas.

4 straipsnis

Žvejybos zonos

Šiame reglamente taikomos šios žvejybos zonų apibrėžtys:

a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos– Reglamente (EB) Nr. 218/2009 (19) apibrėžtos zonos;

b) Skagerako sąsiauris– rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško;

c) Kategato sąsiauris– rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen;

d) VII zona (Porcupine pakrantė – 16 padalinys)– rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:

53° 30′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos,

53° 30′ šiaurės platumos 11° 00′ vakarų ilgumos,

51° 30′ šiaurės platumos 11° 00′ vakarų ilgumos,

51° 30′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos,

51° 00′ šiaurės platumos 13° 00′ vakarų ilgumos,

51° 00′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos,

53° 30′ šiaurės platumos 15° 00′ vakarų ilgumos;

e) Kadiso įlanka– ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23’ 48″ vakarų ilgumos;

f) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas) zonos (rytų vidurio Atlanto arba FAO 34 pagrindinė žvejybos zona)– Reglamente (EB) Nr. 216/2009 (20) apibrėžtos zonos;

g) NAFO (Žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacija) zonos– Reglamente (EB) Nr. 217/2009 (21) apibrėžtos zonos;

h) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacija) konvencijos rajonas– Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne (22) apibrėžtas rajonas;

i) ICCAT (Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija) konvencijos rajonas– Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos (23) apibrėžtas rajonas;

j) CCAMLR (Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos) rajonas– Reglamente (EB) Nr. 601/2004 (24) apibrėžtas rajonas;

k) IATTC (Amerikos tropinių tunų komisija) konvencijos rajonas– Konvencijoje dėl Amerikos tropinių tunų komisijos, įsteigtos 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija, stiprinimo (25), apibrėžtas rajonas;

l) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisija) konvencijos rajonas– Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją (26) apibrėžtas rajonas;

m) SPRFMO (Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija) konvencijos rajonas– atviros jūros rajonas į pietus nuo 10° šiaurės lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR rajono, į rytus nuo SIOFA (Susitarimas dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje) konvencijos rajono, kaip apibrėžta SIOFA (27), ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų;

n) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija) konvencijos rajonas– Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse (28) apibrėžtas rajonas;

o) Beringo jūros atviros jūros rajonas– Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

ES LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas

1. ES vandenyse arba kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems ES laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir, atitinkamais atvejais, su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede.

2. ES laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 15 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 (29) nustatytų sąlygų ir įgyvendinamųjų nuostatų.

3. Komisija nustato ICES V ir XIV parajonių Grenlandijos vandenyse taikomą paprastųjų stintenių BLSK, kurį Sąjunga gali sužvejoti remdamasi BLSK ir Sąjungai skirta sužvejoti skirtų žuvų dalimi, kuriuos nustatė Grenlandija pagal Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žuvininkystės partnerystės susitarimą ir jo protokolą.

4. Atsižvelgdama į 2011 m. pirmame pusmetyje surinktus mokslinius duomenis, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija gali patikslinti I priede nustatytus šių žuvų išteklių BLSK:

a) tobinių išteklių ICES IIa ir IIIa kvadratų bei ICES IV parajonio ES vandenyse pagal šio reglamento IID priedą;

b) norveginių menkučių išteklių ICES IIa ir IIIa kvadratų bei ICES IV parajonio ES vandenyse bei atlantinių šprotų išteklių ICES IIa kvadrato ir ICES IV parajonio ES vandenyse.

6 straipsnis

Specialiosios nuostatos dėl tam tikrų BLSK

1. Tam tikrus IA priede nurodytus BLSK, ties kuriais pateikiama išnaša su nuoroda į šį straipsnį, nustato atitinkama valstybė narė, remdamasi savo surinktais ir įvertintais duomenimis; nustatomas toks BLSK dydis, kad būtų užtikrinta:

a) atitiktis bendros žuvininkystės politikos principams ir taisyklėms, ypač tausaus išteklių naudojimo principui; ir

b) kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais naudojant išteklius bus išlaikytas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis.

2. Atitinkama valstybė narė iki 2011 m. vasario 28 d. informuoja Komisiją apie BLSK, priimto vadovaujantis 1 dalimi, dydį ir priemones, kurių ji ketina imtis, kad būtų užtikrintas tos nuostatos laikymasis. Atsižvelgdama į šią informaciją, ir jei egzistuoja Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 7 straipsnyje nustatytos sąlygos, Komisija gali nuspręsti imtis nepaprastųjų priemonių.

7 straipsnis

Papildoma kvota, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose

1. Laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, valstybė narė, laikydamasi šio straipsnio 2 dalyje nurodytų sąlygų, gali skirti papildomą tam tikrų IA priede išvardytų išteklių, ties kuriais pateikiama išnaša su nuoroda į šį straipsnį, kvotą, neviršijančią IA priede nustatyto bendro limito, kaip tai valstybei narei skirtos kvotos procentinę dalį.

2. Valstybė narė papildomą kvotą gali skirti tik laikydamasi šių sąlygų:

a) laive naudojamos uždarųjų TV stebėjimo sistemų (CCTV) kameros, prijungtos prie jutiklių, kuriais registruojama visa laive vykdoma žvejybos ir perdirbimo veikla, sistemos;

b) atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, paskirtos papildomos kvotos dydis neviršija 75 % apskaičiuoto tokio tipo laivų išmetamo į jūrą žuvų kiekio ir bet kuriuo atveju nesudaro daugiau kaip 30 % laivui skirtos kvotos;

c) visas to laivo sužvejojamas atitinkamų išteklių žuvų kiekis įskaičiuojamas į jo kvotą.

3. Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko šio straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2011 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti šiuose bandomuosiuose reisuose.

4. 1, 2 ir 3 dalis ketinanti taikyti valstybė narė, prieš suteikdama papildomas kvotas, Komisijai pateikia šią informaciją:

— bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų sąrašą ir laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėsenos įrangos specifikacijas;

— tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas;

— apskaičiuotas santykines tokio tipo laivų išmetamo į jūrą žuvų kiekio dalis; ir

— tų laivų 2010 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį.

8 straipsnis

Žvejoti draudžiamos rūšys

1. ES laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

a) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES ir ne ES vandenyse;

b) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse;

c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato ir ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX bei X parajonių ES vandenyse;

d) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;

e) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) tarptautiniuose vandenyse; ir

f) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse.

2. Sužvejotos 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys turi būti nedelsiant paleistos nesužalotos, kiek tai praktiškai įmanoma.

9 straipsnis

Specialiosios paskirstymo nuostatos

1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio:

a) žvejybos galimybėms, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį;

b) žvejybos galimybių perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį;

c) papildomam kiekiui, kurį leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį;

d) neišnaudotos kvotos dalims pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;

e) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius.

2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip.

10 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai

2011 m. vasario 1 d.– 2012 m. sausio 31 d. žvejybos pastangų valdymo priemonės taikomos taip:

a) IIA priedas taikomas tam tikriems ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų ES vandenyse valdyti;

b) IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti;

c) IIC priedas taikomas jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti.

11 straipsnis

Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai

1. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 (30) 3 straipsnis taikomas juodųjų paltusų žvejybai. Žvejojant, laikant laive, perkraunant arba iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos.

2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnyje nurodytus giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2011 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas.

12 straipsnis

Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos

Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu:

a) tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba

b) tos žuvys sudaro ES kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta ES kvota nebuvo išnaudota.

13 straipsnis

Tam tikrų žvejybos galimybių naudojimo apribojimai

1. I priede nustatytos paprastųjų brosmių, atlantinių menkių, megrimų, velniažuvinių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, paprastųjų jūrinių lydekų, melsvųjų molvų, paprastųjų molvų, norveginių omarų, jūrinių plekšnių, sidabrinių polakų, ledjūrio menkių, rombinių rajų, jūrų liežuvių ir paprastųjų dygliaryklių žvejybos ICES VII parajonyje arba atitinkamuose jo kvadratuose galimybės apribojamos uždraudžiant 2011 m. gegužės 1 d. – liepos 31 d. Porcupine pakrantėje žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis. Atitinkami įrašai I priede pažymėti nuoroda į šį straipsnį.

2. Šiame straipsnyje Porcupine pakrantę sudaro rajonas, apibrėžtas laksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:

Taškas Platuma Ilguma 1 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos 2 52° 40′ šiaurės platumos 12° 30′ vakarų ilgumos 3 52° 47′ šiaurės platumos 12° 39,600′ vakarų ilgumos 4 52° 47′ šiaurės platumos 12° 56′ vakarų ilgumos 5 52° 13,5′ šiaurės platumos 13° 53,830′ vakarų ilgumos 6 51° 22′ šiaurės platumos 14° 24′ vakarų ilgumos 7 51° 22′ šiaurės platumos 14° 03′ vakarų ilgumos 8 52° 10′ šiaurės platumos 13° 25′ vakarų ilgumos 9 52° 32′ šiaurės platumos 13° 07,500′ vakarų ilgumos 10 52° 43′ šiaurės platumos 12° 55′ vakarų ilgumos 11 52° 43′ šiaurės platumos 12° 43′ vakarų ilgumos 12 52° 38,800′ šiaurės platumos 12° 37′ vakarų ilgumos 13 52° 27′ šiaurės platumos 12° 23′ vakarų ilgumos 14 52° 27′ šiaurės platumos 12° 19′ vakarų ilgumos

3. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, Porcupine pakrantėje leidžiama tranzitu laivuose gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis.

14 straipsnis

Duomenų perdavimas

Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus.

II SKYRIUS

Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimas

15 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų ES laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nurodytas III priede.

2. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede.

III SKYRIUS

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse

1 skirsnis

ICCAT konvencijos rajonas

16 straipsnis

Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai

1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus.

2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių ES laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus.

3. ES laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus.

4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo.

5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus.

6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio.

17 straipsnis

ID priede nustatytai paprastųjų tunų kvotai taikomos papildomos sąlygos

Be Reglamento (EB) Nr. 302/2009 7 straipsnio 2 dalyje numatyto draudimo laikotarpio, nustatoma, kad paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje draudžiama žvejoti 2011 m. balandžio 15 d. – gegužės 15 d. laikotarpiu.

18 straipsnis

Pramoginė ir sportinė žūklė

Valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų kvotą pramoginei ir sportinei žūklei.

19 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis.

2. Draudžiama vykdyti didžiaakių jūrų lapių Alopias genties specializuotosios žvejybos veiklą.

3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis.

4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis.

2 skirsnis

CCAMLR rajonas

20 straipsnis

Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai

1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama tame priede nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.

2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai naujų rūšių ir žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai.

21 straipsnis

Žvalgomoji žvejyba

1. 2011 m. žvejybos sezonu žvalgomojoje ūdomis vykdomoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ne vėliau kaip iki 2011 m. liepos 24 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui.

2. Visas BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose ir jų paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką.

3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje.

22 straipsnis

Krilių žvejyba 2011–2012 m. žvejybos sezonu

1. 2011–2012 m. žvejybos sezonu CCAMLR rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR rajone, ji pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį bet kuriuo atveju ne vėliau kaip iki 2011 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui ir Komisijai praneša:

a) apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama V priedo C dalyje pateiktą formą;

b) apie tinklų konfigūraciją, naudodama V priedo D dalyje pateiktą formą.

2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje.

3. Valstybės narės, ketinančios žvejoti krilius CCAMLR rajone, praneša tik apie tuos leidimus turinčius laivus, kurie plaukioja su jų vėliava pranešimo metu.

4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivui, apie kurį pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nėra pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei koks nors turintis leidimą laivas negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos:

a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją;

b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus bei informaciją.

5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į vieną iš CCAMLR NNN (neteisėtą, nedeklaruotą ir nereglamentuojamą) žvejybą vykdančių laivų sąrašų.

3 skirsnis

IOTC rajonas

23 straipsnis

IOTC rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas

1. Didžiausias IOTC rajone tropinius tunus žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte.

2. Didžiausias IOTC rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapalekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių ES laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte.

3. Valstybės narės gali vienų iš dvejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti kitų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.

4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, perkeltini laivai būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos neteisėtą, nepranešamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų (NNN laivai) sąrašą.

5. Siekiant atsižvelgti į IOTC pateiktų plėtros planų įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršijant 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų.

24 straipsnis

Rykliai

1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae genties visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar jų dalis.

2. Sužvejotos 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys turi būti nedelsiant paleistos nesužalotos, kiek tai praktiškai įmanoma.

4 skirsnis

SPRFMO konvencijos rajonas

25 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas

Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone, 2011 metais apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų 78 610 ir taip būtų užtikrintas tausus pelaginių žuvų išteklių naudojimas pietų Ramiajame vandenyne.

26 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK

1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 25 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK.

2. Valstybės narės kas mėnesį praneša Komisijai savo laivų, vykdančių šiame straipsnyje nurodytą žvejybą, pavadinimus bei jų charakteristikas, įskaitant bendrąją talpą.

3. Šiame straipsnyje nurodytos žvejybos veiklos stebėsenos tikslais valstybės narės kas mėnesį ir ne vėliau kaip iki kito mėnesio penkioliktos dienos perduoda Komisijai laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sugauto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO laikinajam sekretoriatui.

27 straipsnis

Dugninė žvejyba

25 straipsnyje nurodytos valstybės narės riboja dugninės žvejybos pastangas arba leidžiamą sugauti kiekį SPRFMO konvencijos rajone, kad jis neviršytų 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpio vidutinio metinio lygio, kuris išreiškiamas žvejybos laivų skaičiumi ir kitais sugautą kiekį, žvejybos pastangas ir žvejybos pajėgumus apibūdinančiais parametrais, ir kad žvejyba būtų vykdoma tik tose SPRFMO konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta ir ankstesniu žvejybos sezonu.

5 skirsnis

IATTC konvencijos rajonas

28 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais

1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama:

a) 2011 m. liepos 29 d.– rugsėjo 28 d. arba 2011 m. lapkričio 18 d.– 2012 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, — 150° vakarų ilgumos, — 40° šiaurės platumos, — 40° pietų platumos;

b) 2011 m. rugsėjo 29 d.– spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: — 96° vakarų ilgumos, — 110° vakarų ilgumos, — 4° šiaurės platumos, — 3° pietų platumos.

2. Atitinkamos valstybės narės iki 2011 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalies a punkte. Visi atitinkamos valstybės narės laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais.

3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir iškrauti visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus, išskyrus tuos, kurie dėl kitų priežasčių nei jų dydis laikomi netinkamais žmonėms vartoti. Ši nuostata netaikoma tik per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti.

6 skirsnis

SEAFO konvencijos rajonas

29 straipsnis

Giliavandenių ryklių apsaugos priemonės

SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba:

— rombinių rajų (Rajidae),

— paprastųjų dygliarylių (Squalus acanthias),

— Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi),

— trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus),

— naktinių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),

— mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus),

— katryklių pamėklių (Apristurus manis),

— baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus),

— ir giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių.

7 skirsnis

WCPFC konvencijos rajonas

30 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimai

Valstybės narės užtikrina, kad bendros didžiaakių tunų (Thunnus obesus), gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares), dryžųjų tunų (Katsuwonus pelamis) ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) išteklių žvejybos pastangos WCPFC konvencijos rajone neviršytų Sąjungos ir šio regiono pakrančių valstybių žvejybos partnerystės susitarimuose numatytų žvejybos pastangų.

31 straipsnis

Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti

1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos veikla naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudžiama nuo 2011 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2011 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu:

a) nestato ir nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių;

b) nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti.

2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai.

3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais:

a) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti;

b) kai žuvis netinka žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis; arba

c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas.

32 straipsnis

Rajonai, kuriuose draudžiama žvejyba gaubiamaisiais tinklais

Didžiaakių tunų ir gelsvauodegių tunų žvejyba gaubiamaisiais tinklais draudžiama šiuose atviros jūros rajonuose:

a) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Indonezijos, Palau, Mikronezijos ir Papua Naujosios Gvinėjos išskirtinėmis ekonominėmis zonomis (IEZ);

b) tarptautiniuose vandenyse, kurie ribojasi su Mikronezijos, Maršalo Salų, Nauru, Kiribačio, Tuvalu, Fidžio, Saliamono Salų ir Papua Naujosios Gvinėjos IEZ.

33 straipsnis

ES laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas

Didžiausias ES laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede.

8 skirsnis

Beringo jūra

34 straipsnis

Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone

Draudžiama Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma).

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS ES VANDENYSE GALIMYBĖS

35 straipsnis

BLSK

Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti ES vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šioje antraštinėje dalyje bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų.

36 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems ES vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede.

2. Žuvų, kurių ištekliams nustatyti BLSK, negalima laikyti laive arba iškrauti, išskyrus tuos atvejus, kai tas žuvis sužvejojo kvotą turinčios trečiosios šalies laivai ir ta kvota nėra išnaudota.

37 straipsnis

Žvejoti draudžiamos rūšys

1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis:

a) milžinryklius (Cetorinhus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose ES vandenyse;

b) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) visuose ES vandenyse;

c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse;

d) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ir baltąsias rajas (Rostroraja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių ES vandenyse; ir

e) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse.

2. Sužvejotos 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys turi būti nedelsiant paleistos nesužalotos, kiek tai praktiškai įmanoma.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

38 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 754/2009 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 754/2009 1 straipsnio h punktas išbraukiamas.

39 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d.

Tačiau 36 straipsnis taikomas nuo 2011 m. vasario 1 d.

Tais atvejais, kai CCAMLR rajone žvejybos galimybės nustatomos laikotarpiams, prasidedantiems iki 2011 m. sausio 1 d., 20, 21 ir 22 straipsniai bei IE ir V priedai taikomi nuo atitinkamų tų žvejybos galimybių taikymo laikotarpių pradžios.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje 2011 m. sausio 18 d. Tarybos vardu Pirmininkas MARTONYI J.

(1) OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

(2) OL L 150, 2004 4 30, p. 1.

(3) OL L 345, 2005 12 28, p. 5.

(4) OL L 65, 2006 3 7, p. 1.

(5) OL L 122, 2007 5 11, p. 7.

(6) OL L 157, 2007 6 19, p. 1.

(7) OL L 344, 2008 12 20, p. 6.

(8) OL L 348, 2008 12 24, p. 20.

(9) OL L 96, 2009 4 15, p. 1.

(10) OL L 115, 1996 5 9, p. 3.

(11) OL L 214, 2009 8 19, p. 16.

(12) 2010 m. sausio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 53/2010, kuriuo 2010 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos ES vandenyse ir ES laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti sužvejojamo žuvų kiekio apribojimus (OL L 21, 2010 1 26, p. 1).

(13) Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl žvejybos (OL L 226, 1980 8 29, p. 48).

(14) Europos ekonominės bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Farerų Salų vietinės Vyriausybės susitarimas dėl žvejybos (OL L 226, 1980 8 29, p. 12).

(15) Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos vietinės Vyriausybės žuvininkystės partnerystės susitarimas (OL L 172, 2007 6 30, p. 4) ir Protokolas, nustatantis tame Susitarime numatytas žvejybos galimybes ir finansinį įnašą (OL L 172, 2007 6 30, p. 9).

(16) OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(17) OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

(18) 2008 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 517/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 įgyvendinimo taisyklės, taikomos nustatant žvejybos tinklų akių dydį ir vertinant gijų storį (OL L 151, 2008 6 11, p. 5).

(19) 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 218/2009 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo (nauja redakcija) (OL L 87, 2009 3 31, p. 70).

(20) 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2009 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus (nauja redakcija) (OL L 87, 2009 3 31, p. 1).

(21) 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 217/2009 dėl Šiaurės Vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo (nauja redakcija) (OL L 87, 2009 3 31, p. 42).

(22) Sudaryta Tarybos sprendimu 2002/738/EB (OL L 234, 2002 8 31, p. 39).

(23) Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu 86/238/EEB (OL L 162, 1986 6 18, p. 33).

(24) 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 601/2004, nustatantis tam tikras žvejybos kontrolės priemones pagal Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos (OL L 97, 2004 4 1, p. 16).

(25) Sudaryta Tarybos sprendimu 2006/539/EB (OL L 224, 2006 8 16, p. 22).

(26) Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu 95/399/EB (OL L 236, 1995 10 5, p. 24).

(27) Sudaryta Tarybos sprendimu 2008/780/EB (OL L 268, 2008 10 9, p. 27).

(28) Sąjunga prisijungė Tarybos sprendimu 2005/75/EB (OL L 32, 2005 2 4, p. 1).

(29) 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).

(30) 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2347/2002, nustatantis konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai (OL L 351, 2002 12 28, p. 6).

IIA PRIEDAS LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į TAM TIKRŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ ICES IIIa, VIa, VIIa, VIId KVADRATUOSE, ICES IV PARAJONYJE IR ICES IIa BEI Vb KVADRATŲ ES VANDENYSE 1. Taikymo sritis 1.1. Šis priedas taikomas ES laivams, turintiems ar naudojantiems bet kuriuos iš Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte nurodytų žvejybos įrankių ir esantiems bet kuriame iš to priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų. 1.2. Šis priedas netaikomas laivams, kurių bendras ilgis yra mažesnis nei 10 m. Nereikalaujama, kad šie laivai turėtų pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį išduotus specialius žvejybos leidimus. Atitinkamos valstybės narės tų laivų žvejybos pastangas vertina pagal pastangų grupes, kurioms jie priklauso, taikydamos tinkamus imčių ėmimo metodus. 2011 m. Komisijai reikės mokslinių rekomendacijų, kad galėtų įvertinti tų laivų pastangų naudojimą, siekdama tuos laivus ateityje įtraukti į pastangų valdymo sistemą. 2. Reglamentuojami įrankiai ir geografiniai rajonai Taikant šį priedą, taikomos nuostatos dėl Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 I priedo 1 punkte nurodytų reglamentuojamų žvejybos įrankių ir to priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų. 3. Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos 3.1. Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 12 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos 2011 m. valdymo laikotarpiu (2011 m. vasario 1 d. – 2012 m. sausio 31 d.) kiekvienos valstybės narės kiekvienai žvejybos pastangų grupei yra nustatytos šio priedo 1 priedėlyje. 3.2. Didžiausias metinių žvejybos pastangų lygis, nustatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1954/2003 (1), neturi poveikio šiame priede nustatytoms didžiausioms leidžiamoms žvejybos pastangoms. 4. Valstybių narių įsipareigojimai 4.1. Valstybės narės valdo didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnyje, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 4 straipsnyje ir 13–17 straipsniuose bei Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsniuose nustatytas sąlygas. 4.2. Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas geografinis rajonas atlantinių menkių išteklių valdymo tikslais yra kiekvienas iš šio priedo 2 punkte nurodytų geografinių rajonų, o paprastųjų jūrų liežuvių ir plekšnių išteklių valdymo tikslais – ICES IV parajonis. 5. Žvejybos pastangų paskirstymas 5.1. Valstybė narė savo laivams, kurie lig tol nėra vykdę tokios žvejybos veiklos, neleidžia žvejoti reglamentuojamu žvejybos įrankiu geografiniuose rajonuose, kuriems taikomas šis priedas, jei, jos nuomone, tai yra tikslinga siekiant sustiprinti tvarų šios žvejybos pastangų sistemos įgyvendinimą, išskyrus tuos atvejus, kai ji užtikrina, kad tame reglamentuojamame rajone nebus panaudoti lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais. 5.2. Valstybė narė gali nustatyti valdymo laikotarpius, kuriais atskiriems laivams arba laivų grupėms skiriamos visos didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos arba jų dalis. Tokiu atveju dienų arba valandų, kuriomis laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių atitinkama valstybė narė nustato savo nuožiūra. Tokiais valdymo laikotarpiais valstybė narė gali perskirstyti žvejybos pastangas atskiriems laivams arba laivų grupėms. 5.3. Jei valstybė narė laiką, kurį laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja pagal šio priedo 4 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų išnaudota per daug žvejybos pastangų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui. 6. Atitinkamų duomenų teikimas 6.1. Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnių, Komisijos prašymu valstybės narės jai perduoda žvejybos pastangų, kurias praėjusį mėnesį ir ankstesniais mėnesiais panaudojo jų žvejybos laivai, duomenis, naudodamos 2 priedėlyje nurodytą duomenų formatą. 6.2. Duomenys siunčiami tam skirtu elektroninio pašto adresu, kurį valstybėms narėms nurodo Komisija. Kai jau veiks duomenų perdavimo į Žuvininkystės duomenų mainų sistemą (arba bet kokią būsimą duomenų sistemą, dėl kurios nuspręs Komisija) funkcija, valstybė narė iki kiekvieno mėnesio penkioliktos dienos į tą sistemą turės perduoti duomenis, rodančius iki praėjusio mėnesio pabaigos panaudotas žvejybos pastangas. Komisija valstybėms narėms praneša datą, kurią sistema turi būti naudojama duomenų perdavimui, ne vėliau kaip likus dviem mėnesiams iki pirmos datos, kurią reikia perduoti duomenis. Pirmajame žvejybos pastangų pranešime, kuris bus siunčiamas į sistemą, nurodomos žvejybos pastangos, panaudotos nuo 2011 m. vasario 1 d. Komisijos prašymu valstybės narės jai pateikia žvejybos pastangų, kurias jų žvejybos laivai panaudojo 2011 m. sausio mėnesį, duomenis. (1) 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1954/2003 dėl žvejybos pastangų, susijusių su tam tikrais Bendrijos žvejybos rajonais ir ištekliais, valdymo (OL L 289, 2003 11 7, p. 1). IIA priedo 1 priedėlis Didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos kilovatdienėmis Geografinis rajonas Reglamentuojamas įrankis DK DE SE a) Kategato sąsiauris TR1 197 929 4 212 16 610 TR2 1 106 722 6 987 436 675 TR3 441 872 0 490 BT1 0 0 0 BT2 0 0 0 GN 115 456 26 534 13 102 GT 22 645 0 22 060 LL 1 100 0 25 339

Geografinis rajonas Reglamentuojamas įrankis BE DK DE ES FR IE NL SE UK b) Skagerako sąsiauris, ta ICES IIIa srities dalis, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams; ICES IV parajonis ir ICES IIa kvadrato ES vandenys; ICES VIId kvadratas TR1 1 094 4 139 276 1 073 668 1 722 1 840 286 192 314 506 210 348 7 561 687 TR2 236 768 3 474 212 436 666 0 7 942 312 13 418 914 458 738 473 6 268 834 TR3 0 2 545 009 257 0 101 316 0 36 617 1 024 8 482 BT1 1 427 574 1 157 265 29 271 0 0 0 999 808 0 1 739 759 BT2 5 818 587 84 053 1 525 679 0 1 230 378 0 31 303 634 0 6 710 298 GN 163 531 2 307 977 224 484 0 342 579 0 438 664 74 925 546 303 GT 0 224 124 467 0 4 338 315 0 0 48 968 14 004 LL 0 56 312 0 245 125 141 0 0 110 468 134 880

Geografinis rajonas Reglamentuojamas įrankis BE FR IE NL UK c) ICES VIIa kvadratas TR1 0 64 257 44 719 0 452 789 TR2 13 554 992 584 047 0 1 450 985 TR3 0 0 1 422 0 0 BT1 0 0 0 0 0 BT2 843 782 0 514 584 200 000 111 693 GN 0 471 18 255 0 5 970 GT 0 0 0 0 158 LL 0 0 0 0 70 614

Geografinis rajonas Reglamentuojamas įrankis BE DE ES FR IE UK d) ICES VIa kvadratas ir ICES Vb kvadrato ES vandenys TR1 0 8 363 0 1 980 786 166 010 1 377 697 TR2 0 0 0 34 926 479 043 2 972 845 TR3 0 0 0 0 273 16 027 BT1 0 0 0 0 0 117 544 BT2 0 0 0 0 3 801 4 626 GN 0 35 442 13 836 150 198 5 697 213 454 GT 0 0 0 0 1 953 145 LL 0 0 1 402 142 163 130 4 250 630 040 IIA priedo 2 priedėlis II lentelė Informacijos pateikimo formatas Valstybė narė Žvejybos įrankis Rajonas Metai Mėnuo Bendras pranešamas kiekis (1) (2) (3) (4) (5) (6)

III lentelė Duomenų formatas Laukelio pavadinimas Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius Išlygiavimas (1) K(airė)/D(ešinė) Apibrėžtis ir pastabos (1) Valstybė narė 3 — Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas (2) Žvejybos įrankis 3 — Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių TR1 TR2 TR3 BT1 BT2 GN GT LL (3) Rajonas 8 L Vienas iš šių rajonų 03AS 02A0407D 07A 06A (4) Metai 4 — Mėnesio, apie kurį pranešama, metai (5) Mėnuo 2 — Mėnuo, apie kurio metu naudotas žvejybos pastangas pranešama (žymimas dviem skaitmenimis nuo 01 iki 12) (6) Bendras pranešamas kiekis 13 R Bendras žvejybos pastangų, išreikštų kilovatdienėmis, kiekis nuo (4) metų sausio 1 d. iki (5) mėnesio pabaigos (1) Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu.

IIB PRIEDAS LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į EUROPINIŲ PAPRASTŲJŲ JŪRINIŲ LYDEKŲ PIETINIŲ IŠTEKLIŲ IR NORVEGINIŲ OMARŲ IŠTEKLIŲ ATKŪRIMĄ ICES VIIIc IR IXa KVADRATUOSE, IŠSKYRUS KADISO ĮLANKĄ 1. Taikymo sritis Šis priedas taikomas ES laivams, kurių bendras ilgis yra 10 m arba didesnis, turintiems tralų, daniškų velkamųjų tinklų arba panašių žvejybos įrankių, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, žiauninių tinklų, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 60 mm arba didesnis, arba dugninių ūdų, ar juos naudojantiems, ir kurie yra ICES VIIIc arba IXa kvadrate, išskyrus Kadiso įlanką. 2. Apibrėžtys Šiame priede: a) žvejybos įrankių grupė– tralų, daniškų velkamųjų tinklų ar panašių žvejybos įrankių, kurių tinklo akių dydis yra 32 mm arba didesnis, ir žiauninių tinklų, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 60 mm arba didesnis, bei dugninių ūdų grupė; b) reglamentuojamas žvejybos įrankis– bet kuri iš dviejų žvejybos įrankių kategorijų, priklausančių žvejybos įrankių grupei; c) rajonas– ICES VIIIc ir IXa kvadratai, išskyrus Kadiso įlanką; d) 2011 m. valdymo laikotarpis– laikotarpis nuo 2011 m. vasario 1 d. iki 2012 m. sausio 31 d.; e) specialiosios sąlygos– šio priedo 5.2 punkte nurodytos specialiosios sąlygos. 3. Laivai, kuriems taikomi žvejybos pastangų apribojimai 3.1. Valstybė narė šiame rajone neleidžia žvejoti reglamentuojamais žvejybos įrankiais nė vienam savo laivui, kuris tokios žvejybos veiklos rajone nevykdė 2002–2010 m. (išskyrus žvejybos veiklą, vykdytą žvejybiniams laivams tarpusavyje perleidus dienas), išskyrus tuos atvejus, kai valstybė narė užtikrina, kad tame rajone nebus naudojami lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais. 3.2. Laivui, plaukiojančiam su valstybės narės, kuri neturi kvotų tame rajone, vėliava, neleidžiama žvejoti tame rajone naudojant reglamentuojamą žvejybos įrankį, išskyrus atvejus, kai tam laivui kvota skiriama perleidus žvejybos pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį ir skiriamos dienos jūroje pagal šio priedo 10 arba 11 punktą. 4. Bendrieji įsipareigojimai ir veiklos apribojimai 4.1. Valstybės narės valdo didžiausias leidžiamas žvejybos pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsniuose nustatytas sąlygas. 4.2. Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 29 straipsnio taikymui, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojantys ES laivai, turintys bet kokį reglamentuojamą žvejybos įrankį, rajone būtų ne daugiau dienų, nei nurodyta šio priedo 5 punkte. 4.3. Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas geografinis rajonas yra šio priedo 2 punkte apibrėžtas rajonas. ŽVEJYBOS LAIVAMS SKIRIAMAS DIENŲ, KURIOMIS JIE GALI BŪTI RAJONE, SKAIČIUS 5. Didžiausias dienų skaičius 5.1. Didžiausias dienų jūroje, kuriomis valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam laivui, turinčiam kurį nors reglamentuojamą žvejybos įrankį, būti rajone 2011 m. valdymo laikotarpiu, skaičius nurodytas I lentelėje. 5.2. Nustatant didžiausią dienų jūroje, kurias valstybė narė su jos vėliava plaukiojančiam ES laivui gali leisti būti rajone, skaičių, pagal I lentelę taikomos šios specialiosios sąlygos: a) bendras 2008 m. arba 2009 m. iš laivo iškrautų europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekis sudaro mažiau nei 5 tonas arba mažiau nei 3 % pagal žvejybos žurnale nurodytą iškrautų žuvų gyvąjį svorį; ir b) bendras 2008 m. arba 2009 m. iš laivo iškrautų norveginių omarų kiekis sudaro mažiau nei 2,5 tonas pagal žvejybos žurnale nurodytą iškrautų žuvų gyvąjį svorį. 5.3. Teisę pasinaudoti 5.2 punkte nurodyta specialiąja sąlyga laivas gali perleisti vienam arba keliems laivams, kurie pakeičia tą laivą laivyne, su sąlyga, kad pakeičiantysis laivas naudoja panašų žvejybos įrankį ir nė vienais savo veiklos metais nėra iškrovęs daugiau europinių paprastųjų jūrinių lydekų arba norveginių omarų, nei nurodyta 5.2 punkte. 5.4. Valstybė narė gali valdyti savo žvejybos pastangų paskirstymą pagal kilovatdienių sistemą. Pagal šią sistemą ji gali bet kokiam laivui, turinčiam reglamentuojamą žvejybos įrankį ir besinaudojančiam I lentelėje pateikta specialiąja sąlyga, skirti kitokį didžiausią dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičių, nei nustatytasis toje lentelėje, jeigu laikomasi bendro tokiam reglamentuojam įrankiui ir 5.2 punkte nurodytai specialiajai sąlygai taikomo kilovatdienių skaičiaus. Šis bendras kilovatdienių skaičius yra visų atskirų žvejybos pastangų, paskirstytų su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams, atitinkantiems reglamentuojamų žvejybos įrankių ir, jei taikoma, specialiosios sąlygos reikalavimus, suma. Tokios individualios žvejybos pastangos apskaičiuojamos kilovatdienėmis, dauginant kiekvieno laivo variklio galią iš dienų jūroje, kuriomis tas laivas galėtų pasinaudoti pagal I lentelę, jeigu nebūtų taikomas šis punktas, skaičiaus. Kol dienų skaičius neapribotas pagal I lentelę, santykinis dienų jūroje, kuriomis laivas gali pasinaudoti, skaičius yra 360. 5.5. 5.4 punkte nurodyta sistema pasinaudoti pageidaujanti valstybė narė Komisijai pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I lentelėje nustatytų žvejybos įrankių grupės ir specialiosios sąlygos duomenų apskaičiavimą, grindžiamą: — leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašu, nurodant laivų ES žvejybos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią; — tokių laivų 2008 m. ir 2009 m. duomenimis, nurodant, kokių rūšių žuvys buvo žvejojamos pagal 5.2 punkto a arba b papunkčio specialiąsias sąlygas, jeigu tie laivai gali pasinaudoti tokiomis specialiosiomis sąlygomis; — dienų jūroje, kuriomis kiekvienam laivui būtų leista žvejoti pagal I lentelę, skaičiumi ir dienų jūroje, kuriomis kiekvienas laivas galėtų pasinaudoti taikant 5.4 punktą, skaičiumi. Komisija, remdamasi tuo aprašu, gali leisti tai valstybei narei pasinaudoti 5.4 punkte nurodyta sistema. 6. Valdymo laikotarpiai 6.1. Valstybė narė I lentelėje nurodytas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, gali suskirstyti į vieno ar daugiau kalendorinių mėnesių trukmės valdymo laikotarpius. 6.2. Dienų arba valandų, kuriomis laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių nustato atitinkama valstybė narė. Jei valstybė narė laiką, kurį laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja pagal 4.1 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų išnaudota per daug žvejybos dienų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui. 7. Papildomos dienos, skiriamos atsižvelgiant į visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą 7.1. Atsižvelgdama į tai, kad tarp 2010 m. vasario 1 d. ir 2011 m. sausio 31 d. žvejybos veikla buvo visam laikui nutraukta pagal Reglamento (EB) Nr. 2792/1999 (1) 7 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 (2) 23 straipsnį arba dėl kitų valstybių narių tinkamai pagrįstų aplinkybių, Komisija valstybėms narėms gali skirti papildomų dienų jūroje, kuriomis laivui, turinčiam bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį, jo vėliavos valstybė narė gali leisti būti rajone. Svarstytini ir laivų, kurie visiškai nebenaudojami rajone, atvejai, kuriuos galima įrodyti. Žvejybos veiklai nebenaudojamų laivų, kurie naudojo atitinkamą žvejybos įrankį, 2003 m. išnaudotos žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, dalijamos iš visų tokį patį įrankį naudojusių laivų 2003 m. išnaudotų pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų jūroje skaičius apskaičiuojamas dauginant gautą santykį iš dienų, kurios būtų skirtos pagal I lentelę, skaičiaus. Jeigu apskaičiavus susidaro ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausio visos dienos skaičiaus. Šis punktas netaikomas, jei laivas pakeistas kitu laivu remiantis šio priedo 3 arba 5.3 punktu arba jei ankstesniais metais jau buvo pasinaudota galimybe už nebenaudojamą laivą gauti papildomų dienų jūroje. 7.2. Valstybės narės, pageidaujančios gauti 7.1 punkte nurodytų dienų, Komisijai pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie I lentelėje nustatytų žvejybos įrankių grupės ir specialiosios sąlygos duomenų apskaičiavimą, grindžiamą: — nebenaudojamų laivų sąrašais, nurodant laivų ES žvejybos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią; — tokių laivų 2003 m. vykdyta žvejybos veikla, apskaičiuojama dienomis jūroje pagal tam tikrą žvejybos įrankių grupę ir, jei būtina, specialiąją sąlygą. 7.3. Komisija, remdamasi tokiu prašymu, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali pakeisti tai valstybei narei pagal 5.1 punktą skirtą dienų skaičių. 7.4. 2011 m. valdymo laikotarpiu valstybė narė gali perskirstyti papildomas dienas jūroje visiems laivyne dar naudojamiems laivams, atitinkantiems tam tikrų grupių žvejybos įrankių naudojimo reikalavimus, arba jų daliai. Tačiau neleidžiama savo veiklą nutraukusio laivo, kuris naudojosi 5.2 punkto a arba b papunktyje nurodyta specialiąja sąlyga, turėtų papildomų dienų perkelti toliau naudojamam laivui, kuriam netaikoma jokia specialioji sąlyga. 7.5. Papildomas dienų skaičius, Komisijos paskirtas 2010 m. valdymo laikotarpiui už visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą, įtraukiamas į I lentelėje nurodytą valstybei narei skirtą didžiausią dienų jūroje skaičių ir paskirstomas pagal I lentelėje nurodytas žvejybos įrankių grupes, 2011 m. valdymo laikotarpiu taikant didžiausio dienų jūroje skaičiaus korekciją pagal šį reglamentą. 7.6. Nukrypstant nuo 7.1, 7.2 ir 7.3 punktų, Komisija be išankstinio valstybės narės prašymo išimtine tvarka gali jai skirti papildomų dienų 2011 m. valdymo laikotarpiu, atsižvelgdama į 2004 m. vasario 1 d. – 2010 m. sausio 31 d. visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą. 8. Papildomų dienų skyrimas siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą 8.1. Komisija pagal sustiprintą mokslinio stebėjimo programą, grindžiamą mokslininkų ir žvejybos sektoriaus atstovų bendradarbiavimu, valstybėms narėms gali skirti tris papildomas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, turėdamas bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį. Pagal šią programą daugiausia dėmesio skiriama į jūrą išmetamų žuvų kiekiui ir sužvejoto žuvų kiekio sudėčiai, ir joje nustatyti griežtesni duomenų rinkimo reikalavimai nei nustatytieji 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (3) ir nustatytieji jo nuostatų dėl nacionalinių programų įgyvendinimo taisyklėse. Moksliniai stebėtojai yra nepriklausomi nuo laivo savininko, kapitono arba įgulos narių. 8.2. Valstybės narės, pageidaujančios gauti pagal 8.1 punktą skiriamų dienų, pateikia Komisijai tvirtinti savo sustiprinto mokslinio stebėjimo programos aprašymą. 8.3. Komisija, remdamasi šiuo aprašymu ir pasikonsultavusi su ŽMTEK, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali keisti 5.1 punkte nurodytą dienų skaičių, skiriamą su tos valstybės narės sustiprinto mokslinio stebėjimo programa susijusiems laivams, rajonams ir įrankiams. 8.4. Jeigu valstybė narė nori ir toliau be pakeitimų taikyti anksčiau Komisijos patvirtintą sustiprinto mokslinio stebėjimo programą, valstybė narė, likus keturioms savaitėms iki programos taikymo laikotarpio pradžios, praneša Komisijai apie tolesnį tos programos taikymą. 9. Specialiosios dienų skyrimo sąlygos 9.1. Jeigu atsižvelgiant į tai, kad laivas atitinka specialiąsias sąlygas, jam skiriamas neribotas dienų jūroje skaičius, 2011 m. valdymo laikotarpiu to laivo iškraunamų europinių paprastųjų jūrinių lydekų kiekis neviršija 5 tonų gyvojo svorio, o iškraunamų norveginių omarų kiekis 2,5 tonų gyvojo svorio. 9.2. Jeigu laivas nesilaiko kurios nors iš minėtų sąlygų, jam nedelsiant panaikinama teisė gauti dienų, kurios skiriamos, kai laivas atitinka tą specialiąją sąlygą. I lentelė Didžiausias dienų, kuriomis laivas gali būti rajone, skaičius per metus pagal žvejybos įrankius Specialioji sąlyga Reglamentuojamas įrankis Didžiausias dienų skaičius Dugniniai tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis ≥ 32 mm, žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm, ir dugninės ūdos ES 158 FR 142 PT 172 5.2 punkto a ir b papunkčiai Dugniniai tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklo akių dydis ≥ 32 mm, žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm, ir dugninės ūdos Neribojama PASIKEITIMAS PASKIRTOMIS ŽVEJYBOS PASTANGOMIS 10. Su valstybės narės vėliava plaukiojančio laivo dienų perleidimas kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam laivui 10.1. Valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui perleisti jam skirtas dienas, kuriomis jis gali būti rajone, kitam su jos vėliava tame rajone plaukiojančiam laivui, jeigu laivui perleistų dienų skaičius, padaugintas iš jo variklio galios kilovatais (kilovatdienės), yra lygus perleidžiančiojo laivo perleistų dienų skaičiui, padaugintam iš to laivo variklio galios kilovatais, arba yra už jį mažesnis. Laivo variklio galia kilovatais – ES žvejybos laivyno registre užregistruota laivo variklio galia. 10.2. Pagal 10.1 punktą perleistų dienų, kuriomis laivas gali būti rajone, bendras skaičius, padaugintas iš perleidžiančiojo laivo variklio galios kilovatais, negali būti didesnis nei 2008 m. ir 2009 m. žvejybos žurnale nurodytas perleidžiančiojo laivo vidutinis dienų skaičius tame rajone per metus, padaugintas iš to laivo variklio galios kilovatais. 10.3. Perleisti dienas, kaip nurodyta 10.1 punkte, leidžiama tik laivams, naudojantiems bet kurį reglamentuojamą žvejybos įrankį ir vykdantiems veiklą tuo pačiu valdymo laikotarpiu. 10.4. Perleisti dienas gali tik laivai, kuriems žvejybos dienos skiriamos netaikant specialiųjų sąlygų. 10.5. Komisijos prašymu valstybės narės pateikia informaciją apie perleistas dienas. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka šiame punkte nurodytai informacijai rinkti ir perduoti gali būti nustatytas lentelinės skaičiuoklės formatas. 11. Su vienos valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų perleidimas su kitos valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui Valstybės narės gali leisti su jų vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams perleisti vieni kitiems dienas, kuriomis jie gali būti rajone, galiojančias tuo pačiu valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, su sąlyga, kad 3.1, 3.2 ir 10 punktai taikomi mutatis mutandis. Jeigu valstybės narės nusprendžia leisti tokį perleidimą, jos prieš tokį perleidimą Komisijai praneša išsamią perleidimo informaciją, įskaitant perleidžiamų dienų skaičių, žvejybos pastangas ir su jomis susijusias žvejybos kvotas, jei tokios taikomos. ĮSIPAREIGOJIMAI TEIKTI INFORMACIJĄ 12. Atitinkamų duomenų rinkimas Valstybės narės, remdamosi informacija, kuri naudojama valdant žvejybos dienas, kuriomis laivas gali būti šiame priede nurodytame rajone, renka kiekvieno metų ketvirčio informaciją apie visas žvejybos pastangas rajone, žvejojant velkamaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais, apie įvairių tipų žvejybos įrankius rajone naudojančių laivų žvejybos pastangas ir tų laivų variklio galią kilovatais. 13. Atitinkamų duomenų teikimas Komisijos prašymu valstybės narės Komisijos nurodytu tam skirtu elektroninio pašto adresu nusiunčia jai lentelinę skaičiuoklę, kurioje II ir III lentelėse nurodyta forma pateikiami 12 punkte nurodyti duomenys. Komisijos prašymu valstybės narės jai nusiunčia išsamią informaciją apie visais arba atskirais 2010 ir 2011 m. valdymo laikotarpiais paskirtas ir panaudotas žvejybos pastangas, naudodamos IV ir V lentelėse nurodytą duomenų formatą. II lentelė Kilovatdienių duomenų pateikimo pagal metus formatas Valstybė narė Žvejybos įrankis Metai Bendras pranešamas žvejybos pastangų kiekis (1) (2) (3) (4)

III lentelė Kilovatdienių duomenų pagal metus formatas Laukelio pavadinimas Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius Išlygiavimas (4) K(airė)/D(ešinė) Apibrėžtis ir pastabos (1) Valstybė narė 3 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas (2) Žvejybos įrankis 2 Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių: TR = tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklinio audinio akių kraštinės ilgis ≥ 32 mm GN = žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm LL = dugninės ūdos (3) Metai 4 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 arba 2011 m. (4) Bendras pranešamas žvejybos pastangų kiekis 7 R Bendras žvejybos pastangų, išreikštų kilovatdienėmis, kiekis nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

IV lentelė Laivo informacijos pateikimo formatas Valstybė narė CFR Išoriniai žymenys Valdymo laikotarpio trukmė Žvejybos įrankis, apie kurį pranešta Įrankiui (-iams), apie kurį (-iuos) pranešta, taikoma specialioji sąlyga Dienos, kuriomis leidžiama naudoti įrankį (-ius), apie kurį (-iuos) pranešta Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta Perleistos dienos Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8) (8) (8) (8) (9)

V lentelė Laivo informacijos formatas Laukelio pavadinimas Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius Išlygiavimas (5) K(airė)/D(ešinė) Apibrėžtis ir pastabos (1) Valstybė narė 3 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas (2) CFR 12 ES žvejybos laivyno registro numeris Unikalus žvejybos laivo atpažinties numeris Valstybė narė (triraidis ISO kodas) ir atpažinties numeris (9 rašmenys). Jei numerį sudaro mažiau kaip 9 rašmenys, kairėje pusėje privaloma įrašyti papildomus nulius (3) Išoriniai žymenys 14 L Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1381/87 (6) (4) Valdymo laikotarpio trukmė 2 L Valdymo laikotarpio trukmė mėnesiais (5) Žvejybos įrankiai, apie kuriuos pranešta 2 L Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių: TR = tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklinio audinio akių kraštinės ilgis ≥ 32 mm GN = žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis ≥ 60 mm LL = dugninės ūdos (6) Įrankiui (-iams), apie kurį (-iuos) pranešta, taikoma specialioji sąlyga 2 L Jei taikoma, nurodoma, kuri iš IIB priedo 5.2 punkto a arba b papunkčiuose nurodytų specialiųjų sąlygų taikoma (7) Dienos, kuriomis leidžiama naudoti įrankį (-ius), apie kurį (-iuos) pranešta 3 L Nurodomas dienų, kuriomis laivui pagal IIB priedą leidžiama rinktis žvejybos įrankius, skaičius ir valdymo laikotarpio, apie kurį pranešta, trukmė (8) Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta 3 L Dienų, kurias laivas faktiškai praleido rajone, naudodamas įrankį, atitinkantį tą, apie kurį pranešta valdymo laikotarpiu, apie kurį pranešta, skaičius (9) Perleistos dienos 4 L Nurodant kitam laivui perleistas dienas, nurodyti „– perleistų dienų skaičius“, o nurodant gautas dienas nurodyti „+ perleistų dienų skaičius“ (1) 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2792/1999, nustatantis išsamias taisykles ir tvarką dėl Bendrijos struktūrinės pagalbos žuvininkystės sektoriuje (OL L 337, 1999 12 30, p. 10). (2) 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (OL L 223, 2006 8 15, p. 1). (3) OL L 60, 2008 3 5, p. 1. (4) Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu. (5) Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu. (6) 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1381/87, nustatantis išsamias taisykles dėl žvejybos laivų žymėjimo ir dokumentų (OL L 132, 1987 5 21, p. 9).

IIC PRIEDAS LAIVŲ ŽVEJYBOS PASTANGOS ATSIŽVELGIANT Į VAKARINĖS LAMANŠO SĄSIAURIO DALIES PAPRASTŲJŲ JŪRŲ LIEŽUVIŲ IŠTEKLIŲ VALDYMĄ ICES VIIe KVADRATE BENDROSIOS NUOSTATOS 1. Taikymo sritis 1.1. Šis priedas taikomas bet kuriuos 2 punkte nurodytus žvejybos įrankius turintiems bei naudojantiems ir ICES VIIe kvadrate esantiems ES laivams, kurių bendras ilgis yra 10 m arba didesnis. Šiame priede nuoroda į 2011 m. valdymo laikotarpį reiškia laikotarpį nuo 2011 m. vasario 1 d. iki 2012 m. sausio 31 d. 1.2. Laivams, žvejojantiems pasyviaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 120 mm arba didesnis, ir kurie pagal laivo žurnalo duomenis 2004 m. sužvejojo mažiau nei 300 kg paprastųjų jūrų liežuvių gyvojo svorio, šis priedas netaikomas, jeigu: a) 2011 m. valdymo laikotarpiu šie laivai sužvejoja mažiau nei 300 kg paprastųjų jūrų liežuvių gyvojo svorio; b) jūroje iš šių laivų žuvis neperkraunama į kitą laivą; ir c) iki 2011 m. liepos 31 d. ir 2012 m. sausio 31 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia ataskaitą, nurodydama šių laivų 2004 m. sužvejotų paprastųjų jūrų liežuvių kiekio ir 2011 m. sužvejotų paprastųjų jūrų liežuvių kiekius. Jei neįvykdoma kuri nors iš minėtų sąlygų, atitinkamiems laivams nedelsiant vėl pradedamas taikyti šis priedas. 2. Žvejybos įrankis Šiame priede skiriamos šios žvejybos įrankių grupės: a) plačiažiočiai tralai, kurių tinklo akių dydis yra 80 mm arba didesnis; b) pasyvieji tinklai, įskaitant žiauninius tinklus, sieninius tinklus ir inkarinius žiauninius tinklus, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra mažesnis nei 220 mm. 3. Bendrieji įsipareigojimai ir veiklos apribojimai 3.1. Didžiausias leidžiamas pastangas valstybės narės valdo pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 26–35 straipsnius. 3.2. Laivams, kuriems taikomas šis priedas, taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 28 straipsnis. Tame straipsnyje nurodytas geografinis rajonas yra ICES VIIe kvadratas. ŽVEJYBOS PASTANGŲ APRIBOJIMŲ ĮGYVENDINIMAS 4. Laivai, kuriems taikomi žvejybos pastangų apribojimai 4.1. Laivai, naudojantys 2 punkte nurodytų tipų įrankius ir žvejojantys 1 punkte apibrėžtame rajone, turi specialų žvejybos leidimą, išduotą pagal Reglamento (EB) Nr. 1627/94 7 straipsnį. 4.2. Valstybė narė savo laivams neleidžia rajone žvejoti 2 punkte nurodytoms grupėms priklausančiais įrankiais, jei tie laivai nėra vykdę tokios žvejybos veiklos tame rajone 2002–2010 m., išskyrus tuos atvejus, kai valstybė narė užtikrina, kad tame rajone nebus panaudoti lygiaverčiai žvejybos pajėgumai, išreikšti kilovatais. 4.3. Tačiau laivui, naudojusiam kuriai nors iš 2 punkte nurodytų grupių priklausančius žvejybos įrankius, galima leisti naudoti kitokį žvejybos įrankį, jeigu pastarajam įrankiui naudoti skirtų dienų skaičius yra didesnis nei pirmajam įrankiui naudoti skirtų dienų skaičius arba lygus tam skaičiui. 4.4. Laivui, plaukiojančiam su valstybės narės, kuri neturi kvotos 1 punkte apibrėžtame rajone, vėliava neleidžiama žvejoti tame rajone naudojant 2 punkte nurodytai grupei priklausantį žvejybos įrankį, išskyrus atvejus, kai tam laivui kvota skiriama perleidus žvejybos pastangas pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį ir skiriamos dienos jūroje pagal šio priedo 10 arba 11 punktą. 5. Veiklos apribojimai Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad su jos vėliava plaukiojantys ir Sąjungoje registruoti žvejybos laivai, jeigu jie turi bet kokių iš 2 punkte nurodytoms žvejybos įrankių grupėms priklausančių įrankių, rajone būtų ne daugiau dienų nei nurodyta 6 punkte. ŽVEJYBOS LAIVAMS SKIRIAMAS DIENŲ, KURIOMIS JIE GALI BŪTI RAJONE, SKAIČIUS 6. Didžiausias dienų skaičius 6.1. Didžiausias dienų jūroje, kuriomis valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam laivui, turinčiam ir naudojančiam kurį nors iš 2 punkte nurodytų žvejybos įrankių, būti rajone 2011 m. valdymo laikotarpiu, skaičius nurodytas I lentelėje. 6.2. 2011 m. valdymo laikotarpiu valstybė narė gali valdyti savo žvejybos pastangų paskirstymą pagal kilovatdienių sistemą. Pagal šią sistemą ji gali bet kokiam laivui skirti kitokį didžiausią dienų, kurias laivas gali būti rajone, skaičių, nei atitinkamai įrankių grupei nustatytasis I lentelėje, jeigu laikomasi bendro tos grupės įrankiui taikomo kilovatdienių skaičiaus nuostatos. Bendras kilovatdienių skaičius, taikomas tam tikrai žvejybos įrankių grupei, yra visų individualių žvejybos pastangų, paskirstytų su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams, atitinkantiems reglamentuojamų žvejybos įrankių naudojimo reikalavimus, suma. Tokios individualios žvejybos pastangos apskaičiuojamos kilovatdienėmis, dauginant kiekvieno laivo variklio galią iš dienų jūroje, kuriomis tas laivas galėtų pasinaudoti pagal I lentelę, jeigu nebūtų taikomas šis punktas, skaičiaus. 6.3. 6.2 punkte nurodyta sistema pasinaudoti pageidaujanti valstybė narė Komisijai pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie kiekvienos žvejybos įrankių grupės ir duomenų apskaičiavimą, grindžiamą: — leidimą žvejoti turinčių laivų sąrašu, nurodant laivų ES žvejybos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią; — dienų jūroje, kuriomis kiekvienam laivui būtų leista žvejoti pagal I lentelę, skaičiumi ir dienų jūroje, kuriomis kiekvienas laivas galėtų pasinaudoti taikant 6.2 punktą, skaičiumi. Komisija, remdamasi tuo aprašu, gali leisti tai valstybei narei pasinaudoti 6.2 punkte nurodyta sistema. 7. Valdymo laikotarpiai 7.1. Valstybė narė I lentelėje nurodytas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, gali suskirstyti į vieno ar daugiau kalendorinių mėnesių trukmės valdymo laikotarpius. 7.2. Dienų arba valandų, kuriomis laivas gali būti rajone valdymo laikotarpiu, skaičių atitinkama valstybė narė nustato savo nuožiūra. Jei valstybė narė laiką, kurį laivai gali būti rajone, nustato valandomis, panaudotų dienų skaičių ji ir toliau skaičiuoja pagal 3 punkte nurodytas sąlygas. Komisijos prašymu valstybė narė nurodo, kokių prevencinių priemonių ji ėmėsi, kad rajone nebūtų praleista per daug dienų dėl to, kad laivas išplaukia iš rajono prieš pasibaigiant 24 valandų laikotarpiui. 8. Papildomos dienos, skiriamos atsižvelgiant į visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą 8.1. Atsižvelgdama į tai, kad po 2004 m. sausio 1 d. žvejybos veikla buvo visam laikui nutraukta pagal Reglamento (EB) Nr. 2792/1999 7 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 23 straipsnį, Reglamentą (EB) Nr. 744/2008 (1) arba dėl kitų valstybių narių tinkamai pagrįstų aplinkybių, Komisija valstybėms narėms gali skirti papildomų dienų jūroje, kuriomis laivui, turinčiam bet kurį 2 punkte nurodytą žvejybos įrankį, jo vėliavos valstybė narė gali leisti būti geografiniame rajone. Žvejybos veiklai nebenaudojamų laivų, kurie naudojo atitinkamą žvejybos įrankį, 2003 m. išnaudotos žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, dalijamos iš visų tokį patį įrankį naudojusių laivų 2003 m. išnaudotų pastangų. Tokiu atveju papildomas dienų jūroje skaičius apskaičiuojamas dauginant gautą santykį iš dienų, kurios būtų skirtos pagal I lentelę, skaičiaus. Jeigu apskaičiavus susidaro ne visa diena, ji apvalinama iki artimiausio visos dienos skaičiaus. Šis punktas netaikomas, jei laivas pakeistas kitu laivu remiantis 4.2 punktu arba jei ankstesniais metais jau buvo pasinaudota galimybe už nebenaudojamo laivo pastangas gauti papildomų dienų jūroje. 8.2. Valstybės narės, pageidaujančios gauti 8.1 punkte nurodytų dienų, Komisijai pateikia prašymą ir elektronines ataskaitas, kuriose nurodoma išsami informacija apie kiekvienos žvejybos įrankių grupės duomenų apskaičiavimą, grindžiamą: — nebenaudojamų laivų sąrašais, nurodant laivų ES žvejybos laivyno registro (CFR) numerį ir variklio galią; — tokių laivų 2003 m. vykdyta žvejybos veikla, apskaičiuojama dienomis jūroje pagal atitinkamas žvejybos įrankių grupes. 8.3. Komisija, remdamasi tokiu prašymu, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali pakeisti tai valstybei narei pagal 6.2 punktą skirtą dienų skaičių. 8.4. 2011 m. valdymo laikotarpiu valstybė narė gali perskirstyti papildomas dienas jūroje visiems laivyne dar naudojamiems laivams, atitinkantiems tam tikrų grupių žvejybos įrankių naudojimo reikalavimus. 8.5. 2011 m. valdymo laikotarpiu valstybė narė negali perskirstyti papildomų dienų skaičiaus, kurį anksčiau paskyrė Komisija už visam laikui nutrauktą veiklą, nebent Komisija būtų priėmusi sprendimą, kuriuo iš naujo įvertinamas tas papildomų dienų skaičius, remdamasi galiojančiomis nuostatomis dėl įrankių grupių ir dienų jūroje skaičiaus apribojimo. Valstybei narei paprašius iš naujo įvertinti dienų skaičių, tai valstybei narei laikinai leidžiama perskirstyti 50 % papildomo dienų skaičiaus, kol Komisija priims sprendimą. 9. Papildomų dienų skyrimas siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą 9.1. Komisija pagal sustiprintą mokslinio stebėjimo programą, grindžiamą mokslininkų ir žvejybos sektoriaus atstovų bendradarbiavimu, nuo 2011 m. vasario 1 d. iki 2012 m. sausio 31 d. valstybėms narėms gali skirti tris papildomas dienas, kuriomis laivas gali būti rajone, turėdamas bet kurį iš 2 punkte nurodytoms grupėms priklausančių įrankių. Pagal šią programą daugiausia dėmesio skiriama į jūrą išmetamiems kiekiams ir sugautų kiekių sudėčiai, ir joje nustatyti griežtesni nacionalinėms programoms taikomi duomenų rinkimo reikalavimai nei nustatytieji Reglamente (EB) Nr. 199/2008 ir Reglamente (EB) Nr. 665/2008 (2). Stebėtojai yra nepriklausomi nuo žvejybos laivo savininko, kapitono arba įgulos narių. 9.2. Valstybės narės, pageidaujančios gauti pagal 9.1 punktą skiriamų dienų, pateikia Komisijai tvirtinti savo sustiprinto mokslinio stebėjimo programos aprašymą. 9.3. Komisija, remdamasi šiuo aprašymu ir pasikonsultavusi su ŽMTEK, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali keisti 6.1 punkte nurodytą dienų skaičių, skiriamą su tos valstybės narės sustiprinto stebėjimo programa susijusiems laivams, rajonams ir įrankiams. 9.4. Jeigu valstybė narė nori ir toliau be pakeitimų taikyti anksčiau Komisijos patvirtintą sustiprinto mokslinio stebėjimo programą, valstybė narė, likus keturioms savaitėms iki programos taikymo laikotarpio pradžios, praneša Komisijai apie tolesnį tos programos taikymą. I lentelė Didžiausias dienų, kuriomis laivas gali būti rajone, skaičius per metus pagal žvejybos įrankių grupes Žvejybos įrankis 2 punktas Aprašymas Naudojami tik 2 punkte apibrėžtų grupių žvejybos įrankiai Vakarinė Lamanšo sąsiaurio dalis 2 punkto a papunktis Plačiažiočiai tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 80 mm 164 2 punkto b papunktis Pasyvieji tinklai, kurių tinklo akių dydis < 220 mm 164 PASIKEITIMAS PASKIRTOMIS ŽVEJYBOS PASTANGOMIS 10. Su valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų perleidimas kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam laivui 10.1. Valstybė narė gali leisti su jos vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui perleisti jam skirtas dienas, kuriomis jis gali būti rajone, kitam su jos vėliava tame rajone plaukiojančiam laivui, jeigu laivui perleistų dienų skaičius, padaugintas iš jo variklio galios kilovatais (kilovatdienės), yra lygus perleidžiančiojo laivo perleistų dienų skaičiui, padaugintam iš to laivo variklio galios kilovatais, arba yra už jį mažesnis. Laivo variklio galia kilovatais – ES žvejybos laivyno registre užregistruota laivo variklio galia. 10.2. Bendras dienų, kuriomis laivas gali būti rajone, skaičius, padaugintas iš perleidžiančiojo laivo variklio galios kilovatais, nėra didesnis nei 2001, 2002, 2003, 2004 ir 2005 m. žvejybos žurnale patvirtintas perleidžiančiojo laivo vidutinis dienų skaičius tame rajone per metus, padaugintas iš to laivo variklio galios kilovatais. 10.3. Perleisti dienas, kaip nurodyta 10.1 punkte, leidžiama tik laivams, naudojantiems tos pačios 2 punkte nurodytos grupės žvejybos įrankį ir vykdantiems veiklą tuo pačiu valdymo laikotarpiu. 10.4. Komisijos prašymu valstybės narės pateikia ataskaitas dėl perleistų dienų. Kad šios ataskaitos būtų prieinamos Komisijai, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali būti nustatytas išsamios lentelinės skaičiuoklės formatas. 11. Su vienos valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų perleidimas su kitos valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui Valstybės narės gali leisti su jų vėliavomis plaukiojantiems žvejybos laivams perleisti vieni kitiems dienas, kuriomis jie gali būti rajone, galiojančias tuo pačiu valdymo laikotarpiu ir tame pačiame rajone, su sąlyga, kad 4.2, 4.4, 6 ir 10 punktai taikomi mutatis mutandis. Jeigu valstybės narės nusprendžia leisti tokį perleidimą, jos prieš tokį perleidimą Komisijai praneša išsamią perleidimo, dėl kurio jos susitarė, informaciją, įskaitant perleidžiamų dienų skaičių, žvejybos pastangas ir, jei taikoma, su jomis susijusias žvejybos kvotas, jei tokios taikomos. ĮSIPAREIGOJIMAI TEIKTI INFORMACIJĄ 12. Atitinkamų duomenų rinkimas Valstybės narės, remdamosi informacija, kuri naudojama valdant žvejybos dienas, kuriomis laivas gali būti šiame priede nurodytame rajone, renka kiekvieno metų ketvirčio informaciją apie visas žvejybos pastangas rajone, žvejojant velkamaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais, ir apie įvairių tipų žvejybos įrankius naudojančių laivų žvejybos pastangas rajone, kuriam taikomas šis priedas. 13. Atitinkamų duomenų teikimas Komisijos prašymu valstybės narės Komisijos nurodytu tam skirtu elektroninio pašto adresu nusiunčia jai lentelinę skaičiuoklę, kurioje II ir III lentelėse nurodyta forma pateikiami 12 punkte nurodyti duomenys. Komisijos prašymu valstybės narės jai nusiunčia išsamią informaciją apie visais 2010 ir 2011 m. valdymo laikotarpiais arba atskirų jų dalių metu paskirtas ir panaudotas žvejybos pastangas, naudodamos IV ir V lentelėse nurodytą duomenų formatą. II lentelė Kilovatdienių duomenų pateikimo pagal metus formatas Valstybė narė Žvejybos įrankis Metai Bendras pranešamas žvejybos pastangų kiekis (1) (2) (3) (4)

III lentelė Kilovatdienių duomenų pagal metus formatas Laukelio pavadinimas Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius Išlygiavimas (3) K(airė)/D(ešinė) Apibrėžtis ir pastabos (1) Valstybė narė 3 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas (2) Žvejybos įrankis 2 Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių: BT = plačiažiočiai tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 80 mm GN = žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis < 220 mm TN = sieninis tinklas arba vertikalusis tinklas, kurio tinklinio audinio akių kraštinės ilgis < 220 mm (3) Metai 4 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 arba 2011 m. (4) Bendras pranešamas žvejybos pastangų kiekis 7 R Bendras žvejybos pastangų, išreikštų kilovatdienėmis, kiekis nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.

IV lentelė Laivo informacijos pateikimo formatas Valstybė narė CFR Išoriniai žymenys Valdymo laikotarpio trukmė Žvejybos įrankis, apie kurį pranešta Dienos, kuriomis leidžiama naudoti įrankį (-ius), apie kurį (-iuos) pranešta Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta Perleistos dienos Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … Nr. 1 Nr. 2 Nr. 3 … (1) (2) (3) (4) (5) (5) (5) (5) (6) (6) (6) (6) (7) (7) (7) (7) (8)

V lentelė Laivo informacijos formatas Laukelio pavadinimas Didžiausias rašmenų ir (arba) skaitmenų skaičius Išlygiavimas (4) K(airė)/D(ešinė) Apibrėžtis ir pastabos (1) Valstybė narė 3 Valstybė narė (triraidis ISO kodas), kurioje registruotas laivas (2) CFR 12 ES žvejybos laivyno registro numeris Unikalus žvejybos laivo atpažinties numeris Valstybė narė (triraidis ISO kodas) ir atpažinties numeris (9 rašmenys). Jei numerį sudaro mažiau kaip 9 rašmenys, kairėje pusėje privaloma įrašyti papildomus nulius (3) Išoriniai žymenys 14 L Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1381/87 (4) Valdymo laikotarpio trukmė 2 L Valdymo laikotarpio trukmė mėnesiais (5) Žvejybos įrankiai, apie kuriuos pranešta 2 L Viena iš šių žvejybos įrankių rūšių: BT = plačiažiočiai tralai, kurių tinklo akių dydis ≥ 80 mm GN = žiauniniai tinklai, kurių tinklo akių dydis < 220 mm TN = sieninis tinklas arba vertikalusis tinklas, kurio tinklinio audinio akių kraštinės ilgis < 220 mm (6) Įrankiui (-iams), apie kurį (-iuos) pranešta, taikoma specialioji sąlyga 3 L Nurodomas dienų, kuriomis laivui pagal IIC priedą leidžiama rinktis žvejybos įrankius, skaičius ir valdymo laikotarpio, apie kurį pranešta, trukmė (8) Dienos, kuriomis buvo naudotas (-i) įrankis (-iai), apie kurį (-iuos) pranešta 3 L Dienų, kurias laivas faktiškai praleido rajone, naudodamas įrankį, apie kurį pranešta, valdymo laikotarpiu, apie kurį pranešta, skaičius (9) Perleistos dienos 4 L Nurodant kitam laivui perleistas dienas, nurodyti „– perleistų dienų skaičius“, o nurodant gautas dienas nurodyti „+ perleistų dienų skaičius“ (1) 2008 m. liepos 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 744/2008, kuriuo nustatomi laikinieji specialieji veiksmai ekonominės krizės paveiktų Europos bendrijos žvejybos laivynų restruktūrizavimui skatinti (OL L 202, 2008 7 31, p. 1). (2) 2008 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 665/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, taikymo taisyklės (OL L 186, 2008 7 15, p. 3). (3) Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu. (4) Svarbi informacija, kai duomenys perduodami fiksuoto ilgio formatu.

IID PRIEDAS LAIVŲ, ŽVEJOJANČIŲ TOBINES ICES IIa, IIIa KVADRATUOSE IR ICES IV PARAJONYJE, ŽVEJYBOS GALIMYBĖS 1. Šiame priede nustatytos sąlygos taikomos ES laivams, ICES IIa, IIIa kvadratų ir ICES IV parajonio ES vandenyse žvejojantiems priedugnio tralu, velkamuoju tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra mažesnis nei 16 mm. 2. Šiame priede nustatytos sąlygos taikomos trečiųjų šalių laivams, kuriems leidžiama žvejoti tobines ICES IV parajonio ES vandenyse, jei nenurodyta kitaip, arba remiantis Sąjungos ir Norvegijos konsultacijų rezultatais, kaip nurodyta Europos Sąjungos ir Norvegijos išvadų suderintame protokole. 3. Šiame priede tobinių išteklių valdymo rajonai nurodomi toliau bei šio priedo priedėlyje: Tobinių išteklių valdymo rajonas ICES statistiniai stačiakampiai 1 31-34 E9-F2; 35 E9- F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6 2 31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8 3 41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0 4 38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0 5 47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5 6 41-43 G0-G3; 44 G1 7 47-51 E7-E9 4. Komisija, remdamasi ICES ir ŽMTEK rekomendacijomis dėl tobinių žvejybos galimybių kiekviename iš 3 punkte apibrėžtų tobinių išteklių valdymo rajonų, sieks iki 2011 m. kovo 1 d. patikslinti I priede nustatytus tobinių BSLK, kvotas ir specialiąsias sąlygas, taikomus ICES IIa, IIIa kvadratų ir ICES IV parajonio ES vandenyse. 5. Komercinė žvejyba priedugnio tralu, velkamuoju tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis mažesnis nei 16 mm, draudžiama nuo 2011 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo 2011 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d. IIA priedo 1 priedėlis Tobinių išteklių valdymo rajonai

III PRIEDAS Trečiųjų šalių vandenyse žvejojantiems ES žvejybos laivams išduotų žvejybos leidimų maksimalus skaičius Žvejybos rajonas Žvejybos objektas Žvejybos leidimų skaičius Žvejybos leidimų paskirstymas valstybėms narėms Didžiausias bet kokiu metu rajone esančių laivų skaičius Norvegijos vandenys ir žvejybos zona aplink Jan Majeno salą Atlantinė silkė, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos 93 DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21 69 Priedugnio rūšių žuvys, į šiaurę nuo 62° 00′ šiaurės platumos 80 DE: 16, IE: 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14 50 Atlantinė skumbrė 70 (1) Pramoninėms reikmėms žvejojamos žuvų rūšys, į pietus nuo 62° 00′ šiaurės platumos 480 DK: 450, UK: 30 150 (1) Nepažeidžiant papildomų licencijų, Norvegijos skirtų Švedijai pagal nusistovėjusią praktiką.

IV PRIEDAS ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS 1. Didžiausias kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių ES laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius: Ispanija 63 Prancūzija 44 ES 107 2. Didžiausias ES pakrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių laivų, kuriems Viduržemio jūroje aktyviaisiais žvejybos įrankiais le