ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(12)

gerėjant Portugalijos ekonominės veiklos rezultatams, toliau atsigauna ir darbo rinka. 2017 m. dėl atsigaunančios ekonomikos sukurta daugiau kaip 150 000 darbo vietų, o užimtumo lygis (20–64 m. asmenų) išaugo iki 73,4 % ir pasiekė iki krizės buvusį lygį. Nedarbo lygis smarkiai sumažėjo ir dabar nesiekia euro zonos vidurkio. Ilgalaikio nedarbo lygis taip pat sparčiai sumažėjo, nors išlieka palyginti didelis. Be vykdomos aktyvios darbo rinkos politikos, atleidimo nuo socialinių įmokų ir viešųjų užimtumo tarnybų modelio, pagrįsto individualios paramos teikimu darbo ieškantiems asmenims, Portugalija 2018 m. taip pat kuria pagal vieno langelio principą veikiančius užimtumo centrus. Tai galėtų atlikti itin svarbų vaidmenį užtikrinant platesnę aktyvumo skatinimo priemonių aprėptį. Taip pat toliau gerėjo skurdo ir nelygybės rodikliai. Skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygis artėja prie Sąjungos vidurkio, o 20 % vargingiausiai gyvenančių asmenų pajamų dalis nuo 2015 m. išaugo. Tačiau pajamų nelygybė tebėra didelė. Be to, socialiniai pervedimai (išskyrus pensijas) nėra labai veiksminga priemonė siekiant padėti žmonėms išbristi iš skurdo, minimalių pajamų sistemos adekvatumas tebėra menkas (nepaisant to, kad pagerėjo), o mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams būstą įpirkti vis sunkiau;
(8)

Bulgarijos valdžios institucijos, konsultuodamosi ir bendradarbiaudamos su atitinkamomis Europos įstaigomis, atliko bankininkystės ir draudimo sektorių turto kokybės patikrinimų ir testavimų nepalankiausiomis sąlygomis, taip pat privačių pensijų fondų turto patikrinimą. Nors iš rezultatų matyti bendras sektorių tvirtumas, tačiau pasitvirtino ir tam tikras pažeidžiamumas, be kita ko, kai kurių sistemai svarbių institucijų. Kadangi tolesnės priemonės dar nėra iki galo įgyvendintos, pažeidžiamumo šaltinis išlieka. Be to, per tris patikrinimus išsamiai nenagrinėti kai kurie klausimai, įskaitant nelikvidžių finansinių priemonių, turto ir susijusių šalių pozicijų vertinimą. Šiems klausimams spręsti priežiūros institucijos galėtų taikyti atsargesnį metodą. Tarp neišspręstų draudimo sektoriaus klausimų – tam tikrų perdraudimo sutarčių ir kai kurių gautinų draudimo sumų tvarkymas ir grupinė priežiūra;
(10)

pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 1 dalies e punktą valstybė narė, atnaujinanti arba pratęsianti vidaus sienų kontrolę, turėtų, be kita ko, pateikti informaciją apie priemones, kurių dėl planuojamos sienų kontrolės turėtų imtis kitos valstybės narės. Be to, pagal Šengeno sienų kodekso 27 straipsnio 5 dalį gali būti organizuojami bendri valstybės narės, ketinančios atnaujinti vidaus sienų kontrolę, kitų valstybių narių, ypač tų, kurioms tokios priemonės turi tiesioginės įtakos, ir Komisijos susitikimai, siekiant prireikus užtikrinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą. Tokiais ryšiais su kaimyninėmis valstybėmis narėmis turėtų būti naudojamasi siekiant apriboti poveikį laisvam judėjimui;
(18)

teismus pasiekiančių kyšininkavimo bylų skaičius per kelerius pastaruosius metus tolygiai auga ir tai rodo, kad Lietuva deda daugiau pastangų kovoti su korupcija. Tačiau kai kuriose svarbiose srityse, kaip antai sveikatos priežiūros ir viešųjų pirkimų, nuostatos dėl kovos su smulkia ir aukšto lygio korupcija praktiškai taikomos ne visada. Sveikatos priežiūros sektoriuje dažna neoficialių mokėjimų gydytojams praktika. Viešųjų pirkimų, ypač vykdomų savivaldybių lygmeniu, skaidrumas nepakankamas. Be to, silpna informatorių apsauga atgraso nuo informavimo apie galimus pažeidimus viešajame ir privačiajame sektoriuose. Kovos su korupcija programoje Vyriausybė pirmenybę teikia kovai su korupcija sveikatos priežiūros sektoriuje. Be to, siekdama mažinti korupcijos riziką ir interesų konfliktų galimybę nedidelės vertės viešuosiuose pirkimuose Vyriausybė įpareigojo perkančiąsias organizacijas internete skelbti informaciją apie paskelbtus konkursus, konkursą laimėjusius dalyvius ir skirtas sutartis. Vis dėlto, siekiant užtikrinti šios politikos įgyvendinimą, būtina nuolatinė stebėsena;
(7)

2015 m. kovo 10 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai ne vėliau kaip 2017 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį ir pasiekti, kad 2017 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarytų 2,8 % BVP, o tai atitiktų 0,9 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimą. Remiantis Komisijos 2017 m. pavasario prognoze, numatoma, kad 2017 m. nominalus deficitas pasieks 3,0 % BVP – tai atitinka Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, tačiau viršija Tarybos rekomenduotą tikslą. Numatoma, kad, jei politika nesikeis, 2018 m. nominalus deficitas sudarys 3,2 % BVP, taigi viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir rodys, kad tvariam perviršinio deficito panaikinimui kyla rizika. Be to, neplanuojama, kad rekomenduojamos fiskalinės pastangos bus įdėtos per perviršinio deficito procedūros laikotarpį, nes Prancūzijos vykdoma konsolidavimo strategija pirmiausia grindžiama pagerėjusiomis ciklo sąlygomis ir išlikusiomis mažų palūkanų sąlygomis, o šių veiksnių valdžios institucijos nekontroliuoja;
(4)

be to, iš EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) 2013 m. duomenų matyti, kad didelės dalies penkiolikmečių skaitymo (17,8 %), matematikos (22,1 %) ir gamtos mokslų (16,6 %) rezultatai prasti. Tie rezultatai yra daugiau nei 2020 m. strateginėje švietimo ir mokymo programoje (ET 2020) nustatytas 15 % kriterijus;
(14)

dėl didelio per praėjusius metus atvykusių pabėgėlių skaičiaus Austrija patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Numatoma, kad dėl atvykusių pabėgėlių trumpuoju laikotarpiu padidės viešosios išlaidos ir bus sukurta papildoma vidaus paklausa, todėl padidės BVP, tačiau poveikis užimtumui ir augimui vidutiniu laikotarpiu priklausys nuo to, ar pabėgėliai bus sėkmingai integruoti į darbo rinką ir nuo jų socialinės integracijos, be kita ko, skiriant paramą švietimui. Šis klausimas yra vienas klausimų politinėje darbotvarkėje iš svarbiausių tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmenimis ir jis bus stebimas ir kruopščiai analizuojamas, be kita ko, ir 2017 m. šalies ataskaitoje.
(8)

investicijos Čekijoje vis dar nesiekia ES vidurkio, vertinant vienam gyventojui tenkančią jų sumą, ir daugiausia yra sutelktos sostinės regione. Verslo aplinkos veiksmingumą vis dar mažina ir investuoti trukdo administracinės ir reguliavimo kliūtys. Yra konkrečių transporto ir energetikos infrastruktūros projektų įgyvendinimo trukdžių. Be to, ES fondų lėšos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo panaudojamos lėtai, daugiausia dėl sudėtingų procedūrų, valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, viešojo pirkimo procedūrų neveiksmingumo ir projektų įgyvendinime dalyvaujančių įstaigų silpnų administracinių gebėjimų. Kalbant apie transporto infrastruktūrą, administracinės kliūtys, trukdančios investuoti, apima ilgas žemės naudojimo leidimų išdavimo procedūras ir vilkinimą, kurį lemia skundų nagrinėjimo procedūros Antimonopolinės politikos tarnyboje. Energijos vartojimo efektyvumo viešosios programos, skirtos energijos vartojimo intensyvumui sumažinti, yra suskaidytos ir neefektyvios išlaidų požiūriu. Esama požymių, kad energijos nesutaupoma tiek, kiek numatyta pagal nacionalinį energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą. Paslaugų srityje pastebimas tam tikras reglamentavimo ribotumas. Tai visų pirma pasakytina apie tam tikrus atskirus profesinių paslaugų sektorius, kuriuose kliūtys pradėti teikti paslaugas ir jas teikti yra didesnės nei ES vidurkis. Tai, kad mažai naudojamasi kokybiškomis internetinėmis viešosiomis paslaugomis, taip pat kenkia verslo aplinkai ir rodo pasiūlos trūkumus. Teikiant e. valdžios paslaugas nepasinaudojama visomis technologinėmis galimybėmis siekiant, kad naudotojai įgytų daugiau patirties, o jų techninio sudėtingumo lygis vienas žemiausių Sąjungoje. Turimi įrodymai rodo, kad Čekijoje palyginti dažni mokesčių slėpimo atvejai. Šios problemos sprendimas, visų pirma PVM srityje – vienas iš svarbiausių politinės darbotvarkės uždavinių. Kita vertus, neplanuojama jokių priemonių, kad būtų sumažintos palyginti didelės išlaidos, siejamos su mokesčių mokėjimu, arba kad būtų supaprastinta mokesčių sistema. Mokesčių administratorius teikia ribotas paslaugas prieš pildant deklaracijas. Mokesčių mokėtojai nedaug naudojasi elektroninėmis deklaracijų pildymo sistemomis, nors PMV srityje padaryta tam tikra pažanga. Be to, atsižvelgiant į naujausias tarptautines ataskaitas, mokesčių surinkimo sąnaudos palyginti didelės. Didelės darbdavių mokamos socialinės įmokos didina bendrą aukštą darbo jėgos apmokestinimo lygį, o apmokestinimo diversifikavimas pereinant prie kitų sričių, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, mokesčių yra ribotas;
(5)

būtina visapusiškai įgyvendinti bankų sąjungą. Pirma, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES (4) (toliau – Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva) visos valstybės narės turi nedelsdamos visapusiškai perkelti į nacionalinę teisę. Antra, pereinamuoju laikotarpiu, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 806/2014 (5), bus parengta fiskaliniu požiūriu neutrali Bendro pertvarkymo fondo (toliau – BPF) bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė, kuri pradės veikti visu pajėgumu ne vėliau kaip pereinamojo laikotarpio pabaigoje, kai bus bendrai sutelkti visi BPF ištekliai. Netrukus po BPF įsigaliojimo turi būti peržiūrėta pažanga. Bendra finansinio stabilumo stiprinimo priemonė taip pat bus fiskaliniu požiūriu neutrali vidutinės trukmės laikotarpiu ir ja bus užtikrintos lygiavertės sąlygos visose dalyvaujančiose valstybėse narėse; be to, dėl jos nepatirs išlaidų bankų sąjungoje nedalyvaujančios valstybės narės. Kai BPF įsigalios, o dalyvaujančios valstybės narės ratifikuos tarpvyriausybinį susitarimą ir visapusiškai perkels į nacionalinę teisę Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą, valstybės narės įvertins tarpinio finansavimo priemones ir išnagrinės tolesnius veiksmus ir tvarkaraštį, susijusius su bendros finansinio stabilumo stiprinimo priemonės kūrimu, siekiant užtikrinti, kad ji visu pajėgumu pradės veikti ne vėliau kaip pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Be to, 2016 m. valstybės narės toliau apsvarstys priemones, kurių reikia siekiant stiprinti bankų sąjungą. Galiausiai, toliau plėtojant bankų sąjungą, 2015 m. lapkričio 24 d. Komisija paskelbė komunikatą pavadinimu „Bankų sąjungos sukūrimas“;
(8)

dėl aukšto valstybės skolos lygio, gerokai viršijančio 60 % BVP, Slovėnija tampa pažeidžiama nominaliojo augimo ir palūkanų normų šokų atžvilgiu. Be to, Slovėnijos gyventojai senėja greičiau nei daugumoje valstybių narių. Slovėnijai kyla didelė su ilgalaikiu viešųjų finansų tvarumu susijusi rizika, atsižvelgiant į tai, kad šalies ilgalaikio tvarumo atotrūkio rodiklis yra aukščiausias iš visų valstybių narių ir jį nulėmė prognozuojamas su pensijomis susijusių viešųjų išlaidų, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros išlaidų didėjimas. Prognozuojamos viešosios išlaidos pensijoms yra didžiausios iš visų valstybių narių, apskaičiuota, kad jos padidės nuo 11,8 % BVP 2013 m. iki 15,3 % BVP 2060 m. Prognozuojama, kad senėjimo indeksas 2013–2060 m. padidės daugiau nei dvigubai, todėl susidarys didelis spaudimas pensijų sistemoms. Prognozuojami netiesioginiai su senėjimo išlaidomis susiję įsipareigojimai atspindi ilgalaikius gyventojų senėjimo keliamus uždavinius. Be to, galima tikėtis, kad darbuotojams, neturintiems reikiamo darbo stažo, ateityje kils adekvatumo problemų, nes vis daugiau žmonių neturi reikiamo darbo stažo arba turi trumpą darbo stažą, be kita ko, todėl, kad į darbo rinką jie patenka vėlai ir dirba nepastovius darbus, ir todėl, kad draudimo įmokų tankio rodiklis yra žemas. 2016 m. balandžio mėn. paskelbta Baltoji knyga dėl pensijų suteiks pagrindą plataus masto viešosioms konsultacijoms. Į konsultacijų rezultatus bus atsižvelgta rengiant naują pensijų reformą, kuri turėtų būti priimta per šią Parlamento kadenciją ir kuri greitai bus pradėta įgyvendinti susitarus su socialiniais partneriais dėl pagrindinių reformos elementų, visų pirma dėl pensinio amžiaus, pensijų dydžio, indeksavimo ir antrosios pakopos pensijų sistemos optimizavimo;
(10)

siekiant sustiprinti Danijos ekonomikos atsigavimą labai svarbu padidinti konkurencingumą. Šiuo požiūriu labai svarbus produktyvumo augimas, o jis per pastaruosius du dešimtmečius apskritai buvo silpnas ir jam poveikio turėjo kliūtys patekti į rinką bei reguliavimo našta į vidaus rinką orientuotuose paslaugų sektoriuose. Produktyvumo komisija nustatė, kad produktyvumą galima padidinti statybų ir mažmeninės prekybos sektoriuose. Mažmeninės prekybos subjektus reglamentuojančios normos yra labai griežtos ir nesiimta jokių veiksmų joms sušvelninti. Statybų sektoriuje taikomos griežtos statybos taisyklės ir daug sertifikavimo schemų. 2014 m. lapkričio mėn. Vyriausybė pateikė statybų strategiją. Joje išdėstyti geri ketinimai, pavyzdžiui, supaprastinti taisykles, racionalizuoti statybos leidimo prašymų techninius elementus, pradėti taikyti tarptautinius standartus, suderinti nacionalinius standartus ir sutrumpinti statybos leidimų išdavimo laikotarpį. Tačiau strategija dar turi būti visapusiškai įgyvendinta taikant konkrečias priemones. Vis dar dubliuojasi leidimų išdavimo ir sertifikavimo schemos, kurios tam tikrais atvejais taip pat taikomos laikinam tarpvalstybinių paslaugų teikimui. Be to, ne visada atsižvelgiama į kitose valstybėse narėse išduotus leidimus ir sertifikatus, kai paslaugų teikėjai nori įsteigti savo verslą Danijoje;
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 271/96

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2014 m. rugsėjo 10 d.

dėl opijaus alkaloidų kaupimosi aguonų sėklose bei aguonų sėklų produktuose prevencijos ir jų kiekio tose sėklose ir jų produktuose mažinimo gerosios patirties

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/662/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnį,

kadangi:

(1) aguonų sėklos gaunamos iš daržinių aguonų (Papaver somniferum L.) Jos naudojamos grūdiniams gaminiams gaminti, patiekalams apibarstyti, pyragų įdarams, desertams ir valgomajam aliejui gaminti. Daržinėse aguonose yra narkotinių alkaloidų, pvz., morfino ir kodeino. Aguonų sėklose opijaus alkaloidų nėra arba jų yra labai mažai, tačiau jų ant sėklų gali patekti dėl vabzdžių daromos žalos arba sėklos gali būti užterštos išoriškai, kai nuimant derlių ant stiebelių (įskaitant sėklų dėžučių sieneles) esančios dulkių dalelės nusėda ant sėklų;

(2) Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) Teršalų maisto grandinėje reikalų mokslinė grupė (CONTAM) priėmė mokslinę nuomonę dėl žmonėms vartoti skirtose aguonų sėklose esančių opijaus alkaloidų keliamos rizikos visuomenės sveikatai (1);

(3) įvertinus su maistu, kurio sudėtyje yra aguonų sėklų, suvartojamo morfino poveikį nustatyta, kad ūmaus poveikio etaloninė dozė (ŪPED) kai kuriems vartotojams, ypač vaikams, visoje Sąjungoje gali būti viršyta per vieną kartą;

(4) todėl tikslinga taikyti opijaus alkaloidų kaupimosi aguonų sėklose bei aguonų sėklų produktuose prevencijos ir jų kiekio tose sėklose ir jų produktuose mažinimo gerąją patirtį,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Valstybėms narėms rekomenduojama imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi aguonų sėklas gaminantys ir perdirbantys veiklos vykdytojai taikytų šios rekomendacijos priede aprašytą opijaus alkaloidų kaupimosi aguonų sėklose bei aguonų sėklų produktuose prevencijos ir jų kiekio tose sėklose ir jų produktuose mažinimo gerąją patirtį.

Priimta Briuselyje 2014 m. rugsėjo 10 d. Komisijos vardu Tonio BORG Komisijos narys

(1) EFSA Teršalų maisto grandinėje reikalų mokslinė grupė (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for public health related to the presence of opium alkaloids in poppy seeds. EFSA Journal 2011;9(11):2405. [150 p.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2405. Adresas internete: www.efsa.europa.eu/efsajournal.
(1)

šiuo metu ekonominei euro zonos aplinkai būdingas laipsniškas, bet vis dar trapus ekonomikos atsigavimas. 2013 metais ir 2014 m. pradžioje euro zonoje labai sumažėjo infliacija ir numatoma, kad per prognozės laikotarpį ji turėtų didėti tik labai palaipsniui ir atspindėti ekonomikos sąstingį bei vykdomus santykinių kainų koregavimus pažeidžiamos ekonomikos šalyse, taip pat anksčiau pakilusį euro kursą. Be to, nors atsigavimas tampa vis platesnio pobūdžio, skirtumai tarp valstybių narių, kurių valiuta yra euro (euro zonos valstybių narių), tebėra dideli;
„PRIEDAS

Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

a) dioksinai ir furanai (WHO-TEQ)– polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų (PCDD) ir polichlorintųjų dibenzofuranų (PCDF) suma, išreikšta Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO, angl. WHO) toksiniais ekvivalentais, naudojant PSO toksinio ekvivalentiškumo koeficientus (WHO-TEF);

b) dioksinų tipo PCB (WHO-TEQ)– polichlorintųjų bifenilų (PCB) suma, išreikšta PSO toksiniais ekvivalentais, naudojant WHO-TEF;

c) WHO-TEF– Pasaulio sveikatos organizacijos toksinio ekvivalentiškumo koeficientai, skirti žmonėms keliamai rizikai vertinti, pagrįsti Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautinės cheminės saugos programos (IPCS) specialistų posėdžio, surengto 2005 m. birželio mėn. Ženevoje, išvadomis (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds). Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).
c)

WHO-TEF yra Pasaulio sveikatos organizacijos toksinio ekvivalentiškumo koeficientai, skirti žmonėms keliamai rizikai vertinti, pagrįsti Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Tarptautinės cheminės saugos programos (IPCS) specialistų posėdžio, surengto 2005 m. birželio mėn. Ženevoje, išvadomis (Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds).Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006)).
(10)

remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad 2014 m. makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis, palyginti su Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze. Tas scenarijus yra tikėtinas nuo 2015 m. Vis dėlto turi būti laikomasi prielaidos, kad patvirtintos struktūrinės reformos bus visiškai įgyvendintos, o tai tebėra sunkus uždavinys. Stabilumo programoje išdėstytą biudžeto strategiją patvirtino naujoji Vyriausybė, o Parlamentas jai pritarė. Ja siekiama išlaikyti mažesnį nei 3 % BVP Sutarties pamatinė vertė deficitą visą programos laikotarpį, pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą 2013 m. ir nuo 2014 m. mažinti skolos ir BVP santykį. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas struktūriškai subalansuoti biudžeto poziciją, atitinkantis Stabilumo ir augimo paktą. 2012 m. deficitas buvo sumažintas iki 3 % BVP Sutarties pamatinės vertės ir pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę tikimasi, kad 2013–2014 m. jis išliks mažesnis už Sutarties pamatinę vertę. Nustatyta, kad gegužės 17 d. Italijos Vyriausybės priimtos nuostatos neturės didelės įtakos deficitui, jei bus įgyvendinamos nuosekliai. Kaip aprašyta 2013 m. birželio 21 d. Tarybos priimtame sprendime dėl perviršinio deficito procedūros nutraukimo, teisės aktuose įsigaliojo dvi apsaugos sąlygos siekiant užtikrinti biudžeto tikslų pasiekimą. Prognozuojama, kad nuo 2009 m. iki 2012 m. iš viso 2,7 procentinio punkto padidėjus BVP, ir darant prielaidą, kad nebus kitų politikos pokyčių, struktūrinis balansas kaip BVP dalis 2013 m. dar padidės procentiniu punktu iki -0,5 %, o 2014 m. šiek tiek sumažės. Struktūrinis pirminis balansas 2014 m. turėtų pasiekti beveik 5 % BVP. Struktūrinis 2013 m. prognozės koregavimas yra tinkamas, taip pat remiantis išlaidų, atėmus diskrecines pajamų didinimo priemones, analize, o 2014 m., remiantis Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, numatomas nukrypimas nuo koregavimo plano, siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks aukščiausią ribą 2013 m., o po to pradės mažėti, be kita ko, dėl numatomų pajamų iš privatizacijos, sudarančių 1 procentinį punktą BVP per metus. Tačiau prognozuojamas skolos ir BVP santykis toliau didėja iki 132,2 % BVP ne vėliau kaip 2014 m. laikantis prielaidos, kad politika nesikeis, nes, be kita ko, grąžinama komercinė skola (tai prideda apie 2,5 procentinio punkto 2013–2014 m.), o privatizacijos pajamos neįtrauktos, nes išsami informacija dar nepateikta. Nuo 2013 m. Italijoje prasideda trejų metų pereinamasis laikotarpis, susijęs su skolos kriterijaus atitikimu, o skolos trajektorija stabilumo programoje užtikrina pakankamą pažangą siekiant jį atitikti. Tačiau deficito ir skolos projekcijos stabilumo programoje yra grindžiamos visišku biudžeto priemonių įgyvendinimu ir struktūrinių reformų priėmimu, kuris yra labai svarbus rinkos pasitikėjimui užtikrinti ir augimui bei darbo vietų kūrimui skatinti;
(16)

2011 m. 40 % Latvijos gyventojų kyla skurdo ir socialinės atskirties pavojus, o tai turi neigiamų pasekmių darbo jėgos įsidarbinimo galimybėms ir ateities augimo perspektyvoms. Latvija priėmė neatidėliotiną minimalios socialinės apsaugos sistemos strategiją. Vyriausybės skurdo mažinimo politikos priemonės daugiausia susijusios su pajamų nelygybės mažinimu, mokesčių naštos dirbančioms šeimoms mažinimu ir galimybių patekti į darbo rinką didinimu. Nepaisant to, Latvija gana nedaug išleidžia socialinei apsaugai, o socialiniai pervedimai nedaug padeda mažinti skurdą, nes didele socialinių pervedimų dalimi pasinaudoja vidutines ir dideles pajamas gaunantys asmenys. Išlaidos materialine padėtimi grindžiamoms išmokoms nedidelės, o minimalios socialinės apsaugos sistemos funkcija iš dalies grindžiama laikinais mažai apmokamais viešaisiais darbais. Socialinės paramos išmokų sistemoje taip pat nenumatyta priemonių skurdo ir nedarbo spąstų problemai išvengti, be to, sistema piktnaudžiaujama. Labai nevienodos galimybės įvairiose savivaldybėse pasinaudoti socialine parama, o dėl nepakankamo skaidrumo sunkinamas faktais pagrįstas sprendimų priėmimas. Per krizę ypač išryškėjo ilgalaikio nedarbo ir jaunimo nedarbo problemos. Dauguma jaunų bedarbių neturi profesinių kvalifikacijų. Palyginti daug jaunuolių niekur nedirba ir nesimoko mokslo įstaigose ar profesinio rengimo mokyklose. Reikėtų imtis priemonių, atitinkančių Latvijos ir Komisijos bendrųjų veiksmų grupės dėl jaunimo nedarbo rezultatus;
(13)

einamosios sąskaitos padėtis laikui bėgant vis blogėja. Pagerėjęs paslaugų balansas neatsveria blogėjančio prekybos prekėms balanso. Belgijos prekių eksportas sumažėjo ne tik dėl to, kad didėja pasaulinė prekyba, bet ir palyginti su kitomis euro zonai priklausančiomis valstybėmis narėmis ir euro zonos vidurkiu, o tai rodo nepalankius vidaus darbo sąnaudų produkcijos vienetui pokyčius, palyginti su svarbiausiais Belgijos prekybos partneriais (Nyderlandais, Prancūzija, Vokietija) ir visa euro zona. Kadangi taikoma automatinio darbo užmokesčio indeksavimo sistema, Vyriausybės pastangos 2011–2012 m. realųjį darbo užmokesčio augimą apriboti iki ne daugiau kaip 0,3 % neapsaugojo nuo to, kad nominalaus darbo užmokesčio augimas viršijo darbo užmokesčio augimą kaimyninėse šalyse. Nors našumo lygis yra aukštas, Belgijos augimas yra nedidelis, be to, tarpinių produktų, pirmiausia energijos, sąnaudos yra didelės. Siekiant sumažinti infliaciją, buvo įšaldytos mažmeninės dujų ir elektros energijos kainos, tačiau nesiimta konkrečių derybų dėl darbo užmokesčio ir darbo užmokesčio indeksavimo sistemos reformos priemonių. Privataus sektoriaus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas pastaraisiais metais nepakito, o kvalifikuotų specialistų, ypač mokslininkų ir inžinierių, trūkumas gali tapti pagrindine kliūtimi siekiant pagerinti Belgijos ekonomikos inovacijų rezultatus;