ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficialusis leidinys L 134 , 20/06/1995 p. 0025 - 0025



Tarybos Sprendimas 1995 m. gegužės 29 d. dėl susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais tarp Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dėl viešųjų pirkimų (95/215/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 57 straipsnio 2 dalies paskutinįjį sakinį ir 66, 100a, 113 straipsnius kartu su 228 straipsnio 2 dalies pirmuoju sakiniu ir 228 straipsnio 3 dalimi, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento sutikimą [2], kadangi įgaliojimai Bendrijai sudaryti tarptautines sutartis nėra vien tik aiškiai nustatyti Sutartyje — jie gali kilti ir iš kitų Sutarties nuostatų bei Bendrijos institucijų pagal tas nuostatas priimtų aktų; kadangi Bendrijos taisyklės buvo nustatytos siekiant Sutarties tikslų, valstybės narės negali prisiimti įsipareigojimų ne bendrų institucijų sistemoje, kurie galėtų turėti įtakos toms taisyklėms arba keistų jų taikymo sritį; kadangi dalis įsipareigojimų pagal Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pasiekto susitarimo dėl viešųjų pirkimų pagal Sutarties 113 straipsnį priklauso išimtinei Bendrijos jurisdikcijai; kadangi, be to, dalis kitų įsipareigojimų daro įtaką Bendrijos taisyklėms, patvirtintoms remiantis Sutarties 57 straipsnio 2 dalimi, 66 straipsniu ir 100a straipsnio punktu; kadangi Direktyvos 93/38/EEB [3] 37 straipsnyje Bendrijos institucijoms aiškiai suteikiami įgaliojimai derėtis su trečiosiomis šalimis dėl teisinių procedūrų, taikytinų valstybių narių subjektų sudaromoms vyriausybinėms sutartims elektros ir uostų sektoriuose inter alia; kadangi susitarimas, pasiektas Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dėl viešųjų pirkimų, turėtų būti sudarytas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Šiuo sprendimu susitarimas, sudarytas pasikeičiant laiškais tarp Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų dėl viešųjų pirkimų, yra patvirtinamas Europos bendrijos vardu. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Šiuo sprendimu Tarybos pirmininkui suteikiama teisė paskirti asmenį, įgaliotą pasirašyti Europos bendriją įpareigojantį susitarimą. Priimta Briuselyje, 1995 m. gegužės 29 d. Tarybos vardu Pirmininkas H. de Charette [1] OL C 291, 1994 10 19, p. 4. [2] Sutikimas duotas 1995 m. gegužės 19 d. (Oficialiajame leidinyje dar neskelbtas). [3] 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyva 93/38/EEB dėl subjektų, vykdančių savo veiklą vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 199, 1993 8 9, p. 84). --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 178 , 12/07/1994 p. 0075 - 0075



Tarybos sprendimas 1994 m. birželio 27 d. patvirtinantis Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimą pasikeičiant raštais, iš dalies pakeičiantį Laikinąjį Europos ekonominės bendrijos bei Europos anglių ir plieno bendrijos ir Rumunijos susitarimą dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų ir Europos susitarimą, įsteigiantį asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rumunijos, abu su pakeitimais, padarytais Papildomuoju protokolu, pasirašytu 1993 m. gruodžio 21 d. (94/392/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 113 straipsnį kartu su 228 straipsnio 2 dalimi, atsižvelgdama į Europos susitarimą, pasirašytą 1993 m. vasario 1 d., Briuselyje [1], su pakeitimais, padarytais Papildomu protokolu, pasirašytu 1993 m. gruodžio 21 d. [2], atsižvelgdama Laikinąjį susitarimą [3], pasirašytą 1993 m. vasario 1 d. Briuselyje, su pakeitimais, padarytais Papildomu protokolu, pasirašytu 1993 m. gruodžio 21 d., atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi Laikinasis susitarimas įsigaliojo; 1993 m. gegužės 1 d.; kadangi XI a ir XII a priedų ir 3 protokolo taikymas atidėtas dėl priežasčių, už kurias Rumunija negali būti laikoma atsakinga; kadangi Laikinasis protokolas numato kiekybines nuolaidas; kadangi dėl to tikslinga į kitus metus perkelti tam tikras kvotas arba didžiausias ribas, kurios buvo suteiktos 1993 m., bet Rumunija negalėjo jų išnaudoti; kadangi nuo 1993 m. gegužės 1 d., kai įsigaliojo Laikinasis susitarimas, Rumunija nebegali pasinaudoti Bendrijos bendrųjų tarifinių preferencijų schema; kadangi dėl to tikslinga Laikinojo susitarimo XI a ir XII a prieduose ir 3 protokole bei Europos susitarime nurodytas nuolaidas perkelti į kitus metus; kadangi šiuo klausimu Komisija Bendrijos vardu pabaigė derybas dėl susitarimo pasikeičiant raštais, iš dalies pakeičiančio Laikinąjį susitarimą ir Europos susitarimą, abu su Papildomu protokolu padarytais pakeitimais; kadangi Susitarimas pasikeičiant raštais turėtų būti patvirtintas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Šiuo sprendimu Europos bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Rumunijos susitarimas pasikeičiant raštais, iš dalies pakeičiantis Europos ekonominės bendrijos bei Europos anglių ir plieno bendrijos bei Rumunijos Laikinąjį susitarimą dėl prekybos ir prekybos klausimų ir iš dalies pakeičiantis Europos susitarimą, įsteigiantį asociaciją tarp Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rumunijos. Susitarimo pasikeičiant raštais tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Šiuo sprendimu Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą pasirašyti Bendriją įpareigojantį susitarimą pasikeičiant raštais. Tarybos pirmininkas Bendrijos vardu praneša, kai visos tuo tikslu būtinos procedūros yra užbaigtos. Priimta Liuksemburge, 1994 m. birželio 27 d. Tarybos vardu Pirmininkas C. Simitis [1] Europos susitarimas dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje. [2] OL L 25, 1994 1 29, p. 22. [3] OL L 81, 1993 4 2, p. 2. --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 073 , 16/03/1994 p. 0001 - 0001

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 29 p. 0220

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 29 p. 0220



Tarybos Sprendimas 1994 m. vasario 21 d. dėl Bendrijos prisijungimo prie 1974 m. Konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos (Helsinkio konvencijos) (94/156/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130s bei į 228 straipsnio 3 dalies pirmąją pastraipą, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3], kadangi, remiantis Sutarties 130r straipsniu, Bendrijos politika aplinkos apsaugos srityje yra prisidėti prie šių tikslų: aplinkos kokybės išlaikymo, išsaugojimo ir gerinimo, žmonių sveikatos apsaugojimo ir taupaus bei racionalaus gamtinių išteklių naudojimo; kadangi, Bendrija ir valstybės narės bendradarbiauja pagal jų atitinkamas jurisdikcijas su trečiosiomis šalimis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis; kadangi Bendrija patvirtino priemones srityje, numatytą 1974 m. Konvencijoje dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos (Helsinkio konvencijoje) ir turėtų veikti tarptautiniu lygiu šioje srityje; kadangi nuo 1991 m. vasario 19 d. Komisija dalyvauja Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos posėdžiuose stebėtojo teisėmis; kadangi Komisija taip pat dalyvauja ad hoc grupės, sudarytos peržiūrėti Konvenciją dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos; kadangi Konvencija dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos buvo iš dalies pakeista, kad Bendrija galėtų prie jos prisijungti, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Europos bendrija prisijungia prie 1974 m. Konvencijos dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos (Helsinkio konvencijos). Konvencijos tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį ar asmenis, kuriems būtų suteikta teisė deponuoti prisijungimo dokumentą pagal Konvencijos 26 straipsnį. Priimta Briuselyje, 1994 m. vasario 21 d. Tarybos vardu Pirmininkas Th. Pangalos [1] OL C 222, 1993 8 18, p. 13. [2] OL C 315, 1993 11 22. [3] OL C 34, 1994 2 2, p. 5. --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 238 , 23/09/1993 p. 0045 - 0045

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 52 p. 0158

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 52 p. 0158



Komisijos sprendimas 1993 m. rugsėjo 21 d. iš dalies keičiantis Komisijos sprendimą 93/197/EEB dėl veterinarijos reikalavimų ir veterinarinio sertifikavimo importuojant registruotus arklinius bei veislinius ir produkcinius arklinius (93/510/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/426/EEB dėl veterinarijos reikalavimų, reglamentuojančių arklinių šeimos gyvūnų importą iš trečiųjų šalių ir jų judėjimą [1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 92/36/EEB [2], ypač į jos 15 straipsnio a punktą ir 16 straipsnį, kadangi Komisijos sprendimas 93/197/EEB [3] nustato veterinarijos reikalavimus ir veterinarinį sertifikavimą importuojant registruotus arklinius bei veislinius ir produkcinius arklinius; kadangi, laikantis šio sprendimo nuostatų, importuoti į Bendriją galima tik tuos minėtus arklinių šeimos gyvūnus, kurie nustatytą laiką buvo laikomi siunčiančiųjų trečiųjų šalių ūkiuose, kuriems buvo taikoma veterinarinė priežiūra; kadangi praktinėje veikloje kilo sunkumų dėl to, kad visą šį laiką būtina praleisti siunčiančioje trečiojoje šalyje; kadangi reikėtų tiksliai apibrėžti, kad, jeigu arklinių šeimos gyvūnai buvo importuoti tiesiogiai iš Bendrijos, nebūtina visą laiką praleisti siunčiančioje trečiojoje šalyje; kadangi dėl to būtina iš dalies keisti Sprendimą 93/197/EEB; kadangi šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Veterinarijos nuolatinio komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sprendimo 93/197/EEB II priedas iš dalies keičiamas taip: A, B, C, D ir E sertifikatų III skyriaus d punkte skliausteliuose esantis tekstas pakeičiamas tekstu "arba nuo gimimo, jei ne vyresnis kaip trijų mėnesių arba nuo atvežimo dienos, jeigu per praėjusius tris mėnesius buvo importuotas tiesiogiai iš Europos Bendrijos". 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1993 m. rugsėjo 21 d. Komisijos vardu René Steichen Komisijos narys [1] OL L 224, 1990 8 18, p. 42. [2] OL L 157, 1992 6 10, p. 28. [3] OL L 86, 1993 4 6, p. 16. --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 309 , 13/12/1993 p. 0001 - 0020

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 23 p. 0175

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 23 p. 0175



Tarybos sprendimas 1993 m. spalio 25 d. dėl Biologinės įvairovės konvencijos sudarymo (93/626/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130s straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3], kadangi Bendrija ir jos valstybės narės dalyvavo derybose dėl Biologinės įvairovės konvencijos parengimo pagal Jungtinių Tautų Aplinkos programą; kadangi per 1992 m. birželio 3–14 d. Rio de Ženeire vykusią Jungtinių Tautų Aplinkos ir plėtros konferenciją Bendrija ir visos jos valstybės narės pasirašė Biologinės įvairovės konvenciją; kadangi, remiantis 34 straipsniu, Konvenciją gali ratifikuoti, priimti arba patvirtinti bet kurios valstybės narės ir regioninės ekonominės integracijos organizacijos; kadangi, vadovaujantis Sutarties 130r straipsniu, aplinkos apauga yra vienas iš Bendrijos tikslų, apimančių gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimą; kadangi, siekdama išsaugoti biologinę įvairovę, Bendrija jau įgyvendino daug priemonių tose teritorijose, kuriose taikoma Sutartis; kadangi šios priemonės daro ir darys žymią įtaką biologinės įvairovės išsaugojimui pasauliniu mastu; kadangi biologinės įvairovės išsaugojimas yra pasaulinė problema, todėl tikslinga, kad Bendrija ir jos valstybės narės tarptautinio lygio priemonėse dalyvautų turėdamos tuos pačius tikslus, ypač skatindamos biologinės įvairovės išsaugojimą ir subalansuotą naudojimą bei nustatydamos visuotinai priimtas taisykles dėl teikiamos naudos panaudojimo ir pasidalinimo ja; kadangi atsižvelgiant į Bendrijos priemones, priimtas tam tikrose Konvencijos reglamentuojamose srityse, šiose srityse Bendrija turėtų imtis priemonių taip pat ir tarptautiniu lygiu; kadangi pageidautina, kad Bendrija ir jos valstybės narės taptų Konvencijos Susitariančiosiomis Šalimis, nepažeidžiant jų galių Konvencijos reglamentuojamose srityse, siekiant tinkamai įgyvendinti Konvencijoje nustatytus įsipareigojimus; kadangi dėl to Konvencija turėtų būti patvirtinta, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Šiuo Sprendimu Europos ekonominė bendrija patvirtina Biologinės įvairovės konvenciją, pasirašytą 1992 m. birželio mėn. Rio de Ženeire. Šios Konvencijos tekstas pateiktas šio Sprendimo A priede. 2 straipsnis 1. Europos ekonominės bendrijos vardu, vadovaudamasis Konvencijos 34 straipsnio 1 dalimi, Tarybos pirmininkas deponuoja patvirtinimo dokumentą Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. 2. Europos ekonominės bendrijos vardu, vadovaudamasis Konvencijos 34 straipsnio 3 dalimi, pirmininkas tuo pat metu deponuoja šio Sprendimo B priede išdėstytą kompetencijos deklaraciją bei šio Sprendimo C priede išdėstytą deklaraciją. Priimta Liuksemburge, 1993 m. spalio 25 d. Tarybos vardu Pirmininkas Ph. Maystadt [1] OL C 237, 1993 9 1, p. 4. [2] OL C 194, 1993 7 19. [3] OL C 249, 1993 9 13, p. 1. --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 198 , 20/07/1987 p. 0001 - 0002

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 11 tomas 12 p. 0003

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 11 tomas 12 p. 0003



Tarybos sprendimas 1987 m. balandžio 7 d. dėl Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijos bei konvencijos pakeitimo protokolo sudarymo (87/369/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 28, 113 ir 235 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], kadangi Muitinių bendradarbiavimo taryba savo 1983 m. birželio mėn. įvykusio plenarinio posėdžio metu priėmė Tarptautinę suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvenciją; kadangi šia konvencija siekiama palengvinti tarptautinę prekybą ir tokiai prekybai taikomos statistikos rinkimą, lyginimą ir analizę; kadangi numatoma, jog ši Konvencija, kuria grindžiamas tarptautinis muitų tarifas ir statistikos nomenklatūros, pakeis 1950 m. gruodžio 15 d. Briuselyje pasirašytą Konvenciją dėl nomenklatūros, kuri šiuo metu laikoma bendrojo muitų tarifo ir NIMEXE pagrindu; kadangi 1985 m. birželio 10 d. ši Konvencija buvo pasirašyta Bendrijos vardu ir turi būti priimta; kadangi 1986 m. birželio 24 d. Muitinių bendradarbiavimo taryba priėmė tos Konvencijos pakeitimo protokolą; kadangi pageidautina, kad to protokolo priėmimo dokumentas būtų deponuojamas tuo pačiu metu kaip Tarptautinės suderintos sistemos konvencijos priėmimo dokumentas; kadangi Bendrija suderintą sistemą siūlo taikyti nuo 1988 m. sausio 1 d.; kadangi Bendrijai ir svarbiausioms tarptautine prekyba užsiimančioms šalims yra būtina prisijungti prie šios Konvencijos, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Bendrijos vardu patvirtinama 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje priimta Tarptautinė suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencija ir 1986 m. birželio 24 d. Briuselyje priimtas jos pakeitimo protokolas. Konvencijos ir jos pakeitimo protokolo tekstai pridedami prie šio sprendimo. 2 straipsnis Šis sprendimas jokiu būdu nepažeidžia Bendrijos pozicijos derybose dėl suderinta sistema pagrįstų peržiūrėtų tarifų nuolaidų sąrašų patvirtinimo. Šios derybos toliau tęsiamos griežtai laikantis GATT sutartų konkrečių gairių, siekiant užtikrinti tarifų nuolaidų sąrašų perkėlimo neutralumą. 3 straipsnis Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, kuriam suteikiama teisė Bendrijos vardu deponuoti priėmimo dokumentus [3]. Priimta Liuksemburge, 1987 m. balandžio 7 d. Tarybos vardu Pirmininkas Ph. Maystadt [1] OL C 120, 1984 5 4, p. 2. [2] OL C 300, 1984 11 12, p. 53. [3] Tarybos Generalinis sekretoriatas Konvencijos ir jos pakeitimo protokolo įsigaliojimo datą paskelbs Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 384 , 31/12/1986 p. 0052 - 0053

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 1 tomas 2 p. 0069

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 1 tomas 2 p. 0069



Tarybos sprendimas 1986 m. gruodžio 22 d. nustatantis konsultavimosi ir bendradarbiavimo turizmo srityje tvarką (86/664/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 235 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3], kadangi Sutarties 2 straipsnis numato, kad Bendrija pirmiausia kelia sau uždavinį visoje Bendrijoje skatinti darnią ekonominės veiklos plėtrą, tvarią ir subalansuotą plėtotę bei glaudesnius jai priklausančių valstybių ryšius; kadangi turizmas gali padėti pasiekti šiuos tikslus; kadangi 1984 m. balandžio 10 d. Tarybos rezoliucijoje dėl Bendrijos turizmo politikos [4] pabrėžiama valstybių narių ir Komisijos konsultavimosi turizmo tema būtinybė; kadangi konsultacijos yra naudinga valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą lengvinanti priemonė siekiant Sutartyje numatytų tikslų; kadangi kiekviena valstybė narė turėtų perduoti savo patirtį turizmo srityje kitoms valstybėms narėms ir Komisijai; kadangi siekiant konsultacijų turizmo srityje, turėtų būti užtikrinta, kad valstybės narės ir Komisija keistųsi informacija; kadangi toks konsultavimasis neturėtų dubliuoti kitų Bendrijos institucijų darbo, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Įsteigiamas Komisijos globojamas Turizmo patariamasis komitetas (toliau – komitetas). Jį sudaro kiekvienos valstybės narės paskirti nariai. 2 straipsnis Komiteto uždavinys – palengvinti keitimąsi informacija, konsultacijomis ir, prireikus, bendradarbiavimą turizmo srityje, ypač paslaugų teikimo turistams srityje. 3 straipsnis 2 straipsnyje numatytiems tikslams pasiekti kiekviena valstybė narė kartą per metus siunčia Komisijai ataskaitą apie svarbiausias priemones, kurių ji ėmėsi, ir, kiek įmanoma, apie priemones, kurių ji ketina imtis turizmo paslaugų srityje ir kurios galėtų turėti pasekmių keliautojams iš kitų valstybių narių. Apie tai Komisija informuoja kitas valstybes nares. 4 straipsnis 1. Komitete, kuris renkasi bent kartą per metus, remiantis 3 straipsnyje nurodytomis ataskaitomis, pasikeičiama nuomonėmis, kad prireikus būtų palengvintas valstybių narių bendradarbiavimas ateityje siekiant 2 straipsnyje nurodytų tikslų. 2. Komisijos arba valstybės narės prašymu Komitetas taip pat aptaria bet kokį klausimą, kuris gali dominti daugelį valstybių narių. 3. Be to, Komitetas pataria Komisijai bet kuriuo klausimu, dėl kurio ši prašė pareikšti nuomonę. 4. Šiame sprendime numatytai informacijai ir konsultacijoms taikomas profesinės paslapties reikalavimas. 5 straipsnis Komitetui pirmininkauja Komisija. Komisija teikia Komitetui sekretoriato paslaugas. Priimta Briuselyje, 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. Shaw [1] OL C 114, 1986 5 14, p. 11. [2] 1986 m. gruodžio 12 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) [3] OL C 328, 1986 12 22, p. 1. [4] OL C 115, 1984 4 30, p. 1. --------------------------------------------------
1)

I priedo 3 punkto 7 skirsnis papildomas šiuo punktu: Pozicija Metodas Apžiūros nepraėjimo priežastys Trūkumų vertinimas Nedideli Dideli Pavojingi „7.13. Pagalbos iškvietos sistema „eCall“ (jei įrengta, laikantis ES tipo patvirtinimo teisės aktų) 7.13.1. Įdiegimas ir konfigūracija acija Vizuali apžiūra ir, jei tai įmanoma atsižvelgiant į transporto priemonės technines charakteristikas ir turima reikiamų duomenų, patikrinimas naudojant elektroninę sąsają. a) Trūksta sistemos arba kurio nors komponento. X b) Netinkama programinės įrangos versija. X c) Netinkamas sistemos kodavimas. X 7.13.2. Būklė Vizuali apžiūra ir, jei tai įmanoma atsižvelgiant į transporto priemonės technines charakteristikas ir turima reikiamų duomenų, patikrinimas naudojant elektroninę sąsają. a) Sistema arba komponentai pažeisti. X b) Pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ gedimų indikatoriaus lemputė rodo sistemos gedimą. X c) Pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ elektroninio valdymo bloko gedimas. X d) Judriojo ryšio tinklo ryšio prietaiso gedimas. X e) GPS signalo triktis. X f) Garsiniai komponentai neprijungti. X g) Neprijungtas arba nepakankamai įkrautas energijos šaltinis. X h) Sistema rodo gedimą per transporto priemonės elektroninę sąsają. X 7.13.3. Veikimas Vizuali apžiūra ir, jei tai įmanoma atsižvelgiant į transporto priemonės technines charakteristikas ir turima reikiamų duomenų, patikrinimas naudojant elektroninę sąsają. a) Netinkamas būtinųjų duomenų rinkinys (MSD). X b) Netinkamas garsinių komponentų veikimas. X“
(2)

nepaisant poreikio užbaigti kurti TEN-T ir privalomų terminų tai padaryti, patirtis parodė, kad daugelio investicijų, kuriomis siekiama užbaigti kurti TEN-T, atveju susiduriama su daugybe įvairių ir sudėtingų leidimų išdavimo procedūrų, tarpvalstybinių viešųjų pirkimų procedūrų ir kitų procedūrų. Ši padėtis kelia pavojų projektų įgyvendinimui laiku ir daugeliu atvejų lemia didelius vėlavimus ir didesnes sąnaudas. Be to, projektų rengėjams ir potencialiems privatiems investuotojams gali kilti netikrumo, o dėl to tam tikrais atvejais net gali būti, kad projektai nebus įgyvendinami, kaip planuota iš pradžių. Šia direktyva siekiama spręsti tuos klausimus ir imantis suderintų veiksmų Sąjungos lygmeniu sudaryti sąlygas suderintai ir laiku užbaigti kurti TEN-T. Rengdamos savo nacionalinius planus ir programas, valstybės narės turėtų atsižvelgti į TEN-T plėtojimą, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 49 straipsnio 2 dalimi;
(65)

pareiškus ieškinį, senaties terminai dažniausiai sustabdomi. Tačiau ieškiniai dėl uždraudžiamųjų priemonių nebūtinai daro sustabdomąjį poveikį, kiek tai susiję su vėlesnėmis teisių gynimo priemonėmis, kurios galėtų būti nustatytos dėl to paties pažeidimo. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad atstovaujamojo ieškinio dėl uždraudžiamųjų priemonių nagrinėjimo laikotarpiu būtų sustabdomi ar nutraukiami taikytini senaties terminai atstovaujamuoju ieškiniu suinteresuotų vartotojų atžvilgiu, siekiant, kad tiems vartotojams, neatsižvelgiant į tai, ar jie veikia savo vardu ar jiems atstovauja kompetentingas subjektas, nebūtų užkirsta galimybė vėliau pareikšti ieškinį dėl teisių gynimo priemonių, susijusį su įtariamu pažeidimu, dėl to, kad, kol buvo nagrinėjami atstovaujamieji ieškiniai dėl uždraudžiamųjų priemonių, suėjo senaties terminai. Pareikšdamas atstovaujamąjį ieškinį dėl uždraudžiamųjų priemonių, kompetentingas subjektas turėtų tinkamai apibrėžti vartotojų, kurių interesams pakenkė tariamas pažeidimas, kurie, tikėtina, galėtų pareikšti ieškinį dėl to pažeidimo ir kurie galėtų nukentėti dėl to, kad, kol bus nagrinėjamas tas atstovaujamasis ieškinys, sueis senaties terminai, grupę. Siekiant išvengti abejonių atstovaujamojo ieškinio dėl teisių gynimo priemonės nagrinėjimo laikotarpiu tuo atstovaujamuoju ieškiniu suinteresuotų vartotojų atžvilgiu taip pat turėtų būti sustabdomi ar nutraukiami taikytini senaties terminai;
(4)

šiuo metu turima nedaug žinių apie kenksmingą pramoninio triukšmo poveikį, todėl neįmanoma pasiūlyti bendro metodo jam įvertinti. Be to, atliekant tyrimus nebuvo įvertinti šalių ypatumai, todėl jų neįmanoma įtraukti į šį priedą. Nors aplinkos triukšmo ir jo kenksmingo poveikio ryšys nustatytas, šiuo metu nėra pakankamai įrodymų bendram metodui nustatyti, pagal kurį būtų galima įvertinti kenksmingą poveikį, tokį kaip insultas, hipertenzija, diabetas ir kiti su medžiagų apykaita susiję sveikatos sutrikimai, vaikų kognityvinės funkcijos sutrikimai, psichikos sveikatos ir gerovės sutrikdymas, klausos sutrikimai, tinitas, apsigimimų rizika. Galiausiai, nors geležinkelių ir oro eismo keliamo triukšmo ryšys su išemine širdies liga nustatytas, dar per anksti šių dviejų triukšmo šaltinių keliamą didesnę išeminės širdies ligos riziką vertinti kiekybiškai;