LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 91/27

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2016/544

2016 m. vasario 15 d.

kuriuo patvirtinama Graikijos makroekonominio koregavimo programa (2015/1411) (1)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

(1) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 136 straipsnio 1 dalyje numatyta galimybė patvirtinti valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, skirtas priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą;

(2) nuo 2010 m. Graikijai buvo teikiama valstybių narių ir Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) finansinė pagalba. Dėl pirmos Graikijos ekonomikos koregavimo programos buvo susitarta 2010 m. gegužės 2 d.: euro zonos valstybės narės sutiko suteikti Europos Komisijos sukauptų dvišalių paskolų, kurių bendra suma – 80 000 mln. EUR – būtų išmokėta laikotarpiu nuo 2010 m. gegužės mėn. iki 2013 m. birželio mėn., o TVF įsipareigojo skirti papildomus 30 000 mln. EUR pagal rezervinį susitarimą. Antroji Graikijos ekonomikos koregavimo programa buvo patvirtinta 2012 m. kovo 14 d. euro zonos valstybės narės ir TVF įsipareigojo 2012–2014 m. suteikti neišmokėtas pirmosios programos sumas ir papildomą 130 000 mln. EUR sumą. Finansavimas pagal pirmąją programą buvo grindžiamas dvišalėmis paskolomis, taigi buvo sutarta, kad pagal antrąją programą euro zonos valstybės narės lėšas teiks per Europos finansinio stabilumo fondą (toliau – EFSF), kuris visu pajėgumu veikia nuo 2010 m. rugpjūčio mėn. Iš viso pagal antrąją programą numatyta 164 500 mln. EUR finansinė pagalba iki 2014 m. pabaigos (vėliau šis laikotarpis buvo pratęstas iki 2015 m. birželio mėn. pabaigos). Iš tos sumos euro zonos įsipareigota suma sudaro 144 700 mln. EUR ir bus suteikta iš EFSF, o TVF išmokės 19 800 mln. EUR; tai yra dalis 2012 m. kovo mėn. TVF patvirtinto ketverių metų susitarimo pagal Graikijai skirtą išplėstinę fondo priemonę dėl 28 000 mln. EUR;

(3) dėl didelio ekonominio ir finansinio sutrikdymo 2015 m. liepos 8 d. Graikijos valdžios institucijos paprašė finansinės pagalbos pagal Europos stabilumo mechanizmą (toliau – ESM) siekdamos užtikrinti tinkamą Graikijos bankų sistemos veiklą, įvykdyti Graikijos skolinius įsipareigojimus, padėti Graikijai grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo ir apsaugoti euro zonos ir jos valstybių narių finansinį stabilumą;

(4) pagal ESM sutarties 13 straipsnio 1 dalį ir siekiant suteikti pagrindą ESM Valdytojų tarybos sprendimui, ar laikantis 13 straipsnio 2 dalies iš principo suteikti Graikijai stabilumo paramą paskolos forma, 2015 m. liepos 8 d. ESM Valdytojų tarybos pirmininkas pavedė Europos Komisijai, bendradarbiaujant su Europos Centriniu Banku (toliau – ECB), įvertinti, ar esama rizikos visos euro zonos ar jos valstybių narių finansiniam stabilumui; kartu su TVF įvertinti, ar valstybės skola yra patvari; ir įvertinti Graikijos faktinius ar potencialius finansavimo poreikius;

(5) laikydamasi ESM sutarties 13 straipsnio, Europos Komisija, bendradarbiaudama su ECB ir padedant TVF darbuotojams, 2015 m. liepos 10 d. užbaigė tuos įvertinimus ir padarė išvadą, kad yra sąlygų suteikti Graikijai finansinę paramą ESM paskolos forma. Apskaičiuota, kad finansavimo poreikiai siekia iki 86 000 mln. EUR;

(6) 2015 m. liepos 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2016/542 (3) Graikijai buvo suteikta 7 160 mln. EUR trumpalaikė finansinė pagalba pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (toliau – EFSM), kad ji galėtų įvykdyti įsipareigojimus grąžinti skolą 2015 m. liepos mėn. ir sureguliuoti įsiskolinimą TVF. Visa pagalbos suma buvo išmokėta 2015 m. liepos 20 d. ir ji susieta su ekonominės politikos sąlygomis. ESM pagalba bus panaudota, be kita ko, tai trumpalaikei EFSM tarpinei paskolai grąžinti;

(7) 2015 m. liepos 16 d. ESM Valdytojų taryba paragino Komisiją, bendradarbiaujant su ECB, ESM, Graikijos valdžios institucijomis ir prireikus TVF, susitarti dėl Graikijos makroekonominio koregavimo programos. Programa buvo parengta laikantis 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo 7 straipsnio 1 dalyje numatytos procedūros. 2015 m. rugpjūčio 11 d. tos institucijos techniniu lygmeniu pasiekė susitarimą su Graikijos Vyriausybe dėl makroekonominio koregavimo programos (toliau – Programa). Komisijai ir Tarybai Graikijos pateikta Programa siekiama užtikrinti, kad būtų priimtos reformos, kurių reikia viešųjų finansų tvarumui didinti, taip pat užtikrinti finansinį stabilumą ir skatinti augimą, užimtumą ir socialinį teisingumą;

(8) pasiekus tą susitarimą, Graikija turėtų patvirtinti išsamų politikos priemonių paketą, kuris turi būti įgyvendintas per trejus makroekonominio koregavimo programos metus nuo 2015 m. trečiojo ketvirčio iki 2018 m. trečiojo ketvirčio;

(9) išsamiu politikos priemonių paketu, kuris turi būti išdėstytas ESM susitarimo memorandume dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas), turėtų būti siekiama atkurti finansų rinkos pasitikėjimą, patikimą makroekonominį balansą ir sudaryti sąlygas grįžti prie tvaraus ekonomikos augimo. Jis turėtų būti grindžiamas keturiais ramsčiais: finansinio tvarumu atkūrimu, finansinio stabilumo apsauga, konkurencingumo ir augimo skatinimu ir valstybės bei viešojo administravimo atnaujinimu;

(10) 2015 m. rugpjūčio mėn. Komisijos tarnybos atnaujino savo nominaliojo BVP augimo prognozę, kad pagrįstų derybas dėl ESM programos. Pagal šią prognozę, kuri daugiausia susijusi su nominaliojo BVP augimo tempu (– 3,2 % 2015 m., – 0,7 % 2016 m., 3,4 % 2017 m., 4,1 % 2018 m. ir 4,2 % 2019 m.), 2015 m. skolos ir BVP santykis būtų 196,3 %, 2016 m. – 200,9 %, 2017 m. – 198,6 %, 2018 m. – 190,7 % ir 2019 m. – 182,3 %. Taigi iki 2016 m. skolos ir BVP santykis didėtų, tačiau vėliau imtų mažėti ir 2020 m. sumažėtų iki apskaičiuotųjų 174,5 %, o skolos dinamikai poveikio turėtų keletas ypatingų operacijų. Pagal Komisijos tarnybų atnaujintą nominaliojo BVP augimo prognozę 2015 m. pirminis valdžios sektoriaus deficitas bus 7 631 mln. EUR (4,4 % BVP), 2016 m. – 6 166 mln. EUR (3,6 % BVP), 2017 m. – 4 089 mln. EUR (2,3 % BVP), o 2018 m. – 753 mln. EUR (0,4 % BVP);

(11) valdžios institucijos laikysis naujo fiskalinio plano, grindžiamo pirminio pertekliaus tikslais – – 0,25, 0,5, 1,75, ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. bei vėliau. Fiskalinių tikslų trajektorija atitinka numatomus Graikijos ekonomikos augimo tempus jai atsigaunant po giliausio kada nors užfiksuoto ekonomikos nuosmukio;

(12) kad būtų atkurtas Graikijos finansinis stabilumas ir išlaikytas finansinis stabilumas visoje euro zonoje, labai svarbu padidinti ilgalaikį Graikijos bankų sektoriaus atsparumą. Siekiant išlaikyti Graikijos bankų sektoriaus likvidumą, buvo įvestos laikinos administracinės priemonės, įskaitant kapitalo kontrolę;

(13) įgyvendinus visapusiškas ir plataus užmojo finansines, fiskalines ir struktūrines reformas, turėtų būti užtikrintas Graikijos valstybės skolos tvarumas vidutinės trukmės laikotarpiu;

(14) Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF turėtų reguliariai tikrinti, ar tiksliai įgyvendinama Graikijos Programa, pasitelkusi išvykstamuosius tikrinimus ir reguliarias kas ketvirtį pateikiamas Graikijos valdžios institucijų ataskaitas;

(15) per visą Graikijos visapusiškų politikos priemonių paketo įgyvendinimo laikotarpį Komisija turėtų teikti papildomas politines rekomendacijas ir techninę pagalbą konkrečiose srityse;

(16) laikydamosi galiojančių nacionalinių taisyklių ir tvarkos, Graikijos valdžios institucijos turėtų įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant Programą;

(17) bet kokia Graikijos gaunama finansinė pagalba jos Programos politikos priemonėms įgyvendinti turėtų atitikti Sąjungos teisinius reikalavimus ir politikos sritis, visų pirma Sąjungos ekonomikos valdymo sistemą. Finansų įstaigų rėmimo veiksmai turėtų būti vykdomi pagal Sąjungos konkurencijos taisykles. Komisija turėtų užtikrinti, kad visos susitarimo memorandume nurodytos priemonės, susijusios su prašoma ESM finansine pagalba, visapusiškai atitiktų šį sprendimą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1. Kad būtų lengviau atkurtas tvarus Graikijos ekonomikos augimas ir fiskalinis bei finansinis stabilumas, Graikija tiksliai įgyvendina Programą, kurios pagrindiniai elementai išdėstyti šio sprendimo 2 straipsnyje. Programa sprendžiamos konkrečios rizikos, kurią kelia Graikija euro zonos finansiniam stabilumui, problemos, o jos tikslas – greitai atkurti tvirtą ir tvarią ekonominę ir finansinę padėtį Graikijoje bei šios šalies gebėjimą finansuoti visus savo poreikius tarptautinėse finansų rinkose. Programoje deramai atsižvelgiama į pagal SESV 121, 126, 136 ir 148 straipsnius Graikijai skirtas Tarybos rekomendacijas bei Graikijos veiksmus siekiant laikytis šių rekomendacijų ir plėsti, stiprinti ir tikslinti reikalingas politikos priemones.

2. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF stebi Graikijos pažangą įgyvendinant Programą. Graikija visapusiškai bendradarbiauja su Komisija ir ECB. Visų pirma jis jiems pateikia visą informaciją, kuri, jų nuomone, reikalinga Programai stebėti.

3. Komisija kartu su ECB ir prireikus su TVF bei su Graikijos valdžios institucijomis nagrinėja visus Programos pakeitimus ir atnaujinimus, kurių gali reikėti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į, be kita ko, bet kokį reikšmingą makroekonominių ir fiskalinių prognozių atotrūkį nuo rezultatų, neigiamą šalutinį poveikį ir makroekonominius ir finansinius sukrėtimus.

Siekdama užtikrinti, kad Programa būtų sklandžiai įgyvendinama, ir norėdama padėti tvariai ištaisyti disbalansą, Komisija nuolat teikia patarimus ir rekomendacijas dėl fiskalinių, finansų rinkos ir struktūrinių reformų.

Komisija reguliariai vertina Programos ekonominį poveikį ir rekomenduoja būtinus pataisymus siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, užtikrinant būtiną fiskalinį konsolidavimą ir kuo labiau mažinant žalingą socialinį poveikį.

2 straipsnis

1. Pagrindiniai Programos tikslai: finansinio tvarumu atkūrimas, finansinio stabilumo apsauga, konkurencingumo ir augimo skatinimas ir valstybės bei viešojo administravimo atnaujinimas.

2. Graikija vykdo fiskalinį konsolidavimą įgyvendindama aukštos kokybės nuolatines priemones, kartu užtikrindama, kad poveikis socialiai remtiniems asmenims būtų kuo mažesnis. Graikijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti tvarius viešuosius finansus ir per vidutinės trukmės laikotarpį pasiekti didelį ir tvarų pirminį perteklių, kuris nuolat mažintų skolos ir BVP santykį. Atitinkamai valdžios institucijos laikosi naujo fiskalinio plano, grindžiamo pirminio pertekliaus tikslais – – 0,25, 0,5, 1,75, ir 3,5 % BVP atitinkamai 2015, 2016, 2017 ir 2018 m. bei vėliau. Graikija siekia 3,5 % BVP pirminio pertekliaus vidutinės trukmės laikotarpiu, kurio būtų siekiama iš karto vykdant kelias pradines parametrines fiskalines reformas, įskaitant PVM ir pensijų sistemos reformas, paremtas plataus užmojo mokestinių prievolių vykdymo ir viešųjų finansų valdymo gerinimo programa, ir kovoja su mokesčių vengimu, kartu užtikrindama tinkamą pažeidžiamų grupių apsaugą. Be minėtų priemonių, valdžios institucijos įsipareigoja 2015 m. spalio mėn. parengti patikimas struktūrines priemones, kurios 2017 m. padėtų sutaupyti ne mažiau kaip 0,75 % BVP, o 2018 m. – 0,25 % BVP; tai padėtų pasiekti 3,5 % BVP vidutinės trukmės laikotarpio pirminio balanso tikslą. Valdžios institucijos įsipareigoja imtis tolesnių struktūrinių priemonių 2016 m. spalio mėn., jei reikės užtikrinti 2017 ir 2018 m. tikslus. Tokios priemonės apimtų gynybos išlaidų suvaržymą, numatomą gyventojų pajamų mokesčio reformą ir teisės aktais numatytų išlaidų įšaldymą. Parametrines fiskalines priemones sustiprina įvairūs administraciniai veiksmai, skirti mokesčių surinkimo ir vykdymo užtikrinimo trūkumams šalinti. Graikijos Vyriausybė stebi fiskalinę riziką, įskaitant teismo sprendimus, ir, kai reikia, imasi kompensavimo priemonių, kad būtų įvykdyti fiskaliniai tikslai. Valdžios institucijos ketina pervesti ne mažiau kaip 30 % visų lėšų, viršijančių tuos tikslus, į atskirą sąskaitą, skirtą skolai mažinti. Be to, dar 30 % tikslus viršijančių lėšų būtų panaudota praeityje neapmokėtiems Vyriausybės įsipareigojimams padengti.

3. Graikija turi priimti toliau nurodytas priemones:

i) imtis priemonių, kad trumpuoju laikotarpiu padidintų pajamas ir suplanuotų bei apribotų išlaidas. Be kitų pajamų didinimo priemonių, Graikija laipsniškai panaikina akcizo už dyzeliną grąžinimą ūkininkams ir padidina tonažo mokestį. Valdžios institucijos imasi veiksmų, kad 2015 m. turto mokesčio (ENFIA) surinkimas buvo organizuotas taip, kad sąskaitos būtų pateiktos 2015 m. spalio mėn., o galutinis mokėjimas turėtų būti atliktas 2016 m. vasario mėn. Jos taip pat išsprendžia nustatytas problemas, susijusias su neseniai įgyvendintomis pajamų priemonėmis. Valdžios institucijos taip pat įsipareigojo suplanuoti ir apriboti išlaidas mažindamos sveikatos priežiūros sąnaudas ir pradėdamos išsamią socialinės paramos peržiūrą. Į paketą įtrauktos tolesnės priemonės, darančios poveikį biudžetui, kaip antai viešojo administravimo reformos, reformos, skirtos mokesčių surinkimo užtikrinimo trūkumams šalinti, ir kitos parametrinės priemonės;

ii) siekdama parodyti savo įsipareigojimą vykdyti patikimą fiskalinę politiką, 2015 m. spalio mėn. priimti, reikalui esant, papildomą 2015 m. biudžetą, 2016 m. biudžeto projektą ir 2016–2019 m. vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę strategiją, paremtą dideliu ir patikimu parametrinių priemonių ir struktūrinių fiskalinių reformų paketu;

iii) vykdyti tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo reformas, kad padidintų jo veiksmingumą, mokesčių surinkimo galimybes ir darbo jėgos pasiūlą. Siekdama atsisakyti ankstesnės praktikos ir patobulinti mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo principus, Vyriausybė turi imtis ryžtingų veiksmų, kad pagerintų mokesčių surinkimą, ir neįvesti jokių naujų mokėjimo dalimis ar kitų amnestijos ar sureguliavimo schemų ir nepratęsti galiojančių schemų;

iv) tęsti reformas, kuriomis siekiama gerinti biudžeto rengimo procesą ir išlaidų kontrolę, mažinti įsiskolinimą ir gerinti biudžeto ataskaitų teikimą ir pinigų valdymą. Vyriausybė yra įsipareigojusi užtikrinti Fiskalinės tarybos darbą;

v) imtis tolesnių veiksmų viešųjų pirkimų srityje, siekdama padidinti Graikijos viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą ir skaidrumą, užkirsti kelią nusižengimams ir užtikrinti didesnę atskaitomybę ir kontrolę. Politika bus derinama su Europos Komisija, kuri padės įgyvendinti veiksmų planą;

vi) visiškai įgyvendinti jau vykdomas reformas ir pradėti vykdyti tolesnes reformas, kad užtikrintų ilgalaikį tvarumą ir sutaupytų maždaug 0,25 % BVP 2015 m. ir maždaug 1 % BVP iki 2016 m. Paketo tikslas yra, be kita ko, kurti veiksmingas priemones, atgrasančias nuo ankstyvo išėjimo į pensiją, didinant nuobaudas už ankstyvą išėjimą į pensiją ir laipsniškai naikinant teisių išeiti į pensiją nesulaukus teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus tęstinumą;

vii) toliau vykdyti sveikatos priežiūros sektoriaus reformas, kontroliuoti viešąsias išlaidas, reguliuoti vaistų kainas, gerinti ligoninių valdymą, gerinti centralizuotą ligoninių aprūpinimą prekėmis, valdyti vaistų ir sveikatos priežiūros paklausą per įrodymais grindžiamus elektroninių receptų protokolus, pirkti paslaugas iš efektyviai veikiančių privačiojo sektoriaus sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, modernizuoti IT sistemas, sukuriant naują elektroninę pirminės ir antrinės priežiūros siuntimo sistemą, kuri leistų suformuoti sveikatos priežiūros teikimo pacientams tvarką;

viii) iki 2016 m. kovo mėn. priimti keletą tolesnių garantuoto užimtumo rėmimo schemų su individualizuotomis aktyvios darbo rinkos priemonėmis rinkos dalyviams, pasinaudojant vietos partnerystėmis, įtraukiant privatųjį ir socialinės ekonomikos sektorius bei užtikrinant veiksmingą ir efektyvų turimų išteklių panaudojimą. Teisingesnei visuomenei sukurti reikės, kad Graikija taip pagerintų savo socialinės rūpybos sistemą, jog užtikrintų socialinę apsaugą, pagal kurią turimi menki ištekliai būtų nukreipti tiems, kuriems labiausiai jų reikia. Valdžios institucijos planuoja pasinaudoti galima tarptautinių organizacijų technine pagalba, kad atliktų socialinės paramos sistemos peržiūrą ir garantuotų minimalių pajamų įgyvendinimą.

4. Siekdama apsaugoti finansinį stabilumą, Graikija turi nedelsdama imtis veiksmų neveiksnių paskolų klausimui spręsti ir bankų sistemos likvidumui ir kapitalui atkurti. Bankų rekapitalizavimo procesas turėtų būti baigtas iki 2015 m. pabaigos, kartu vykdant priemones, kurių tikslas – sustiprinti Graikijos finansinio stabilumo fondo (HFSF) ir bankų valdymą. Tolesnės priemonės yra susijusios su neveiksnių paskolų pertvarkymu ir HFSF bei bankų valdymu.

5. Siekdama skatinti augimą, konkurencingumą ir investicijas Graikija rengia ir įgyvendina įvairias reformas darbo rinkose ir produktų rinkose (įskaitant energetikos), kurios ne tik užtikrina visišką Europos Sąjungos reikalavimų laikymąsi, bet ir padeda siekti geriausios Europos praktikos įgyvendinimo. Reikia atviresnių rinkų, kad būtų sukurta ekonominių galimybių ir padidėtų socialinis teisingumas, ribojant pasipelnymo siekiantį ir monopolistinį elgesį, kuris pasireiškė aukštesnėmis kainomis ir žemesniu gyvenimo lygiu. Laikydamosi augimo strategijos, valdžios institucijos didina savo pastangas įgyvendinti svarbiausias iniciatyvas ir reformų pasiūlymus, taip pat įtraukti į darbotvarkę naujas plataus užmojo reformas, kurios padėtų šaliai grįžti į tvaraus augimo kelią, pritraukti investicijas ir kurti darbo vietas.

6. Graikijos energetikos rinkoms reikia plataus masto reformų, kad jos atitiktų Sąjungos teisės aktus ir politiką, taptų šiuolaikiškesnės ir konkurencingesnės, kad būtų sumažintas monopolistinis pelnas ir neveiksmingumas, skatinamos inovacijos, sudaromos palankesnės sąlygos plačiau naudoti atsinaujinančius energijos išteklius bei dujas ir užtikrintas visų šių pokyčių teikiamos naudos perdavimas vartotojams. Valdžios institucijos patvirtina dujų rinkos reformą ir susijusį specialų veiksmų planą, pagal kurį, be kita ko, iki 2018 m. visi klientai turi turėti galimybę keisti tiekėją, ir praneša Komisijai apie pertvarkytą mokėjimo už pajėgumus sistemą (įskaitant laikinąjį ir nuolatinį mechanizmą) ir naują elektros energijos produktų rinkos organizavimą. Bet kuriuo atveju iki 2020 m. jokia įmonė nebegalės gaminti arba importuoti, tiesiogiai ar netiesiogiai, daugiau negu 50 % visos Graikijoje gaminamos arba į ją importuojamos elektros energijos.

7. Investicijas turi paremti plataus užmojo privatizavimo programa ir politika. Vyriausybė įsipareigoja palengvinti privatizavimo procesą ir užbaigti visus būtinus Vyriausybės veiksmus, kad konkursai galėtų būti vykdomi sėkmingai. Šiuo požiūriu Vyriausybė užbaigia visus reikalingus veiksmus, dėl kurių kas ketvirtį susitaria Graikijos Respublikos turto plėtros fondas (HRADF), institucijos ir Vyriausybė. Vyriausybės vykdytinų veiksmų sąrašą patvirtino HRADF Direktorių valdyba. Laikantis 2015 m. liepos 12 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškimo bus įkurtas naujas nepriklausomas fondas (toliau – Fondas), ir jis valdys vertingą Graikijos turtą. Visa apimantis Fondo tikslas – valdyti vertingą Graikijos turtą, jį saugoti, kurti ir galiausiai didinti jo vertę, kurią jis pavers pinigais per privatizaciją ir kitas priemones.

8. Pagrindinis Programos prioritetas – šiuolaikinis valstybės ir viešasis administravimas. Ypatingas dėmesys skiriamas viešojo sektoriaus efektyvumo teikiant esmines viešąsias gėrybes ir paslaugas didinimui. Imamasi priemonių teismų sistemos efektyvumui didinti ir kovai su korupcija stiprinti. Reformomis stiprinamas tokių svarbiausių institucijų kaip pajamų administracija ir statistikos institutas (ELSTAT) institucinis ir veiklos nepriklausomumas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2016 m. vasario 15 d. Tarybos vardu Pirmininkas M.H.P. VAN DAM

(1) Šis aktas iš pradžių buvo priimtas tik anglų kalba ir paskelbtas OL L 219, 2015 8 20, p. 12.

(2) OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

(3) Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 22.