Oficialusis leidinys L 017 , 19/01/2002 p. 0001 - 0017



Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 92/2002 2002 m. sausio 17 d. įvedantis galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantis laikiną antidempingo muitą karbamido, kurio kilmės šalys Baltarusija, Bulgarija, Kroatija, Estija, Libija, Lietuva, Rumunija ir Ukraina, importui EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavusios su Patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą, kadangi: A. LAIKINOS PRIEMONĖS Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (1) Reglamentu (EB) Nr. 1497/2001 [2] (laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikiną antidempingo muitą importuojamam Baltarusijos, Bulgarijos, Kroatijos, Estijos, Libijos, Lietuvos, Rumunijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, klasifikuojamam KN kodais 31021010 ir 31021090. (2) Tame pačiame reglamente buvo nuspręsta nutraukti tyrimą Egipto ir Lenkijos kilmės karbamido importo atžvilgiu. B. TOLESNĖ PROCEDŪRA Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (3) Paskelbus esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta įvesti laikinąsias priemones importuojamam Baltarusijos, Bulgarijos, Kroatijos, Estijos, Libijos, Lietuvos, Rumunijos ir Ukrainos kilmės karbamidui, keletas suinteresuotų šalių pateikė pastabas raštu. Šalims, pareikalavusioms jas išklausyti, buvo suteikta galimybė savo nuomonę išsakyti žodžiu. (4) Komisija ir toliau ieškojo bei tikrino visą informaciją, kuri buvo būtina galutinėms išvadoms. (5) Papildomi patikrinamieji apsilankymai buvo organizuoti šių įmonių patalpose: Bendrijos gamintojų - Fertiberia, Madridas. - Hydro Agri France, Paryžius. Vartotojų Bendrijoje - Libera Associazione Agricoltori Cremonesi, Kremona. (6) Visoms šalims buvo pranešti esminiai faktai ir aplinkybės, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinius antidempingo muitus ir galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju muitu. Taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį buvo galima pateikti pareiškimus po šio paskelbimo. (7) Buvo atsižvelgta į šalių žodžiu ir raštu pateiktus argumentus ir, tam tikrais atvejais, buvo atitinkamai patikslintos laikinosios išvados. C. TIRIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (8) Kadangi nebuvo pateikta jokių pastabų, patvirtinamas tiriamo produkto ir panašaus produkto apibrėžimas, apibūdintas laikinojo reglamento 9–12 konstatuojamosiose dalyse. D. DEMPINGAS Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai 1. Rinkos ekonomikos šalys Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai Normalioji vertė Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (9) Libijos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad laikinojo reglamento 63 konstatuojamojoje dalyje buvo netiksliai apibūdintas bendradarbiavimo lygis. Jis teigė, kad Komisija žinojo ir netiesiogiai sutiko su tuo, kad bendrosios bendrovės sąskaitos, apimančios visą grupės veiklą, nebus pateiktos dėl konfidencialumo sumetimų. Jis toliau teigė, kad, vadovaujantis Libijos apskaitos reikalavimais, nebūtina pateikti viešai audituotų ataskaitų ir todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, Komisija neturėjo atmesti bendrovės sąskaitų šiuo pagrindu. (10) Kalbant apie bendradarbiavimo lygį, Komisija tikrai neleido suprasti, kad ji sutiko su bendrovės atsisakymu pateikti esminius apskaitos dokumentus. Priešingai, ji kelis kartus informavo eksportuojantį gamintoją apie galimą pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymą dėl nepakankamo bendradarbiavimo, įskaitant geriausių žinomų faktų naudojimą. Tačiau bendrovė nekeitė savo pozicijos ir nepateikė svarbios informacijos, būtinos vietiniams pardavimams ir tiriamo produkto gamybos sąnaudoms palyginti. Esant tokioms aplinkybėms ir siekiant nustatyti atitinkamos bendrovės normaliąją vertę, institucijos turėjo vienintelę išeitį – pasinaudoti žinomais faktais, o tiksliau skunde pateikta informacija, pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, būtų klaidinga manyti, ką darė bendrovė, kad viešai audituotų ataskaitų nebuvimas nulėmė žinomų faktų naudojimą normaliajai vertei nustatyti. (11) Tą patvirtina ir tai, kad pateikti duomenys buvo naudojami visuomet, jeigu tik buvo galimybė juos pagrįstai patikrinti ir palyginti su bendrovės vidaus ataskaitomis, visų pirma nustatant Libijos eksportuojančio gamintojo eksporto kainą (žr. laikinojo reglamento 67–72 konstatuojamąsias dalis). (12) Tas pats eksportuojantis gamintojas teigė, kad jo normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis faktine vidaus pardavimų kaina arba turėjo būti apskaičiuota remiantis pačios bendrovės apskaitos duomenimis, o ne Bendrijos pramonės skunde nurodytais duomenimis. Jis teigė, kad šiuo tikslu buvo pateikti visi reikalingi įrodymai ir informacija, susijusi su karbamido gamyba ir pardavimais Libijos vidaus rinkoje. (13) Bendrovė nesugebėjo nuosekliai pateikti esminės informacijos atsakydama į klausimyną ir tinkamai paaiškinti neatitikimus bei prieštaravimus, nustatytus atliekant patikrinimą vietoje, nors Komisija juos aiškiai įvardijo raštuose dėl trūkumų ir vietoje. Todėl nebuvo įmanoma nustatyti nurodytų vidaus pardavimų bei nurodytų gamybos sąnaudų išsamumo ir teisingumo. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados, kiek tai susiję su įrodymų ir informacijos, susijusios su karbamido gamyba ir pardavimu Libijos vidaus rinkoje, pateikimu. (14) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 66 konstatuojamojoje dalyje, nesant kitos patikimos informacijos, Libijos eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėjo būti nustatyta remiantis skunde pateiktais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. (15) Tas pats eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad bet kuriuo atveju skunde nurodyta pelno marža, kuri buvo naudojama normaliajai vertei apskaičiuoti, buvo per didelė. Paremdamas šį teiginį jis nurodė, kad pelno marža karbamido versle yra tradiciškai maža. (16) Remdamasi išvadomis dėl kitų šiame tyrime bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, Komisija manė tikslinga patikslinti pelno maržą, taikytą Libijos eksportuojančio gamintojo normaliajai vertei apskaičiuoti. (17) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 22 konstatuojamojoje dalyje, vidutinė pelno marža, kurią šiame tyrime bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gavo tiriamą produktą parduodami savo vidaus rinkose pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, buvo taikoma apskaičiuoti normaliąją vertę tų eksportuojančių gamintojų, kurių pelno marža negalėjo būti nustatyta taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje arba jos a ir b punktuose nurodytą metodą. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo galima rasti jokių pagrįstų priežasčių, kurios pateisintų kitokios pelno maržos taikymą Libijos eksportuojančiam gamintojui, bei nesant kitos tinkamos informacijos, galutiniame etape buvo nuspręsta Libijos gamintojui taikyti tą pačią pelno maržą normaliajai vertei apskaičiuoti. Normalioji vertė, pagrįsta vidaus pardavimais Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (18) Du eksportuojantys Rumunijos gamintojai pareiškė, kad normalioji vertė tyrimo laikotarpiu turėjo būti nustatyta atskirai kiekvienam mėnesiui dėl infliacijos Rumunijoje. Ši metodika visiems Rumunijos eksportuojantiems gamintojams buvo taikoma laikinėjame etape. (19) Tačiau įvedus laikinuosius antidempingo muitus, šis metodas buvo dar kartą išanalizuotas. Tyrimas parodė, kad infliacijos poveikis nebuvo toks stiprus, kad būtų galima pagrįsti mėnesinių normaliųjų verčių skaičiavimą. Laikydamasi nuoseklios praktikos, institucija tyrimo laikotarpiu nustato vidutines normaliąsias vertes, išskyrus tuos atvejus, kai yra hiperinfliacija. Tačiau Rumunija neatitiko šių sąlygų. (20) Todėl buvo laikoma tikslinga kiekvienam Rumunijos eksportuojančiam gamintojui normaliąją vertę galutiniame etape nustatyti remiantis vidutine kaina, tyrimo laikotarpiu sumokėta vidaus rinkoje. Apskaičiuota normalioji vertė Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (21) Bendrijos pramonė pareiškė, kad, siekiant nustatyti pelno maržą, reikalingą Bulgarijos, Estijos ir Lietuvos eksportuojančių gamintojų normaliosioms vertėms apskaičiuoti, turėjo būti taikoma minimali kapitalo grąža, kurios "paprastai reikia siekiant išlaikyti gyvybingą karbamido verslą vidutiniu–ilgu laikotarpiu". Buvo teigiama, kad pelno marža nurodytose šalyse paprastai nebūtų patikima dėl ne rinkos ekonomikos sistemos "svyravimų" tiriamų bendrovių apskaitos sistemose. (22) Atliekant tyrimą nebuvo nustatyta jokių įrodymų arba informacijos, rodančios, kad tiriamų bendrovių apskaitos dokumentai buvo nepatikimi ir todėl negalėjo būti naudojami pelno maržai nustatyti. Todėl institucijos neturėjo kito pasirinkimo kaip nustatyti normaliąsias vertes remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalimis. Pelno maržos buvo nustatytos remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b ir c punktais, t. y. remiantis pelnu, gautu už tos pačios bendrosios kategorijos produktus, kuriuos tiriamas eksportuojantis gamintojas pagamino ir pardavė vidaus rinkoje Lietuvos atveju; Bulgarijos ir Estijos atveju – bet kuriuo kitu pagrįstu pagrindu, t. y. remiantis svertine vidutine pelno marža, šiame tyrime nustatyta kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams. (23) Tačiau buvo iš naujo išnagrinėtas pelno maržos dydis, nustatytas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu pagal bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kurie pelningai parduodavo produktą vidaus rinkoje, svertines vidutines pelno maržas. Nutraukus tyrimą dėl Egipto kilmės karbamido importo, Egipto eksportuojantys gamintojai nebuvo įtraukti į vidutinės pelno maržos apskaičiavimą. (24) Atsižvelgus į Estijos eksportuojančio gamintojo pastabas, buvo iš naujo įvertinta pelno marža, taikyta jo normaliajai vertei apskaičiuoti. Iš naujo išnagrinėjus laikinąsias išvadas tapo aišku, kad taikyta pelno marža – remiantis kitų bendrovės produktų pardavimais – turėjo būti patikslinta, kadangi šie produktai negalėjo būti laikomi priklausančiais tai pačiai kategorijai kaip ir tiriamas produktas (t. y. trąšos). Todėl, kadangi kiti Estijos eksportuotojai arba gamintojai įprastomis prekybos sąlygomis nepardavė pakankamai tiriamo produkto ir (arba) kitų tos pačios bendrosios kategorijos produktų, kuriuos parduoda tiriama Estijos bendrovė, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu galutiniame etape buvo taikomas bet kuris kitas pagrįstas metodas. Todėl pelno marža buvo pagrįsta kitų tiriamų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertine vidutine pelno marža (dėl Bulgarijos eksportuojančio gamintojo žr. 22 konstatuojamąją dalį). (25) Lietuvos eksportuojantis gamintojas nesutiko su pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (PBA) ir amonio nitrato (AN) pelno naudojimu normaliajai vertei apskaičiuoti. Jis teigė, kad karbamidas ir amonio nitratas – tai skirtingos trąšos, kurios parduodamos skirtingose rinkose ir skirtingomis konkurencijos sąlygomis. Be to, skiriasi jų gamybos technologija, rinkos paklausa, pardavimo kainos ir sąnaudos. (26) Kadangi Lietuvoje yra tik vienas karbamido gamintojas ir nesant reprezentatyvių vidaus pardavimų, PBA ir pelną galima nustatyti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktu. Be to, tiek karbamidas, tiek ir AN yra azoto trąšos, kurios, nepaisant galimų tam tikrų gamybos technologijos skirtumų, priklauso tai pačiai bendrajai produktų kategorijai, kaip reikalaujama pagrindiniame reglamente. Tęsiant argumentą, rinkos ir konkurencinės sąlygos nėra skirtingos (vienas gamintojas, konkuruojantys importuojami produktai). Atsižvelgiant į tai buvo nuspręsta laikytis preliminaraus nustatymo. Eksporto kaina Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (27) Kadangi suinteresuotos šalys nepateikė jokių pastabų ir nesant kitų išvadų, kurios galėtų pakeisti laikinąsias išvadas, patvirtinamos laikinai nustatytos atitinkamų eksportuojančių gamintojų eksporto kainos. Palyginimas Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai Pakrovimo ir iškrovimo sąnaudos Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (28) Gavus Libijos eksportuojančio gamintojo pastabas dėl pakrovimo ir iškrovimo sąnaudų eksportuojant tiriamą produktą į Bendriją apskaičiavimo, Komisija iš naujo išnagrinėjo savo skaičiavimus ir aptiko skaičiavimo klaidą, kuri atitinkamai buvo ištaisyta. 2. Ne rinkos ekonomikos šalys Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (29) Baltarusijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad Komisija tariamai laikė jį tyrime nebendradarbiaujančia šalimi. Bendrovė teigė Komisijai pateikusi visą prašomą informaciją ir manė, kad ji buvo laikoma nebendradarbiaujančia todėl, kad buvo siekiama atimti iš jos bendradarbiaujančios šalies teises, visų pirma teisę pasiūlyti prisiimti įsipareigojimą. (30) Tai, kad atliekant šį tyrimą bendrovė nepateikė informacijos, reikalingos įrodomai eksporto kainai nustatyti, paskatino taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnyje nustatytą taisyklę nebendradarbiaujančioms šalims, o vėliau iš dalies naudoti žinomus faktus, šiuo atveju – Eurostato pateiktus eksporto duomenis. (31) Tačiau pastebima, kad priešingai bendrovės kaltinimams, dalinis 18 straipsnio taikymas iš jos neatėmė suinteresuotos šalies teisių, visų pirma teisės gauti išvadas, būti išklausytai ir teikti argumentus raštu, susipažinti su nekonfidencialiomis bylomis bei galimybės pasiūlyti įsipareigojimą. Rinkos ekonomikos statusas (RES) Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (32) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 118–130 konstatuojamosiose dalyse, remdamosi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, trys Ukrainos bendrovės pateikė prašymus, kad gaminant ir parduodant tiriamą panašų produktą vyrauja rinkos ekonomikos sąlygos (rinkos ekonomikos statusas arba RES). Primenama, kad dviem Ukrainos bendrovėms buvo suteiktas RES. Vienas Ukrainos eksportuojantis gamintojas, kuriam RES nebuvo suteiktas, nesutiko su Komisijos išvadomis dėl galimo valstybės kišimosi. (33) Bendrijos pramonė patvirtino savo teiginį, kad Ukrainoje azoto trąšas, įskaitant karbamidą, gaminančios ir parduodančios bendrovės priklauso nuo didelio valstybės kišimosi ir todėl joms neturėtų būti suteiktas RES. Visų pirma ji teigė, kad Ukrainos trąšų rinkai būdingi žaliavų perdirbimo susitarimai, barterinių mainų susitarimai ir valstybinis energijos, elektros bei transporto išlaidų reguliavimas, o visi šie veiksniai nesuderinami su rinkos ekonomikos sąlygomis. (34) Šie eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos pramonės argumentai jau buvo išnagrinėti laikinojo reglamento 118–130 konstatuojamosiose dalyse. Nepaisant to pažymima, kad žaliavų perdirbimo susitarimai nebuvo laikomi prieštaraujančiais RES, kadangi jie nebūtinai reiškia valstybės kišimąsi. Kalbant apie valstybės kišimąsi dėl transporto išlaidų, į tai buvo atsižvelgta naudojant analogiškoje šalyje taikomus transporto tarifus. Kalbant apie energijos ir elektros išlaidas, nebuvo rasta įrodymų, kad šias išlaidas būtų itin iškreipęs valstybės kišimasis ir kad jos netiksliai atspindėjo rinkos vertę. Be to, lyginant su gamtinėmis dujomis, energijos ir elektros išlaidos nėra pagrindinė karbamido sąnauda. Individualus traktavimas Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (35) Bendrijos pramonė nesutiko su sprendimu vieną Ukrainos eksportuojantį gamintoją traktuoti individualiai teigdama, kad valstybei nuosavybės teise priklausančios bendrovės akcijos sudaro sąlygas dideliam valstybės kišimuisi. (36) Tačiau skundą pateikusi Bendrijos pramonė nepateikė naujos informacijos ar įrodymų, kurie rodytų, kad tariamas valstybės kišimasis leistų apeiti nustatytas priemones, todėl reikalavimas turėjo būti atmestas. Patvirtinamos laikinojo reglamento (132 konstatuojamosios dalies) išvados. Pardavimai pagal žaliavų perdirbimo susitarimus Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (37) Kaip apibūdinta laikinojo reglamento 133–135 konstatuojamosiose dalyse, trys Ukrainos bendrovės sudarinėjo žaliavų perdirbimo susitarimus. Primenama, kad remiantis Ukrainos teisės aktais, žaliavų tiekėjas yra ir gatavo produkto savininkas, o perdirbimą atliekanti bendrovė neturi nuosavybės teisių į prekes. (38) Tyrimas parodė, kad viena iš bendrovių, kuriai buvo suteiktas RES, savaime negali būti laikoma tiriamo produkto eksportuojančiu gamintoju. Ši bendrovė palaiko ilgalaikius prekybinius santykius su kita trečioje šalyje įsikūrusia bendrove. Pagal šiuos santykius, pastaroji bendrovė praktiškai buvo vienintelis pagrindinės žaliavos tiekėjas pagal žaliavų perdirbimo susitarimus (ir savininkas per visą gamybos procesą). Ši bendrovė taip pat aktyviai užsiėmė tiriamo produkto pardavimais eksportui. Šie faktai aiškiai rodė, kad šių bendrovių santykiai viršijo įprastus santykius tarp pirkėjo ir pardavėjo. (39) Kadangi susijęs dujų tiekėjas nebendradarbiavo, nebuvo galima nustatyti visų gamybos sąnaudų arba sumokėtos ar už pardavimus eksportui mokamos kainos, jau nekalbant apie jų įrodymą. Taip pat reikėtų pastebėti, kad, nors buvo žinoma tam tikra informacija apie eksporto kainas pirmajam nepriklausomam pirkėjui, šios informacijos nebuvo galima patikrinti ir jos nebuvo galima panaudoti dempingo skirtumui apskaičiuoti. Nebendraujant susijusiam tiekėjui (kuris buvo ir pagrindinės žaliavos bei gatavo produkto teisėtas savininkas), nebuvo galima patikimai nustatyti tiriamos Ukrainos bendrovės normaliosios vertės ir eksporto kainos. Todėl šiai bendrovei nebuvo galima nustatyti atskiro dempingo skirtumo. (40) Kita Ukrainos bendrovė, kuriai nebuvo suteikta nei RES, nei individualus traktavimas, visus savo pardavimus eksportui realizavo pagal žaliavų perdirbimo susitarimus. Kadangi jos dujų tiekėjas nebendradarbiavo ir nebuvo žinomos patvirtintos eksporto kainos pirmajam nepriklausomam pirkėjui, šių sandorių kainos buvo nustatytos taip, kaip apibūdinta 66 konstatuojamojoje dalyje toliau, siekiant įvertinti visai šaliai taikomą dempingo skirtumą. (41) Galiausiai trečioji bendrovė dalį vidaus pardavimų ir pardavimų eksportui atliko pagal žaliavų perdirbimo susitarimus. Kadangi jos tiekėjai irgi nebendradarbiavo ir nebuvo žinomos patvirtintos kainos pirmajam nepriklausomam tiekėjui, Bendrijos institucijos neturėjo kito pasirinkimo kaip tik neatsižvelgti į visus pardavimus pagal šiuos žaliavų perdirbimo susitarimus. Likę vidaus pardavimai buvo reprezentatyvūs, kaip nustatyta laikinojo muitų reglamento 138 konstatuojamojoje dalyje. (42) Kitos dvi Ukrainos bendrovės, kurios produkciją parduodavo pagal žaliavų perdirbimo susitarimus ir kurių dujų tiekėjai taip pat atsisakė bendradarbiauti, teigė, kad pateikti pardavimų duomenys buvo tikslūs ir patikimi ir kad jos pateikė pakankamai įrodymų, kurie leistų atsižvelgti į šiuos sandorius nustatant normaliąją vertę arba eksporto kainą. (43) Patikrinamojo apsilankymo metu buvo nustatyta, kad į šių bendrovių apskaitos dokumentus nebuvo įtrauktos nei sąskaitose nurodytos kainos, nei mokėjimai už karbamidą. Kadangi dujų tiekėjai, kurių apskaitoje paprastai turi būti fiksuojami šie duomenys, nebendradarbiavo ir nebuvo jokių įrodymų apie faktinius mokėjimus pagal šiuos sandorius, informacijos nebuvo galima patikrinti ir todėl ji nepriimtina. Normalioji vertė Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (i) Analogiška šalis Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (44) Trys Ukrainos eksportuojantys gamintojai teigė, kad jų normalioji vertė neturėjo būti grindžiama analogiškos šalies vidaus kainomis ir sąnaudomis, o vietoj to turėjo būti taikoma normalioji vertė, pagrįsta Ukrainos eksportuojančio gamintojo, kuriam buvo suteiktas RES, vidaus pardavimais. (45) Pagal Bendrijos institucijų nuoseklią praktiką, kuri atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, normalioji vertė nustatoma remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalimis tik tiems gamintojams, kurie gali įrodyti, kad jie dirba rinkos ekonomikos sąlygomis. Visų kitų tos pačios šalies gamintojų normalioji vertė nustatoma remiantis 2 straipsnio 7 dalies a punktu, t. y. remiantis trečiosios šalies rinkos ekonomikos kaina arba apskaičiuota verte arba bet kuriuo kitu pagrįstu pagrindu, numatytu 2 straipsnio 7 dalies a punkte. Todėl šiuo atžvilgiu laikinosios išvados nekeičiamos. (46) Baltarusijos eksportuojantis gamintojas, trys Ukrainos eksportuojantys gamintojai, Baltarusijos ir Ukrainos Vyriausybės bei importuotojų asociacija nesutiko su JAV, kaip analogiškos šalies, pasirinkimu teigdami, kad Lietuva buvo labiau tinkama rinkos ekonomikos trečioji šalis. (47) Šios šalys teigė, kad JAV buvo netinkamas pasirinkimas dėl didelių dujų kainų, dėl kurių atsirastų iškreiptos karbamido kainos, dėl jos skirtingo ekonominio išsivystymo lygio, lyginant su Baltarusija ir Ukraina, ir dėl rinkos dydžio skirtumų. Tai, kad bendradarbiavo tik vienas JAV gamintojas, taip pat buvo laikoma patvirtinimu, kad JAV netinka kaip rinkos ekonomikos trečioji šalis. Buvo teigiama, kad Lietuva labiausiai tinka kaip analogiška šalis. Buvo teigiama, kad Lietuvoje pagaminamo karbamido kiekiai buvo reprezentatyvūs lyginant su karbamido eksportu TL iš Ukrainos ir Baltarusijos į Bendriją. Taip pat buvo teigiama, kad Lietuva yra atvira ir konkurencinga rinka, kurioje nėra importo muitų, joje panašios sąlygos gauti gamtinių dujų ir yra taikomas panašus gamybos procesas kaip Baltarusijoje ir Ukrainoje. Šalys teigė, kad vienintelis karbamido gamintojas Lietuvoje nebuvo svarus argumentas, kadangi Lietuva ir kitos šalys, kuriose yra tik vienas tiriamo produkto gamintojas, jau buvo naudojamos ankstesniuose produktų, priklausančių tai pačiai kategorijai, tyrimuose. (48) Bendrijos institucijos išsamiai išnagrinėjo visus pirmiau pateiktus argumentus ir padarė šias išvadas: (49) Nors JAV rinkoje veikia daugiau kaip dešimt karbamido gamintojų, lyginant su ne mažiau kaip penkiais gamintojais Ukrainoje, Lietuvoje yra tik vienas gamintojas. Nepaisant to, kad JAV iš buvusių Tarybų Sąjungos šalių importuojamam karbamidui taikomi antidempingo muitai, daugybė kitų trečiųjų šalių importavo didelius karbamido kiekius (daugiau kaip 1 milijoną tonų). Nors tolimesnis tyrimas parodė, kad Lietuvoje importuojamam karbamidui netaikomi importo muitai, toks importas tėra labai nedidelis. JAV karbamido rinka yra didžiulė (daugiau kaip 10 milijonų tonų per metus), o Lietuvoje karbamido rinkos beveik nėra. Todėl karbamido pardavimai tyrimo laikotarpiu (TL) Lietuvos rinkoje buvo minimalūs ir, remiantis Lietuvos gamintojo pateikta informacija, jie nebuvo atliekami įprastomis prekybos sąlygomis. Todėl buvo padaryta išvada, kad JAV karbamido rinka yra itin konkurencinga, skirtingai nei Lietuvos rinka. Galiausiai, vidaus pardavimai JAV yra reprezentatyvūs, skirtingai nei Lietuvoje, lyginant su Baltarusijos ir Ukrainos eksportu į Bendriją. (50) Dėl to, kad šiame tyrime bendradarbiavo tik vienas JAV gamintojas, pirmiau pateiktos išvados nepraranda galios. Iš tiesų šio gamintojo kainos, kurios buvo naudojamos normaliajai vertei nustatyti, buvo veikiamos jau minėtos konkurencijos. Vien šio gamintojo parduoti kiekiai buvo reprezentatyvūs lyginant su bendrais iš Baltarusijos ir Ukrainos į Bendriją eksportuotais kiekiais. (51) Kalbant apie galimybių gauti gamtinių dujų, kurios yra pagrindinė karbamido gamybos žaliava, panašumus, buvo išanalizuoti karbamido gamintojų tiekėjai. Buvo patvirtinta, kad, nors Amerikos gamintojui gamtines dujas tiekė daugiau kaip vienas tiekėjas, kaip ir Ukrainos atveju, Lietuvos gamintojas turėjo tik vieną tiekėją ir jokių kitų galimų alternatyvių tiekėjų. Be to, panašiai kaip ir Ukrainoje, JAV yra gamtinių dujų gamintojas ir importuotojas, o Lietuva neturi nacionalinių gamtinių dujų išteklių. (52) Komisija taip pat palygino JAV ir Baltarusijoje bei Ukrainoje naudojamus gamybos procesus ir padarė išvadą, kad Amerikos gamintojo naudojama technologija buvo tiek pat efektyvi kiek ir Baltarusijos bei Ukrainos gamintojų technologijos. (53) Buvo teigiama, kad Lietuva turėtų būti naudojama kaip analogiška šalis, kadangi jai irgi taikomas tas pats tyrimas. (54) Komisija pastebi, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje nurodyta, kad tam tikrais atvejais galima naudoti rinkos ekonomikos šalį, kuriai taikomas tas pats tyrimas. Tačiau dėl 49–51 konstatuojamosiose dalyse išvardytų priežasčių, šiame tyrime Lietuva negali būti laikoma tinkama analogiška šalimi. (55) Kaip jau minėta laikinojo reglamento 107 konstatuojamojoje dalyje, JAV didelės gamtinių dujų kainos per TL buvo pakoreguotos. Didelės gamtinių dujų kainos buvo dėl specifinių rinkos sąlygų, per TL susidariusių JAV. Atlikus koregavimą, dujų kainos sumažėjo iki tokio dydžio, kuris panašus į vienos tame pačiame tyrime bendradarbiaujančios bendrovės kainas. (56) Bendrijos pramonė rėmė JAV, kaip analogiškos šalies, pasirinkimą, tačiau ji teigė, kad dujų kainos JAV padidėjo tik šiek tiek, todėl jos neturėjo būti koreguojamos. Nors didžiausias dujų kainų šuolis buvo tik antrojoje 2000 metų dalyje, t. y. pasibaigus TL, buvo nustatyta, kad antroje TL dalyje gamtinių dujų kainos buvo neįprastai ir specifiškai išaugusios. Todėl buvo laikoma, kad jų koregavimas buvo pagrįstas. (57) Atsižvelgiant į visas pirmiau nurodytas priežastis, daroma išvada, kad JAV yra tinkama analogiška rinkos ekonomikos šalis ir ji pasirinkta visiškai pagrįstai. Todėl normalioji vertė, apskaičiuota remiantis JAV vidaus pardavimais įprastomis prekybos sąlygomis, įskaitant pagrįstą ir ne per didelę pelno maržą, visiškai atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkto reikalavimus. (ii) Bendrovių, kurioms suteiktas RES, normalioji vertė Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (58) Ukrainos bendrovė, kurios beveik visi pardavimai buvo pagal žaliavų perdirbimo susitarimus, teigė, kad jos vidaus pardavimai turėtų būti naudojami normaliajai vertei apskaičiuoti. Bendrovė kaip alternatyvas pasiūlė Komisijai naudoti Ukrainos eksportuojančio gamintojo, kuriam buvo suteiktas RES, normaliąją vertę arba ją apskaičiuoti remiantis pačios bendrovės duomenimis. (59) Kadangi susijęs dujų tiekėjas nebendradarbiavo, buvo padaryta išvada, kad šios Ukrainos bendrovės negalima laikyti eksportuojančiu karbamido gamintoju (žr. 38 ir 39 konstatuojamąsias dalis). Todėl nebuvo nustatyta jokia normalioji vertė. (60) Kaip nurodyta laikinojo muitų reglamento 138 konstatuojamojoje dalyje, buvo toliau nagrinėjama, ar buvo reikalinga koreguoti kitus sąnaudų rodiklius, o ypač Ukrainos eksportuojančio gamintojo, kurio normalioji vertė buvo pagrįsta jo paties duomenimis, apskaitytą nusidėvėjimą. (61) Palyginus nusidėvėjimo sąnaudas, įtrauktas į analogiškos šalies bendradarbiaujančio gamintojo gamybos išlaidas įvairiose gamyklose, su Ukrainos gamintojo apskaitytu nusidėvėjimu, buvo nustatyta didelių skirtumų. Tačiau šie skirtumai galėjo atsirasti dėl įvairiausių veiksnių ir bet kuriuo atveju nebuvo tokie, kad reikėtų koreguoti Ukrainos gamintojo sąnaudas. Be to, kadangi šio Ukrainos gamintojo normalioji vertė buvo pagrįsta vidaus pardavimais, bet kuris išlaidų pakeitimas turėtų tik nedidelio poveikio. Todėl nebuvo daromi jokie koregavimai. Eksporto kaina Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (62) Dvi Ukrainos bendrovės, kurių pardavimai eksportui buvo daromi pagal žaliavų perdirbimo susitarimus ir todėl nebuvo įtraukti apskaičiuojant dempingą, teigė, kad jų eksporto kaina turėjo būti apskaičiuota remiantis transformacijos mokesčiu, kurį moka jos eksportuojantys klientai, pridėjus dujų kainą, kurią moka jie patys arba kitas Ukrainos eksportuojantis gamintojas, pridėjus pagrįstą pelno dydį. (63) Kadangi vienos iš bendrovių susijęs dujų tiekėjas nebendradarbiavo, nebuvo galima ne tik patikrinti jos pardavimų eksportui kainų, bet ir pati bendrovė negalėjo būti laikoma eksportuojančiu karbamido gamintoju (žr. 38 ir 39 konstatuojamąsias dalis). Todėl jai nebuvo nustatytas atskiras dempingo skirtumas. (64) Kitos bendrovės pasiūlyta metodika neatitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies. Šio straipsnio paskirtis – ne numatyti alternatyvius eksporto kainų nustatymo metodus nebendradarbiavimo atvejais, o atsižvelgti į Bendrijos importuotojo, kuris yra susijęs su eksportuojančiu gamintoju arba yra jo partneris, dalyvavimą pardavime eksportui. Priešingai tam, ką nustato pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalis, Ukrainos bendrovių pasiūlytas apskaičiavimas nėra pagrįstas pardavimo nepriklausomai šaliai kaina. Vietoj to, pradedama nuo gamybos kainos (normaliajai vertei, o ne eksporto kainoms nustatyti taikomas metodas). Todėl reikalavimas buvo atmestas. (65) Trečia Ukrainos bendrovė, kurios visi pardavimai eksportui irgi buvo pagrįsti žaliavų perdirbimo susitarimais, teigė, kad vietoj mažiausių eksporto kainų turėjo būti naudojama kitų Ukrainos eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto kaina. (66) Tačiau nebuvo jokio pagrindo manyti, kad kitų Ukrainos eksportuojančių gamintojų vidutinė eksporto kaina buvo tikslesnė. Nebendradarbiaujančių bendrovių atveju, Bendrijos institucijos taiko sandorių, kurių eksporto kainos yra mažiausios ir kurie sudaro nemažą eksporto patvirtinamomis kainomis dalį, svertinę vidutinę eksporto kainą. Palyginimas Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (67) Dvi Ukrainos bendrovės ir viena Baltarusijos bendrovė teigė, kad Komisija turėjo pateikti joms pagrindinę informaciją, kad jos galėtų pasinaudoti natūraliais palyginimų privalumais. (68) Kadangi atliekant tyrimą bendradarbiavo tik viena JAV bendrovė, nepažeidžiant konfidencialumo taisyklių negalima atskleisti jokių konkrečių įrodymų, susijusių su informacija apie šios bendrovės gamybą ir pardavimus. Kita pagrindinė informacija (geografinė padėtis, žaliavų prieinamumas ir t. t.) yra žinoma viešai. Bendrijos institucijos išanalizavo žinomą informaciją ir savo iniciatyva atliko reikiamus patikslinimus. Primenama, kad JAV buvo nustatyta neįprastai didelė gamtinių dujų kaina per TL, todėl buvo pakoreguota bendradarbiaujančiai JAV bendrovei taikyta dujų kaina, ir dėl to ji sumažėjo tiek, kad buvo panaši į kitų tame pačiame tyrime bendradarbiaujančių bendrovių kainas. (69) Trys Ukrainos bendrovės ir Baltarusijos bendrovė nesutiko su tuo, kad Komisija pakoregavo eksporto kainos sausumos transporto išlaidas remdamasi geležinkelio tarifais analogiškoje šalyje. Buvo teigiama, kad turėjo būti taikomi Ukrainos tarifai arba Lietuvos tarifai. (70) Ukrainoje ir Baltarusijoje, kuriose dar neveikia rinkos ekonomikos sąlygos, geležinkelio tarifus nustato valstybė, todėl negalima teigti, kad jie atspindi normalias rinkos kainas. Bendrijos institucijos jau seniai šalims, kurioms taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis, šios rūšies sausumos transporto tarifus koreguoja pagal patvirtintus duomenis iš analogiškos šalies, jeigu jie yra žinomi. Be to, suteikiant kai kurioms Ukrainos bendrovėms RES, buvo konkrečiai nurodyta, kad tam tikri išlaidų rodikliai gali būti koreguojami, kad jie atitiktų normaliąją rinkos vertę. Todėl nepagrįstas joks laikinųjų išvadų pakeitimas. (71) Taip pat buvo teigiama, kad turėtų būti taikomi mažesni tarifai, kadangi Ukrainos eksportuojantys gamintojai naudojosi nuosavais geležinkelio vagonais su didelėmis siuntomis, įskaitant tuščių vagonų grąžinimą. (72) Analogiškos šalies gamintojo pateikta informacija parodė, kad koregavimas dėl nuosavų vagonų naudojimo buvo pagrįstas. Todėl skaičiavimai buvo atitinkamai patikslinti. (73) Ukrainos ir Baltarusijos bendrovės teigė, kad koregavimas, padarytas dėl "granuliuoto" karbamido, parduodamo analogiškos šalies vidaus rinkoje, ir šių šalių eksportuojamo "priliuoto" karbamido fizinių skirtumų, turėjo būti daromas remiantis kainų skirtumu Europos rinkoje. (74) Tačiau, kadangi reikia nustatyti priliuoto karbamido normaliąją vertę analogiškos šalies rinkoje, toks koregavimas turi būti daromas remiantis kainų skirtumu būtent toje rinkoje. Todėl koregavimas buvo pagrįstas kainų skirtumais JAV rinkoje. Nemanoma, kad būtų tikslinga atsižvelgti į Bendrijos rinką, kadangi itin tikėtina, kad dempingas turės įtakos kainų skirtumui šioje rinkoje. Todėl reikalavimas buvo atmestas. (75) Dvi Ukrainos bendrovės ir Baltarusijos bendrovė taip pat reikalavo patikslinti prekybos lygį, kadangi jos tariamai parduodavo tik prekybininkams. (76) Ukrainos ir Baltarusijos eksportuojantys gamintojai tiriamą produktą parduodavo prekybininkams. Bendradarbiaujantis gamintojas analogiškoje šalyje produktą irgi parduodavo prekybininkams. Dalis analogiškos šalies gamintojo produkcijos buvo parduodama vietiniams maišytojams. Išsami funkcijų ir kainų analizė parodė, kad šis reikalavimas buvo nepagrįstas. 3. Tiriamų bendrovių dempingo skirtumai Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (77) Po laikinųjų muitų įvedimo, Komisija toliau nagrinėjo, ar Lietuvos eksportuojančio gamintojo nurodytos, bet importuotojų sumokėtos krovinių vežimo išlaidos buvo tikslios. Buvo nustatyta, kad, lyginant su informacija, gauta iš importuotojų ir viešai žinomais tų pačių maršrutų įkainiais, buvo nurodytos per didelės išlaidos. Krovinių vežimo išlaidų sumos buvo atitinkamai patikslintos ir buvo naudojamos faktinės išlaidos. (78) Gavusi Estijos eksportuojančio gamintojo pastabas dėl netikslingo pardavimų, apie kuriuos nebuvo pranešta, CIF vertės koregavimo apskaičiuojant šių pardavimų dempingo skirtumą laikinuoju etapu, Komisija išsamiau išanalizavo šį klausimą ir nusprendė patikslinti taikytą metodiką. Buvo panaikintas laikinuoju etapu padarytas koregavimas. Tačiau bendrovei nepateikus patikimos informacijos, Komisija nusprendė savo išvadas grįsti Eurostato pateikta informacija, kadangi tai yra patikimiausi žinomi duomenys. (79) Komisija laikinuoju etapu pakoregavo Baltarusijos eksportuojančio gamintojo CIF vertę, kuri buvo naudojama dempingo skirtumui apskaičiuoti. Kadangi toks koregavimas buvo klaidingas, jis buvo panaikintas. Dempingo skirtumai Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (80) Galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti kaip CIF importo kainos iki Bendrijos sienos dalis procentais, yra: Baltarusija Visos bendrovės: | 67,3 % | Bulgarija – Chimco AD: | 90,3 % | – Kitos: | 90,3 % | Kroatija – Petrokemija d.d.: | 72,9 % | – Kitos: | 72,9 % | Estija – JSC Nitrofert | 37,4 % | – Kitos: | 37,4 % | Libija – National Oil Corporation: | 48,8 % | – Kitos: | 48,8 % | Lietuva – Akcinė bendrovė "Achema", Jonava: | 10,0 % | – Kitos: | 10,0 % | Rumunija – S.C. Amonil S.A., Slobozia | 20,1 % | – Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova, Craiova | 40,7 % | – Sofert S.A., Bacau | 25,2 % | – Kitos: | 40,7 % | Ukraina – Cherkassy Azot, Cherkassy | 21,1 % | – Dnipro Azot, Dniprodzerzhinsk | 66,3 % | – Kitos: | 82,1 %. | E. ŽALA Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai 1. Bendrijos pramonės apibrėžimas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (81) Keletas suinteresuotų šalių patvirtino savo reikalavimą į Bendrijos pramonės apibrėžimą neįtraukti tų Bendrijos gamintojų, kurie karbamidą pirko ir importavo iš šalių, kurioms taikomas šis tyrimas. (82) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 156 konstatuojamojoje dalyje, taip dažniausia būdavo perkami nedideli kiekiai, reikalingi padengti produkcijos trūkumą atliekant techninės priežiūros darbus. Viena bendrovė, kurios pirkimų apimtis buvo didesnė ir sudarė apie 20 % visos jos produkcijos per TL, tai darė siekdama išplėsti savo produktų asortimentą. Tyrimas parodė, kad ši bendrovė yra visų pirma karbamido gamintojas, o ne importuotojas, todėl nėra pagrįstų priežasčių jos neįtraukti į Bendrijos pramonės apibrėžimą. Bet kuriuo atveju, toks neįtraukimas neturėtų esminio poveikio tyrimo išvadoms ar įvedamų muitų dydžiui. (83) Atitinkamai patvirtinamos laikinojo reglamento 157 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. 2. Bendrijos vartojimas Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (84) Kadangi nebuvo gauta jokios naujos informacijos, patvirtinamos laikinojo reglamento 158 ir 159 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados dėl Bendrijos vartojimo. 3. Importas iš tiriamų šalių Tiriamo importo poveikio apibendrintas įvertinimas Ūkininkai (85) Buvo teigiama, kad Rumunijos kilmės karbamido importas neturėtų būti apibendrinamas kartu su importu iš kitų šiame tyrime nagrinėjamų šalių. Šis argumentas buvo grindžiamas tuo, kad tiriamu laikotarpiu importo apimtis ir rinkos dalys plėtojosi skirtingai. (86) Laikinojo reglamento 162 konstatuojamojoje dalyje buvo nustatyta, kad: - importas iš visų tiriamų šalių buvo didelis ir smarkiai viršijo ribas, nustatytas pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje, - visi nustatyti dempingo skirtumai buvo didesni kaip de minimis, o visi eksportuojantys gamintojai numušinėjo Bendrijos pramonės pardavimo kainas, - tiriamu laikotarpiu tiek importuoto, tiek ir Bendrijoje pagaminto karbamido kainos stipriai sumažėjo. (87) Karbamido importo iš Rumunijos apimtis atitiko karbamido Bendrijos rinkoje kainos tendenciją, t. y. tiriamu laikotarpiu buvo tam tikras ryšys tarp kainų ir importo iš Rumunijos apimties. 1999 metais, kai kainos buvo mažiausios, importo iš Rumunijos praktiškai nebuvo. Tai yra Bendrijos karbamido rinkos kainų skaidrumo įrodymas. Tai taip pat parodo, kad Rumunijos eksportuotojai iš rinkos pasitrauks tada, kai kainos nukris per žemai. Tačiau kainoms iš dalies atsistačius tarp 1999 metų ir TL (laikinojo reglamento 164 konstatuojamoji dalis), Rumunijos importas ypač išaugo ir TL sudarė 2,3 % rinkos dalies. Iš tiriamų šalių, per TL Rumunija buvo ketvirtas pagal dydį eksportuotojas į Bendriją. (88) Ši importo tendencija taip pat nebuvo būdinga vien tik Rumunijai. Importo iš kelių kitų tiriamų šalių raida buvo stebėtinai panaši: nuo 1996 iki 1999 metų jis mažėjo, o per TL vėl itin išaugo Bendrijos rinkoje. Tai buvo nustatyta lyginant su bendra importo iš tiriamų šalių apimtimi, kuri tiriamu laikotarpiu didėjo kiekvienais metais. Vienintelis skirtumas buvo šio importo pasiskirstymas tarp tiriamų šalių, kuris priklausė nuo kainų. Tai dar kartą įrodo importuotų produktų konkurenciją ir negali būti pagrindu apibendrintai nevertinti importo iš Rumunijos arba iš bet kurios kitos tiriamos šalies. (89) Atsižvelgiant į visas pirmiau išvardytas priežastis, daroma išvada, kad buvo patenkinti pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyti kriterijai. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 162 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. Tiriamo importo apimtis, rinkos dalys ir kainos Ūkininkai (90) Kadangi nebuvo pateikta naujos informacijos apie importo iš tiriamų šalių apimtį ir kainas, patvirtinamos laikinosios išvados. Kainų numušimas Ūkininkai (91) Atliekant preliminarius skaičiavimus, kainų numušimas buvo skaičiuojamas lyginant eksportuotojų kainą iki Bendrijos sienos perduodant krantinėje sumokėjus muitų mokesčius (DEQ) su patvirtinta Bendrijos gamintojų kaina iš įmonės. Buvo lyginamos atitinkamo priliuoto, granuliuoto, biraus, fasuoto maišuose produkto kainos. (92) Daugelis šalių, įskaitant kelis eksportuojančius gamintojus, teigė, kad Bendrijos gamintojų kainos, taikytos kainų numušimui palyginti, turėjo būti Bendrijos pramonės svertinė vidutinė kaina, o ne atskiro gamintojo kaina. Teigiama, kad dėl tokios metodikos dirbtinai padidinamas skirtumas, taikant nulinį nustatymą Bendrijos gamintojų lygmenyje. (93) Visų pirma reikėtų paminėti, kad kainų numušimo palyginimas arba kainų palyginimas – tai žalos rodiklis, kuriuo, remiantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 3 dalimi, siekiama ištirti, "ar prekės dempingo kaina yra importuojamos žymiai mažesnėmis kainomis nei Bendrijos pramonės panašių produktų kainomis, arba tai, ar toks importas turėjo kitokį poveikį – ženkliai nusmukdė kainas". (94) Iš tiesų ne visas importas iš tiriamų šalių numušė kiekvieno Bendrijos gamintojo kainas. Tačiau didelės pardavimo eksportui dalies kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Taip pat pastebima, kad Bendrijos karbamido rinka yra tiek itin skaidri, tiek ir jautri kainų pokyčiams. (95) Toliau analizuojant buvo nustatyta, kad tiriamose šalyse bendrovių importo, kuris mažino Bendrijos pramonės kainas, proporcija svyravo nuo 0 % iki 56 %, o bendras viso importo vidurkis buvo lygus 46 %. Kainų numušimas siekė net 17 %. Atliekant šią analizę nebuvo taikomas nulinis nustatymas. Dėl nepakankamo Baltarusijos (laikinojo reglamento 113 konstatuojamoji dalis) ir Estijos (laikinojo reglamento 58 konstatuojamoji dalis) eksportuojančių gamintojų bendradarbiavimo, nebuvo įmanoma atlikti šių bendrovių kainų palyginimo. Tačiau nėra jokio pagrindo teigti, kad jų rezultatai būtų buvę kitokie. (96) Be to, reikėtų pastebėti, kad TL Bendrijos pramonė patyrė nuostolių (laikinojo reglamento 175 konstatuojamoji dalis), t. y. Bendrijos pramonės kainos buvo nusmukusios. Be to, buvo nustatyta, kad viena bendrovė, kurios kainos nebuvo numuštos, vis tiek produktą parduodavo pigiau. (97) Todėl galutinai nustatoma, kad TL tiriamų šalių eksportuojantys gamintojai itin numušė kainas ir buvo kainų nuosmukis Bendrijos rinkoje. (98) Buvo pateikta daug reikalavimų dėl žalos pašalinimo apskaičiavimo. Šie klausimai išsamiai aptariami 114–116 ir 121–123 konstatuojamosiose dalyse. Tačiau patvirtinama, kad, kai buvo daromi koregavimai, į juos taip pat buvo atsižvelgta apskaičiuojant kainų numušimą. 4. Bendrijos pramonės padėtis Ūkininkai (99) Atlikus tolimesnį dviejų Bendrijos gamintojų patikrinimą, kai kurie žalos rodikliai pasikeitė absoliučia prasme. Tačiau šių pasikeitimų nepakako žalos rodiklių tendencijoms pakeisti iš esmės tiriamu laikotarpiu arba laikinosioms išvadoms pakeisti. Remiantis tuo, kas nurodyta pirmiau, patvirtinamos laikinosios išvados dėl Bendrijos pramonės patirtos esminės žalos. F. PRIEŽASTINIS RYŠYS Ūkininkai (100) Daugelis suinteresuotų šalių vėl teigė, kad Bendrijos pramonės patirtą žalą sukėlė ne importas dempingo kaina, bet perteklinė karbamido pasiūla pasaulinėje rinkoje. Tai yra susiję su kai kurių šalių argumentais, kad Bendrijos pramonė patyrė žalos dėl to, kad sumažėjo jos pardavimai eksportui, o tai savo ruožtu turėjo įtakos jos pardavimams Bendrijos rinkoje. (101) Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad Bendrijos pramonės padėties įvertinimas buvo pagrįstas duomenimis, susijusiais su tiriamo produkto pardavimais Bendrijos rinkoje. Todėl pirmiau pateiktoje žalos analizėje neatsižvelgiama į galimą sumažėjusių pardavimų eksportui neigiamą poveikį. (102) Be to, tiriamu laikotarpiu Bendrijos pardavimai eksportui sumažėjo 337000 tonų, o jos pardavimai Bendrijos rinkoje padidėjo 172000 tonų. Todėl Bendrijos pramonė, susidūrusi su sunkiomis eksporto sąlygomis, galėjo nukreipti pusę prarastų pardavimų eksportui į Bendrijos rinką. (103) Tuo pat metu Bendrijos vartojimas išaugo 1,25 mln. tonų, pigus importas dempingo kaina padidėjo 867000 tonų (laikinojo reglamento 163 konstatuojamoji dalis), o Bendrijos pramonė prarado 10,3 % Bendrijos rinkos (laikinojo reglamento 173 konstatuojamoji dalis). Bendrijos pramonės nesugebėjimas pasinaudoti besiplečiančia vidaus rinka mažėjant pardavimams eksportui buvo ne priežastis, o įrodymas, kad importas dempingo kaina jai padarė žalos. (104) Atitinkamai perteklinė pasiūla ir prarasti pardavimai eksportui galėjo turėti įtakos Bendrijos pramonei (dėl riboto masto ekonomijų praradimo) tik todėl, kad importas dempingo kaina neleido jai visiškai išnaudoti besiplečiančios Bendrijos rinkos teikiamais privalumais. Todėl daroma išvada, kad vien Bendrijos pramonės pardavimų eksportui sumažėjimo ir tariamos perteklinės pasiūlos, nagrinėjant kiekvieno jų poveikį atskirai, nepakanka priežastiniam ryšiui tarp importo dempingo kaina poveikio ir Bendrijos pramonės patirtos esminės žalos nutraukti. Patvirtinamos laikinojo reglamento 197 ir 198 konstatuojamųjų dalių išvados. G. BENDRIJOS INTERESAS Ūkininkai 1. Importuotojai ir prekybininkai Ūkininkai (105) Paskelbus laikinąjį reglamentą, nebuvo gauta jokių pastabų iš kurio nors bendradarbiaujančio importuotojo. Tačiau viena importuotojų asociacija teigė, kad antidempingo priemonių įvedimas prieštaravo karbamido importuotojų interesams ir kad jiems yra svarbu klestintis žemės ūkio sektorius. (106) Kaip nurodyta laikinojo reglamento 206 konstatuojamojoje dalyje, poreikis importui bus ir ateityje. Net jeigu būtų taikomi atitinkami didžiausi muitai, ūkininkų sąnaudos blogiausiu atveju padidėtų ne daugiau kaip 0,6 %. Nors dėl tokio padidėjimo kai kurie ūkininkai gali pradėti kitaip pirkti karbamidą, nėra jokių įrodymų, kurie leistų abejoti laikinojo reglamento 206 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis išvadomis. 2. Vartotojai Ūkininkai (107) Paskelbus laikinąjį reglamentą, buvo gauta pastabų iš ūkininkų organizacijų Austrijoje, Italijoje, Ispanijoje ir JK. Nė vienas jų neginčijo laikinosios išvados, kad blogiausiu atveju muitai ūkininkų sąnaudas padidintų 0,6 %. Tačiau jie nesutiko su priemonių įvedimu ir išvada, kad jie kainų padidėjimą pajus tik iš dalies. (108) Atlikus patikrinimą ūkininkų kooperatyvo patalpose buvo patvirtinta išvada dėl galimo siūlomų priemonių poveikio sąnaudoms. Patirtis, sukaupta atliekant ne vieną antidempingo tyrimą, rodo, kad priemonių poveikis nebus jaučiamas pilnai. Nėra jokių įrodymų, kad šiame tyrime jų poveikis būtų kitoks. (109) Nors patvirtinama, kad yra susidariusios ūkininkams nepalankios sąlygos, negalima daryti išvados, kad muitų poveikis būtų toks didelis, kad priemonių įvedimas prieštarautų Bendrijos interesui. Pramonės vartotojai (110) Nebuvo tiesiogiai gauta jokių pastabų raštu iš bendradarbiaujančių karbamido pramonės vartotojų. Tai rodo, kad priemonės neturės didelės įtakos šiems karbamido vartotojams. (111) Vienas pramonės vartotojas, kuris importuoja ir parduoda karbamidą, savo pastabas pateikė per importuotojų asociaciją. Ši bendrovė teigia, kad priemonių įvedimas gali ją priversti uždaryti gamyklą, dėl ko būtų prarasta iki 380 darbo vietų. Tačiau, kadangi bendrovė šio argumento nepateikė tiesiogiai ir jis nėra pagrįstas jokiais įrodymais, šis argumentas atmetamas. 3. Išvada dėl Bendrijos intereso (112) Kadangi nebuvo gauta jokios naujos informacijos, susijusios su Bendrijos interesu, patvirtinamos laikinojo reglamento 219 konstatuojamosios dalies išvados. H. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS 1. Žalos pašalinimo lygis (113) Rengiant laikinąsias išvadas, pardavimas sumažintomis kainomis buvo apskaičiuojamas lyginant eksportuotojų kainas iki Bendrijos sienos perduodant krantinėje sumokėjus muitų mokesčius (DEQ) su patvirtintomis Bendrijos gamintojų tikslinėmis kainomis iš įmonės. Buvo lyginamos atitinkamo bendrovių priliuoto, granuliuoto, biraus, fasuoto maišuose produkto kainos. (114) Daugelis eksportuojančių gamintojų teigė, kad iškrovimo išlaidų koregavimas, padarytas DEQ kainai apskaičiuoti, buvo nepakankamas. Taip pat buvo teigiama, kad turėtų būti įtrauktas importuotojų (daugiausia prekybininkų) skirtumas, atsižvelgiant į kitas pastarąsias bylas dėl trąšų. (115) Papildomi faktinių patirtų iškrovimo išlaidų įrodymai buvo gauti iš kelių šaltinių, įskaitant eksportuojančius gamintojus, Bendrijos pramonę ir nepriklausomus importuotojus. Remiantis šia informacija, buvo atitinkamai pakoreguotas iškrovimo išlaidų apskaičiavimas. (116) Koregavimo atsižvelgiant į importuotojų skirtumą klausimas buvo nagrinėjamas remiantis šio konkretaus tyrimo esme. Buvo nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai karbamidą Bendrijos rinkoje parduodavo įvairiais kanalais, įskaitant ir tiesioginį pardavimą galutiniam vartotojui. Nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad kainos skyrėsi priklausomai nuo naudojamo kanalo. Priešingai, buvo nustatyta, kad pardavimo kainos paprastai nepriklauso nuo pirkėjo tipo. Nebuvo nustatyta jokių esminių Bendrijos pramonės ir eksportuojančių gamintojų naudojamų pardavimo kanalų skirtumų, todėl prašymas atlikti koregavimą dėl importuotojų skirtumų buvo atmestas. (117) Daugelis šalių, įskaitant ir daugumą eksportuojančių gamintojų, teigė, kad Bendrijos gamintojų kaina, naudojama pardavimams sumažinta kaina apskaičiuoti, turėtų būti laikoma Bendrijos pramonės svertinė vidutinė kaina, o ne atskirų gamintojų kaina. Buvo teigiama, kad dėl tokios metodikos buvo dirbtinai padidinamas skirtumas, atmetant bet kokį neigiamą pardavimą sumažintomis kainomis Bendrijos gamintojų lygiu. Be to, buvo teigiama, kad antidempingo muitų apskaičiavimas remiantis metodika, dėl kurios atsiranda nulinis nustatymas, prieštarauja naujausiam PPO nutarimui [3]. (118) Reikėtų pastebėti, kad apskaičiuojant pardavimus sumažintomis kainomis siekiama nustatyti faktinį Bendrijos pramonės patirtos žalos, atsiradusios dėl importo dempingo kaina, dydį. Siekiant parodyti tikrąją padėtį, bet kuris kainų palyginimas turėtų atspindėti ekonominę realybę. Tyrimas parodė, kad Bendrijos rinkoje konkuruoja kiekvienas eksportuojantis gamintojas ir kiekvienas gamintojas, sudarantis Bendrijos pramonę. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad inter alia yra žymus kainų pasiskirstymas ir svarbūs Bendrijos gamintojų buvimo vietos skirtumai. Todėl bet kurio žalingo dempingo, kurį Bendrijos pramonė patiria dėl eksportuojančio gamintojo, dydis turėtų būti vertinamas remiantis realia rinkos padėtimi ir konkrečiais duomenimis, patvirtintais kiekvienos bendrovės atveju. (119) Lyginant skirtingų bendrovių kainas, tiksliai įvertinamas visas žalingo Bendrijos pramonės patirto dempingo poveikis ir tai dirbtinai nedidina pardavimų sumažintomis kainomis lygio šioje byloje. Todėl šis reikalavimas atmetamas. (120) Bendrijos pramonė teigė, kad dalis į Bendriją importuoto karbamido iš tiesų buvo "stambių" gabalėlių pavidalo ir jis turėtų būti laikomas atskira karbamido rūšimi. Taip pat buvo teigiama, kad, apskaičiuojant pardavimą sumažintomis kainomis, ši rūšis turėtų būti lyginama su Bendrijoje pagamintų "stambių" gabalėlių kaina. (121) Buvo nustatyta, kad didelio skersmens, arba "stambūs", gabalėliai iš tiesų buvo gaminami Bendrijos pramonės ir eksportuojami į Bendriją iš kai kurių tiriamų šalių. Tačiau jie nuo standartinių gabalėlių skiriasi tik savo skersmens dydžiu ir nėra jokių įrodymų, kad jų gamybos sąnaudos yra didesnės ar kad "stambūs" gabalėliai TL buvo parduodami didesne nei nominali kaina. Atitinkamai daroma išvada, kad nėra jokio pagrindo "stambius" gabalėlius laikyti atskiros rūšies produktu. (122) Kai kurie eksportuojantys gamintojai dar kartą pareikalavo atlikti koregavimą dėl jų produktų kokybės, tačiau nepateikė jokių patvirtinamųjų įrodymų. Be to, nebuvo nustatyta, kad Rumunijos kilmės karbamido kokybė keltų problemų rinkoje. Todėl šis reikalavimas atmetamas. (123) Reikėtų pastebėti, kad, laikinėjame etape apskaičiuojant nežalingą kainą, buvo taikoma 8 % pelno marža nuo sąnaudų, o ne nuo apyvartos, kaip nurodyta laikinojo reglamento 222 konstatuojamojoje dalyje. Kai kurios bendradarbiaujančios šalys teigė, kad pelno marža neturėtų būti didesnė kaip 5 %, kaip buvo nustatyta ankstesniuose antidempingo tyrimuose dėl nitrato trąšų bei tyrime dėl Rusijos kilmės karbamido [4]. Savo ruožtu, Bendrijos pramonė dar kartą nurodė, kad labiau tikslinga būtų taikyti 15 % panaudoto kapitalo grąžos (ROCE) pelno maržą. (124) Patvirtinama, kad atitinkamos pelno maržos nustatymas šiame tyrime yra paremtas pelno maržos, kurios Bendrijos pramonė galėjo pagrįstai tikėtis esant įprastoms konkurencijos sąlygoms ir nesant importo dempingo kaina, apskaičiavimu. Todėl jis pagrįstas šios bylos faktų įvertinimu, o ne kitų tyrimų dėl kitų produktų ir (arba) kitų tyrimo laikotarpių faktų įvertinimu. (125) Remiantis laikinojo reglamento 223 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis priežastimis, reikalavimas pelningumą apskaičiuoti remiantis ROCE atmetamas. (126) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir nesant įrodymų, kad 8 % pelno marža buvo nustatyta neteisingai, patvirtinamos laikinojo reglamento 221–227 konstatuojamųjų dalių išvados. (127) Galiausiai, tam tikrais atvejais atliekant apskaičiavimus buvo naudojama po laikinojo reglamento paskelbimo gauta informacija ir patvirtinti duomenys, įskaitant patvirtintą informaciją iš dar dviejų Bendrijos gamintojų. 2. Muitų dydis ir forma (128) Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta pirmiau, laikoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, Baltarusijos, Bulgarijos, Kroatijos, Estijos, Libijos, Lietuvos, Rumunijos ir Ukrainos kilmės karbamido importui įvedamų galutinių antidempingo muitų dydis turėtų būti lygus nustatytiems žalos skirtumams arba dempingo skirtumams, priklausomai nuo to, kurie mažesni. (129) Kalbant apie liekamąjį muitą, taikytiną nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, šis muitas buvo nustatytas remiantis didžiausia muito norma, nustatyta kiekvienos šalies bendradarbiaujantiems eksportuotojams. (130) Vienas eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad, siekiant nenukrypti nuo ankstesnio tyrimo, muitai turėtų būti lygūs minimaliai importo kainai, kaip buvo nustatyta Rusijos kilmės karbamidui. (131) Tačiau, kaip nurodyta laikinojo reglamento 231 konstatuojamojoje dalyje, siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą ir užkirsti kelią manipuliuoti kainomis, kas buvo pastebėta ankstesniuose tyrimuose dėl tos pačios bendrosios kategorijos produkto, t. y. dėl trąšų, galutiniai muitai turėtų būti taikomi kaip konkreti suma už toną Todėl šis reikalavimas atmetamas. (132) Remiantis tuo, kas nurodyta pirmiau, galutinio muito dydžiai yra tokie: Šalis | Bendrovė | AD muito pagrindas (%) | Galutinis muitas (eurais už toną) | Baltarusija | Vienas visos šalies skirtumas | 8,0 | 7,81 | Bulgarija | Chimco AD | 24,2 | 21,43 | Kitos | 24,2 | 21,43 | Kroatija | Petrokemija d.d. | 9,4 | 9,01 | Kitos | 9,4 | 9,01 | Estija | JSC Nitrofert | 11,4 | 11,45 | Kitos | 11,4 | 11,45 | Libija | National Oil Corporation | 12,5 | 11,55 | Kitos | 12,5 | 11,55 | Lietuva | Akcinė bendrovė "Achema" | 10,0 | 10,05 | Kitos | 10,0 | 10,05 | Rumunija | S.C. Amonil S.A., Slobozia | 6,7 | 7,20 | Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova, Craiova | 5,7 | 6,18 | Sofert S.A., Bacau | 7,6 | 8,01 | Kitos | 7,6 | 8,01 | Ukraina | Akcinė bendrovė Cherkassy Azot, Cherkassy | 18,7 | 16,27 | Uždaroji akcinė bendrovė DniproAzot, Dniprodzerzinsk | 9,2 | 8,85 | Kitos | 19,5 | 16,84 | (133) Atskiroms bendrovėms taikomi antidempingo muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis, todėl jie atspindi padėtį, nustatytą tyrimo metu šių bendrovių atžvilgiu. Todėl šie muito tarifai (priešingai "visoms kitoms bendrovėms" taikomiems visos šalies muitams) taikomi tik produktų, kurių kilmės šalis yra nagrinėjama šalis ir kuriuos pagamino šios bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys, importui. Importuoti produktai, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento vykdomojoje dalyje, įskaitant su konkrečiai nurodytomis bendrovėmis susijusius subjektus, negali pasinaudoti šiais tarifais ir jiems taikomas "visoms kitoms bendrovėms" skirtas muito tarifas. (134) Bet kuris reikalavimas taikyti šiuos atskirų bendrovių antidempingo muito tarifus (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos arba pardavimo subjektus) turėtų būti nedelsiant adresuojamas Komisijai [5] su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus bendrovės veikloje, susijusius su gamyba, vidiniais pardavimais ir pardavimais eksportui, susijusius su tuo pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir pardavimų subjekto pasikeitimu. Komisija, prireikus pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą, atnaujindama sąrašą bendrovių, kurioms taikomi atskiri muito tarifai. 3. Laikinųjų muitų surinkimas (135) Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir atsižvelgiant į Bendrijos pramonei padarytos žalos dydį, daroma išvada, kad būtina galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju antidempingo muitu, kuris buvo įvestas laikinuoju reglamentu, iki įvedamų galutinių muitų tarifų lygio. Jeigu galutiniai muitai yra didesni už laikinuosius, galutinai surenkamos tik sumos, atitinkančios laikinųjų muitų dydį. 4. Įsipareigojimai (136) Įvedus laikinąsias priemones, Baltarusijos, Kroatijos, Libijos, Rumunijos ir Ukrainos eksportuojantys gamintojai pasiūlė prisiimti įsipareigojimus dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Estijos ir Lietuvos eksportuojantys gamintojai atnaujino savo pasiūlymus dėl įsipareigojimo, jau pateiktus laikinuoju etapu, tačiau atmestus dėl laikinojo reglamento 236 ir 237 konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių. (137) Primenama, kad Komisija šio nagrinėjimo laikinuoju etapu jau priėmė Bulgarijos eksportuojančio gamintojo įsipareigojimą (žr. laikinojo reglamento 236 konstatuojamąją dalį). Kaip minėta 128 konstatuojamojoje dalyje, naujų duomenų įtraukimas apskaičiuojant galutinį žalos skirtumą turėjo įtakos nustatytam žalos pašalinimo lygiui. Todėl buvo atitinkamai patikslinta minimali įsipareigojimo kaina. (138) Paskelbus laikinąsias išvadas, skundą pateikusi Bendrijos pramonė nesutiko su Komisijos sprendimu priimti Bulgarijos eksportuojančio gamintojo įsipareigojimą. Buvo teigiama, kad atitinkama bendrovė buvo susijusi, arba palaikė glaudžius techninius ir pramoninius santykius, su kitais Bulgarijoje, Baltarusijoje ir Ukrainoje esančiais azoto trąšų, įskaitant ir karbamido, eksportuotojais ir (arba) gamintojais, todėl buvo didelė kompensacinių susitarimų galimybė. Be to, Bendrijos pramonė išreiškė susirūpinimą dėl šio eksportuojančio gamintojo gebėjimo laikytis prisiimtų įsipareigojimų. (139) Apskritai Bendrijos pramonė teigė, kad įsipareigojimai, t. y. minimalios kainos, būtų netinkama priemonė taikyti azoto trąšoms, įskaitant ir karbamidą. (140) Reikėtų pastebėti, kad Bendrijos pramonė pakankamais įrodymais negalėjo pagrįsti savo įtarimų, pareikštų Bulgarijos eksportuojančio gamintojo atžvilgiu. Be to, Komisijos tyrimas šių kaltinimų nepatvirtino, todėl jie turėjo būti atmesti. Kalbant apie įsipareigojimo tinkamumą, reikėtų pastebėti, kad toks įvertinimas visų pirma grindžiamas konkrečia bendrovės padėtimi. Buvo nustatyta, kad tiriama bendrovė gamina ir eksportuoja tik karbamidą, ir kad šiuo atveju tikėtina veiksminga šio įsipareigojimo kontrolė. (141) Bet kuriuo atveju, įtarus pažeidimą, padarius pažeidimą arba panaikinus įsipareigojimą, remiantis pagrindinio reglamento 8 straipsnio 9 ir 10 dalimis, galima įvesti antidempingo muitą. (142) Visi kiti gauti pasiūlymai prisiimti įsipareigojimą buvo išsamiai išnagrinėti. Atlikus patikrinimą buvo nustatytos dvi pagrindinės kliūtys šiems pasiūlymams dėl įsipareigojimo priimti: (143) Atitinkami Lietuvos, Rumunijos, Kroatijos, Ukrainos ir Libijos eksportuojantys gamintojai gamina skirtingų rūšių trąšas ir (arba) kitus chemijos produktus ir yra eksportavę šiuos produktus tiems patiems Bendrijos pirkėjams (daugiausia prekybininkams). Dėl to atsiranda didelis savitarpio kompensavimo pavojus, t. y. kad bus formaliai laikomasi įsipareigojime nurodytų kainų, tačiau kitų produktų kainos bus sumažintos. Dėl to bus labai lengva apeiti įsipareigojimą nustatyti minimalią karbamido kainą, o įsipareigojimo laikymosi kontrolė bus itin sudėtinga. (144) Be to, kai kurie gamintojai (pvz., Estijos, Ukrainos, Baltarusijos) pareiškė, kad karbamido eksportas nepriklausė nuo jų valios ir jie net nežinojo jo paskirties vietos ir (arba) pardavimo sąlygų, nors oficialūs statistiniai duomenys aiškiai rodė, kad tyrimo laikotarpiu produktas dideliais kiekiais buvo eksportuojamas į Bendriją. Primenama, kad, atsižvelgiant į tai, kad šios bendrovės nepateikė pakankamai informacijos šiuo klausimu, Komisija neturėjo kitos išeities ir turėjo remtis žinomais faktais, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje, eksporto kainoms nustatyti. Be to, tam tikri eksportuotojai (Libijos, Estijos) neužtikrino pakankamo bendradarbiavimo tyrimo laikotarpiu. Buvo laikoma, kad dėl šių aplinkybių įsipareigojimo priėmimo rizika buvo per didelė, o tinkamos kontrolės užtikrinimo garantijos – nepakankamos. (145) Dėl pirmiau išvardytų priežasčių buvo padaryta išvada, kad nereikėtų priimti nė vieno iš įsipareigojimų, pasiūlytų paskelbus galutines išvadas. (146) Suinteresuotoms šalims buvo atitinkamai pranešta, o reikiamiems eksportuotojams buvo išsamiai paaiškinta, kodėl nebuvo galima priimti pasiūlyto įsipareigojimo. Buvo konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Karbamido, vandeniniame tirpale arba ne, klasifikuojamo KN kodais 31021010 ir 31021090, kurio kilmės šalys Baltarusija, Bulgarija, Kroatija, Estija, Libija, Lietuva, Rumunija ir Ukraina, importui įvedamas galutinis antidempingo muitas. 2. Galutinio antidempingo muito, taikomo straipsnio 1 dalyje apibūdinto produkto grynai franko Bendrijos siena kainai iki muito, norma yra tokia: Kilmės šalis | Gamintojas | Galutinis antidempingo muitas (eurais už toną) | TARIC papildomas kodas | Baltarusija | Visos bendrovės | 7,81 | – | Bulgarija | Visos bendrovės | 21,43 | A999 | Kroatija | Visos bendrovės | 9,01 | – | Estija | Visos bendrovės | 11,45 | – | Libija | Visos bendrovės | 11,55 | – | Lietuva | Visos bendrovės | 10,05 | – | Rumunija | S.C. Amonil S.A., Slobozia | 7,20 | A264 | Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova, Craiova | 6,18 | A265 | Sofert S.A., Bacau | 8,01 | A266 | Visos kitos bendrovės | 8,01 | A999 | Ukraina | Akcinė bendrovė Cherkassy Azot, Cherkassy | 16,27 | A268 | Uždaroji akcinė bendrovė DniproAzot, Dniprodzerzinsk | 8,85 | A269 | Visos kitos bendrovės | 16,84 | A999 | 3. Jeigu iki išleidimo į laisvą apyvartą prekės buvo sugadintos ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina padalijama muitinės vertei nustatyti remiantis 1993 m. liepos 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas [6], 145 straipsniu, antidempingo muito, apskaičiuoto remiantis šio straipsnio 2 dalimi, suma sumažinama ta dalimi procentais, kuri atitinka faktiškai sumokėtos arba mokėtinos kainos padalijimą. 4. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų mokesčių. 2 straipsnis 1. Importui, kurį toliau nurodyta bendrovė, pasiūliusi Komisijos priimtą įsipareigojimą, pagamino bei tiesiogiai eksportuoja (t. y. išsiunčia ir išrašo sąskaitą-faktūrą) pirmajam nepriklausomam Bendrijos pirkėjui, kuris yra importuotojas, netaikomas antidempingo muitas, įvestas 1 straipsniu, su sąlyga, kad produktai importuojami pagal straipsnio 2 dalį. Šalis | Bendrovė | TARIC papildomas kodas | Bulgarija | Chimco AD, Shose az Mezdra, 3037 Vratza | A272 | 2. (a) Pateikiant deklaraciją išleidimui į laisvą apyvartą pagal įsipareigojimą, produktai neapmuitinami, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti prekybinė sąskaita-faktūra, išduota straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrovės. (b) Sąskaita-faktūra pagal įsipareigojimą atitinka reikalavimus tokioms sąskaitoms-faktūroms, nustatytus Komisijos priimtame įsipareigojime, o jos esminiai elementai yra išvardyti priede. (c) Prekės neapmuitinamos, jeigu jas pateikus muitinei prekės tiksliai atitinka prekybinėje sąskaitoje-faktūroje nurodytą apibūdinimą. 3. Importas, prie kurio pridedama tokia sąskaita faktūra pagal įsipareigojimą, deklaruojamos pagal straipsnio 1 dalyje numatytą TARIC papildomą kodą. 3 straipsnis Sumos, užtikrintos pagal laikinąjį antidempingo muitą, įvestą Reglamentu (EB) Nr. 1497/2001, galutinai surenkamos taikant normą, atitinkančią importuojamam karbamidui, vandeniniame tirpale arba ne, klasifikuojamam KN kodais 31021010 ir 31021090, kurio kilmės šalys Baltarusija, Bulgarija, Kroatija, Estija, Libija, Lietuva, Rumunija ir Ukraina, galutinai nustatytą muito normą. Užtikrintos sumos, kurios viršija galutinę antidempingo muito normą, grąžinamos. 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2002 m. sausio 17 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Piqué i Camps [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2238/2000, OL L 257, 2000 10 11, p. 2). [2] OL L 197, 2001 7 21, p. 4. [3] Europos Bendrijos – Antidempingo muitai iš Indijos importuojamiems medvilniniams patalynės skalbiniams – AB-2000–13 – Apeliacinės instancijos ataskaita, 2001 3 1. [4] 2001 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 901/2001, įvedantis galutinį antidempingo muitą Rusijos kilmės karbamido importui (OL L 127, 2001 5 9, p. 11). [5] Commission of the European CommunitiesDirectorate-General TradeTERV 00/13Rue de la Loi/Wetstraat 200B-1049 Brussels. [6] OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 993/2001 (OL L 141, 2001 5 28, p. 1). -------------------------------------------------- PRIEDAS Prekybinėje sąskaitoje-faktūroje, pridedamoje prie bendrovės karbamido, parduodamo Bendrijai pagal prisiimtą įsipareigojimą, nurodomi šie elementai: 1. Pavadinimas "PREKYBINĖ SĄSKAITA-FAKTŪRA, LYDINTI PREKES, DĖL KURIŲ PRISIIMTAS ĮSIPAREIGOJIMAS". 2. 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrovės, kuri išrašo prekybinę sąskaitą-faktūrą, pavadinimas. 3. Prekybinės sąskaitos-faktūros numeris. 4. Prekybinės sąskaitos-faktūros išrašymo data. 5. TARIC papildomas kodas, pagal kurį sąskaitoje nurodytų prekių atžvilgiu atliekamos muitinės procedūros Bendrijos pasienyje. 6. Tikslus prekių apibūdinimas, įskaitant: - Produkto kodo numerį (PKN), - PKN atitinkančių prekių apibūdinimą (t. y. "PKN 1 nefasuotas karbamidas", "PKN 2 karbamidas maišuose"), - bendrovės produkto kodo numerį (BPK) (jei tinka), - KN kodą, - kiekį (nurodomą tonomis). 7. Pardavimo sąlygų apibūdinimas, įskaitant: - kainą už toną, - taikomas mokėjimo sąlygas, - taikomas pristatymo sąlygas, - bendras nuolaidas ir grąžinimus. 8. Bendrovės, kuri veikia kaip importuotojas ir kuriai bendrovė tiesiogiai išrašo sąskaitą-faktūrą, pavadinimas. 9. Bendrovės, kuri išrašė prekybinę sąskaitą-faktūrą, pareigūno vardas ir pavardė bei tokia pasirašyta deklaracija: "Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje sąskaitoje-faktūroje nurodytų prekių pardavimas tiesioginiam eksportui į Europos bendriją atliekamas pagal [bendrovės pavadinimas] pasiūlytą ir Europos Bendrijų Komisijos [Reglamentu (EB) Nr. 1497/2001] priimtą įsipareigojimą ir jo sąlygas. Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje-faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga." --------------------------------------------------