20.84.

ESS pagrįstoje valdžios sektoriaus finansų statistikoje pardavimo pajamos vertinamos atsižvelgiant į produkciją: jos nesiskiria nuo produkcijos, nors faktinis pardavimas vartotojams skiriasi, nes keičiasi atsargos. Vis dėlto greičiausiai valdžios sektoriaus vienetų ir kitų ne rinkos gamintojų, kurie daugiausia teikia paslaugas, o ne gamina prekes, atveju tokie atsargų pokyčiai yra nedideli. Pardavimo vertė nustatoma bazinėmis kainomis. 20.1 langelis. ESS pagrindinės sistemos ir VSFS sandorių ir agreguotų rodiklių sąryšis Ištekliai pagal ESS Pajamos pagal ESS VSFS P.1 Produkcija, iš jos Rinkos produkcija (P.11) Prekių ir paslaugų pardavimas Produkcija savo galutiniam naudojimui (P.12) Prekių ir paslaugų pardavimas Ne rinkos produkcija (P.13), iš jos: — Mokėjimai už ne rinkos produkciją (P.131) Prekių ir paslaugų pardavimas — Ne rinkos produkcija, kita (P.132) Į pajamas (iš viso) neįtraukiama D.2 Gamybos ir importo mokesčiai (gautini) Mokesčiai (iš viso) D.3 Subsidijos (gautinos) Kitos einamosios pajamos D.4 Nuosavybės pajamos Kitos einamosios pajamos D.5 Einamieji pajamų ir turto mokesčiai Mokesčiai (iš viso) D.61 Socialinės įmokos Socialinės įmokos (iš viso) D.7 Kiti einamieji pervedimai Kitos einamosios pajamos D.91r Kapitalo mokesčiai (gautini) Mokesčiai (iš viso) D.92r Investicinės dotacijos (gautinos) Kitos kapitalo pajamos D.99r Kiti kapitalo pervedimai (gautini) Kitos kapitalo pajamos

Panaudojimas ir kapitalo sandoriai pagal ESS Išlaidos pagal ESS VSFS P.2 Tarpinis vartojimas Tarpinis vartojimas D.1 Atlygis darbuotojams Atlygis darbuotojams D.2 Gamybos ir importo mokesčiai (mokėtini) Kitos einamosios išlaidos D.3 Subsidijos (mokėtinos) Subsidijos D.41 Palūkanos Palūkanos D.4 Nuosavybės pajamos (išskyrus D.41) Kitos einamosios išlaidos D.5 Einamieji pajamų mokesčiai Kitos einamosios išlaidos D.62 Socialinės išmokos, išskyrus socialinius pervedimus natūra Socialinės išmokos, išskyrus pervedimus natūra D.632 Socialiniai pervedimai natūra per rinkos gamintojus Socialiniai pervedimai natūra per rinkos gamintojus D.7 Kiti einamieji pervedimai Kitos einamosios išlaidos D.8 Koregavimas dėl pensinių įsipareigojimų / teisių pokyčių Kitos einamosios išlaidos P.31 Individualaus vartojimo išlaidos rinkos produkcijai Socialiniai pervedimai natūra per rinkos gamintojus P.31 Individualaus vartojimo išlaidos ne rinkos produkcijai Į išlaidas (iš viso) neįtraukiama P.32 Kolektyvinio vartojimo išlaidos Į išlaidas (iš viso) neįtraukiama P.5 Bendrojo kapitalo formavimas Kapitalo išlaidos NP Nesukurto turto įsigijimai atėmus pardavimus / perleidimus Kapitalo išlaidos D.92p Investicinės dotacijos (mokėtinos) Kapitalo išlaidos D.99p Kiti kapitalo pervedimai (mokėtini) Kapitalo išlaidos ESS pagrindinėje sistemoje grynasis skolinimas / grynasis skolinimasis (B.9) yra kapitalo sąskaitos balansuojamasis straipsnis. Pagal ESS VSFS valdžios sektoriaus balansuojamasis straipsnis tapatus grynajam skolinimui / grynajam skolinimuisi (B.9). Toliau paaiškinama, kodėl: ESS pagrindinė sistema Pirmoji sąskaita – gamybos, todėl pirmasis ESS institucinio sektoriaus išteklius yra jo produkcija. Kadangi didžioji valdžios sektoriaus teikiamų paslaugų dalis parduodama ekonomiškai nereikšmingomis kainomis ir yra ne rinkos paslaugos, valdžios sektoriaus produkcija paprastai įvertinama gamybos sąnaudų suma. Remiantis panašiu principu, galutinio kolektyvinio vartojimo išlaidos, kurias sudaro valdžios sektoriaus visuomenei teikiamos bendrosios paslaugos, gynybos, saugumo ir viešosios tvarkos paslaugos, įvertinamos kaip gamybos sąnaudų suma. Taip pat pagal susitarimą kolektyvinio vartojimo išlaidos (P.32) yra lygios valdžios sektoriaus faktiniam galutiniam vartojimui (P.4). Namų ūkių galutinio individualaus vartojimo išlaidos valdžios sektoriaus ne rinkos pagrindu tiesiogiai teikiamoms paslaugoms taip pat vertinamos pagal jo gamybos sąnaudas. Todėl į ESS valdžios sektoriaus sąskaitas įrašomi šie du sąlyginiai srautai: 1) išteklių pusėje į gamybos sąskaitą įrašoma ne rinkos produkcija, kita (P.132); 2) panaudojimo pusėje įrašomas faktinis galutinis vartojimas (P.4) ir socialiniai pervedimai natūra (ne rinkos gamyba) (D.631). Pastarieji įrašomi į pajamų natūra perskirstymo sąskaitą ir koreguotų disponuojamųjų pajamų panaudojimo sąskaitą. Kiekvienas sąlyginis srautas yra lygus faktinių srautų sumai – gamybos sąnaudoms. Šių dviejų rūšių sąlyginiai srautai (išteklių ir panaudojimo pusėse) ESS sąskaitų sekoje išsilygina. ESS valdžios sektoriaus finansų statistika ESS VSFS vartojamos tokios pat pagrindinės kategorijos, tačiau daugiausia remiamasi faktiniais piniginiais srautais, kad būtų galima gauti valdžios sektoriaus pajamas (iš viso) ir išlaidas (iš viso). Atsižvelgiama tik į kai kuriuos sąlyginius srautus: sąlygines socialines įmokas ir kapitalo pervedimus natūra. Norint gauti pajamas (iš viso), iš išteklių pusės pašalinama ne rinkos produkcija (P.132); norint gauti išlaidas (iš viso) iš panaudojimo skilties pašalinamas faktinis galutinis vartojimas (P.4 = P.32) ir socialiniai pervedimai natūra (ne rinkos gamyba) (D.631) – taip gaunamas tas pats balansuojamasis straipsnis: grynasis skolinimas / grynasis skolinimasis (B.9). Pagal VSFS vieninteliai socialiniai pervedimai natūra, į kuriuos atsižvelgiama valdžios sektoriaus agreguotose išlaidose (iš viso) – namų ūkiams skirti socialiniai pervedimai natūra per rinkos gamintojus (D.632), nes pagal juos valdžios sektoriaus vienetai atlieka faktinius mokėjimus. Be to, šiuos sandorius reikia pridėti prie gamybos sąnaudų (lygių ne rinkos produkcijai, kita (P.132)) sumos, kad būtų galima gauti valdžios sektoriaus galutinio vartojimo išlaidas. P.3 = P.132 + D.632