2)

3 dalyje įrašomas šis punktas: „3.4a. Naujų uždavinių sprendimas Bendrijos strateginė gairė Klimato kaita, atsinaujinantieji energijos ištekliai, vandentvarka, biologinė įvairovė (įskaitant susijusią paramą inovacijoms) ir pieno sektoriaus restruktūrizavimas yra svarbiausi Europos kaimo vietovių ir žemės ūkio bei miškininkystės sektorių uždaviniai. Įgyvendinant ES pasaulinę klimato kaitos strategiją, žemės ūkio ir miškininkystės sektoriai bus raginami ateityje daugiau prisidėti prie pastangų mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti anglies dioksido sekvestraciją. Didinant atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą iš žemės ūkio bei miškininkystės sektorių teikiamos biomasės, taip pat turėtų būti lengviau pasiekti naujus ES kuro ir energijos viso sunaudojimo tikslus iki 2020 m. Dar tvaresnė vandentvarka žemės ūkio sektoriuje bus ypač svarbi ateityje siekiant užtikrinti pakankamą vandens kiekį bei kokybę ir prisitaikyti prie numatomo klimato kaitos poveikio vandens ištekliams. Be to, biologinės įvairovės nykimo stabdymas išlieka vienu iš svarbiausių uždavinių. Teikiant paramą su pirmiau nurodytais naujais uždaviniais susijusioms inovacijoms gali būti sudarytos palankesnės sąlygos šių prioritetų įgyvendinimui. Atsižvelgiant į tai, kad pieno kvotų režimas nebebus taikomas, padidės poreikis restruktūrizuoti žemės ūkio sektorių. Todėl kaimo plėtros priemonės bus svarbios įgyvendinant pieno sektoriaus reformas. Papildomi ištekliai, gauti 2010 m. padidinus privalomą moduliavimą, turėtų būti skirti Bendrijos veiklai klimato kaitos, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, vandentvarkos, biologinės įvairovės ir pieno sektoriaus restruktūrizavimo srityse. Kad būtų įgyvendinti šie prioritetai, valstybės narės skatinamos paramą skirti svarbiausiai veiklai. Tokia svarbiausia veikla galėtų būti šių rūšių veikla: i) Visų pirma parama investicijoms pagal 1 kryptį gali būti skirta energijos, vandens ir kitoms energiją taupančioms mašinoms ir įrenginiams, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių energijos, skirtos naudoti ūkiuose, gamybai. Parama investicijoms turėtų padėti žemės ūkio bei maisto produktų grandinėje ir miškininkystės sektoriuje sukurti naujoviškus ir tvarius biodegalų perdirbimo būdus. ii) Pagal 2 kryptį agrarinės aplinkosaugos priemonės ir miškininkystės priemonės gali būti naudojamos visų pirma biologinei įvairovei skatinti išsaugant įvairių rūšių augmeniją, saugant bei išlaikant ganyklas ir ekstensyviąją žemės ūkio gamybą. Gebėjimai geriau valdyti turimą vandens išteklių kiekį ir saugoti jų kokybę taip pat gali būti didinami konkrečiais pagal 2 kryptį vykdomais veiksmais, pvz., agrarinės aplinkosaugos priemonėmis arba apželdinimo mišku veikla. Be to, tam tikri agrarinės aplinkosaugos ir miškininkystės veiksmai padeda mažinti išmetamo azoto suboksido (N2O) bei metano (CH4) kiekius ir skatinti anglies dioksido sekvestraciją. iii) Pagal 3 ir 4 kryptis parama gali būti skiriama vietinės reikšmės projektams ir bendradarbiavimui įgyvendinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektus, taip pat įvairinimui, t. y. ūkininkų perėjimui prie bioenergijos gamybos. Saugant gamtos paveldą galima geriau apsaugoti didelės gamtinės vertės buveines ir didelės vertės vandens telkinius. iv) Kadangi klimato kaitos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių klausimai yra aktualūs visose kaimo vietovėse, valstybės narės gali skatinti vietos veiklos grupes pagal 4 kryptį (Leader) šiuos klausimus įtraukti į vietos plėtros strategijas kaip vieną iš svarbiausių temų. Šios grupės gali padėti geriau prisitaikyti prie klimato kaitos ir pasinaudoti konkrečioms vietovėms pritaikytais su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais susijusiais sprendimais. v) Inovacijos sudaro galimybes pasiekti labai gerų rezultatų sprendžiant naujus uždavinius, susijusius su klimato kaita, atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamyba ir tvaresne vandentvarka bei siekiant sustabdyti biologinės įvairovės nykimą. Šiose srityse inovacijos galėtų būti remiamos skatinant atitinkamų technologijų, produktų ir procesų plėtojimą, naudojimą ir taikymą. vi) Parama paprastai skiriama tų rūšių veiklai, kuri atitinka Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nustatytus tikslus bei nuostatas ir kuri gali padėti pasiekti teigiamų rezultatų sprendžiant naujus uždavinius, pavyzdžiui, to reglamento II priede apibrėžtus uždavinius.“.