3.

V priedas iš dalies keičiamas taip: a) 1 punktas pakeičiamas taip: „1. Kompetentingos valdžios institucijos, vadovaudamosi šiame priede nustatytomis sąlygomis, leidžia įstaigoms, apskaičiuojant savo kapitalo poreikį pozicijų, užsienio valiutos kurso ir (arba) biržos prekių kainos rizikai padengti, vietoj I, III ir IV prieduose apibūdintų metodų taikyti savo vidaus rizikos valdymo modelius arba derinti juos su minėtais metodais. Kiekvienu atveju kompetentingos valdžios institucijos turi aiškiai patvirtinti modelių naudojimą reguliuojamo kapitalo apskaičiavimo tikslais.“; b) 4 punkto antra pastraipa pakeičiama taip: „Kompetentingos valdžios institucijos tikrina įstaigos gebėjimą atlikti faktinių ir spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamąjį patikrinimą. Spėjamų portfelio vertės pokyčių grįžtamasis patikrinimas yra pagrįstas portfelio vertės dienos pabaigoje palyginimu su jo verte kitos dienos pabaigoje darant prielaidą, kad pozicijos nepasikeitė. Kompetentingos valdžios institucijos reikalauja, kad įstaigos imtųsi atitinkamų priemonių patobulinti savo grįžtamąjį patikrinimą, jeigu, kompetentingų institucijų nuomone, jis nepakankamas. Kompetentingos valdžios institucijos bent jau reikalauja, kad įstaigos atliktų spėjamų (naudojantis portfelio vertės pokyčiais, kurie įvyktų, jeigu dienos pabaigoje pozicijos nepakistų) rezultatų grįžtamąjį patikrinimą.“; c) 5 punktas pakeičiamas taip: „5. Kompetentingos valdžios institucijos leidžia skolos finansinių priemonių, kuriomis prekiaujama, ir nuosavybės vertybinių popierių pozicijų kapitalo poreikį specifinei rizikai padengti įstaigai apskaičiuoti naudojant vidaus modelį, jeigu jis atitinka likusioje šio priedo dalyje nustatytas sąlygas ir šias sąlygas: a) paaiškina istorinius portfelio kainų pokyčius; b) įvertina koncentraciją, kalbant apie portfelio dydį ir sudėties pasikeitimus; c) yra atsparus neigiamai aplinkos įtakai; d) yra patvirtintas, taikant grįžtamąjį patikrinimą, skirtą specifinės rizikos įvertinimo tikslumui nustatyti. Jeigu kompetentingos institucijos leidžia šį grįžtamąjį patikrinimą taikyti atitinkamoms portfelio dalims, jas reikia rinktis nuosekliai; e) įvertina su pavadinimu susijusią bazinę riziką, t. y. kredito įstaigos turi parodyti, kad taikant vidaus modelį nustatomi esminiai išskirtiniai panašių, tačiau neidentiškų pozicijų skirtumai; f) įvertina įvykių riziką. Taikant kredito įstaigos vidaus modelį konservatyviai įvertinama rizika, susijusi su mažiau likvidžiomis pozicijomis ir riboto kainų skaidrumo pozicijomis, atsižvelgiant į realų rinkos scenarijų. Be to, vidaus modelis turi atitikti būtiniausius duomenų reikalavimus. Pakaitiniai rodikliai turi būti pakankamai atsargiai apskaičiuoti ir naudojami tik tuo atveju, jei turimų duomenų nepakanka arba jie neparodo tikrojo pozicijų arba portfelio nepastovumo. Įstaiga gali pasirinkti neįtraukti į savo specifinės rizikos kapitalo poreikio apskaičiavimą taikant vidaus modelį tų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų ar n-osios eilės kredito išvestinių finansinių priemonių, kurių atžvilgiu ji laikosi kapitalo poreikio pozicijų rizikai padengti pagal I priedą, išskyrus tas pozicijas, kurioms taikomas 5l punkte nustatytas metodas. Kadangi techninės priemonės ir gerosios praktikos tobulėja, įstaigos turi pasinaudoti tomis naujomis techninėmis priemonėmis ir patirtimi. Nereikalaujama, kad įstaiga, taikydama vidaus modelį, įvertintų įsipareigojimų nevykdymo ir pasikeitimų riziką prekiaujamoms skolos finansinėms priemonėms, jeigu ji įvertina šią riziką nustatydama reikalavimus, kaip nurodyta 5a–5k punktuose.“; d) Įterpiami šie punktai: „5a. Įstaigos, kurių prekiaujamoms skolos finansinėms priemonėms taikomas 5 punktas, apskaičiuodamos savo kapitalo poreikį taiko metodą, kuriuo įvertina prekybos knygos pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų riziką, papildomą rizikai, apskaičiuotai taikant rizikos vertės metodą, kaip nustatyta 5 punkte. Įstaiga turi įrodyti, kad jos metodas atitinka patikimumo standartus, palyginamus su Direktyvos 2006/49/EB 84–89 straipsniuose nustatytais reikalavimais, atsižvelgiant į įstaigos prisiimamą rizikos lygį ir pakoregavus kai kuriais atvejais siekiant atspindėti likvidumo, koncentracijos, apsidraudimo bei šalutinių aplinkybių poveikį. Taikymo sritis 5b. Papildomos įsipareigojimų neįvykdymo rizikos ir pasikeitimų rizikos nustatymo metodas apima visas pozicijas, kurioms taikomas kapitalo poreikis specifinei palūkanų normos rizikai padengti, bet neapima pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų ir n-osios eilės kredito išvestinių finansinių priemonių. Gavusi priežiūros institucijos patvirtinimą, įstaiga gali pasirinkti sistemingai įtraukti visas įregistruotas nuosavybės vertybinių popierių pozicijas ir išvestinių finansinių priemonių pozicijas remiantis įregistruotais nuosavybės vertybiniais popieriais, kurių toks įtraukimas dera su tuo, kaip įstaiga viduje matuoja ir valdo riziką. Metodas atspindi koreliacijų tarp įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų atvejų poveikį. Diversifikacijos tarp įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų atvejų, viena vertus, ir kitų rinkos rizikos veiksnių, kita vertus, poveikis neatspindimas. Parametrai 5c. Papildomos rizikos nustatymo metodas yra toks, kad būtų įvertinti nuostoliai dėl įsipareigojimų neįvykdymo ir vidaus ar išorės reitingų pasikeitimo su 99,9 % pasikliautinuoju intervalu per vienų metų kapitalo trukmę. Koreliacijos prielaidos pagrindžiamos atliekant objektyvių duomenų konceptualiai patikimoje sistemoje analizę. Papildomos rizikos nustatymo metodas turi būti toks, kad tinkamai atspindėtų emitento koncentraciją. Taip pat turi būti atspindima koncentracija, kuri nepalankiomis sąlygomis gali susidaryti produkto klasių viduje ar apimti įvairias produkto klases. Metodas turi būti pagrįstas nuolatinio rizikos lygio per vienų metų kapitalo trukmę prielaida, kuri reiškia, kad tam tikros pavienės prekybos knygos pozicijos ar pozicijų grupės, kurios per jų likvidumo trukmę patiria įsipareigojimų neįvykdymą ar pasikeitimus, vėl subalansuojamos jų likvidumo termino pabaigoje, kad būtų pasiektas pradinis rizikos lygis. Kaip alternatyvą įstaiga gali pasirinkti sistemingai naudotis vienų metų pastovios pozicijos prielaida. 5d. Likvidumo trukmė nustatoma remiantis laiku, kurio reikia pozicijai parduoti ar apsidrausti nuo tiesiogiai susijusios kainų rizikos nepalankiomis aplinkybėmis, visų pirma atsižvelgiant į pozicijos dydį. Likvidumo trukmė atspindi faktinę praktiką ir patirtį esant ir sistemingoms, ir išskirtinėms nepalankioms aplinkybėms. Likvidumo trukmė matuojama darant atsargias prielaidas ir yra pakankamai ilga, kad pats pardavimo ar apsidraudimo veiksmas neturėtų esminio poveikio kainai, kuria būtų atliekamas pardavimas ar apsidraudimas. Pozicijos ar pozicijų grupės tinkamos likvidumo trukmės nustatymui taikoma trijų mėnesių apatinė riba. Nustatant pozicijos ar pozicijų grupės tinkamą likvidumo trukmę atsižvelgiama į įstaigos vidaus politiką, susijusią su vertinimo koregavimu ir ilgai laikomų pozicijų valdymu. Jei įstaiga nustato pozicijų grupių, o ne pavienių pozicijų likvidumo trukmę, pozicijų grupių apibrėžimo kriterijai apibrėžiami taip, kad reikšmingai atspindėtų likvidumo skirtumus. Likvidumo trukmė yra ilgesnė toms pozicijoms, kurios yra koncentruotos, atspindint ilgesnį laikotarpį, kurio reikia tokioms pozicijoms panaikinti. Likvidumo trukmė, taikoma pakeitimo vertybiniais popieriais saugyklai, atspindi laiką, kurio reikia turtui suformuoti, parduoti ir pakeisti vertybiniais popieriais arba apsidrausti nuo reikšmingos rizikos veiksnių, esant nepalankioms sąlygoms. 5e. Apsidraudimas gali būti įtrauktas į įstaigos metodą, taikomą papildomai įsipareigojimų neįvykdymo ar pasikeitimų rizikai nustatyti. Pozicijos gali būti tarpusavyje užskaitomos, kai ilgosios ir trumposios pozicijos yra susijusios su ta pačia finansine priemone. Apsidraudimo ar diversifikacijos poveikis, susijęs su ilgosiomis ir trumposiomis pozicijomis, apimančiomis to paties įsipareigojančiojo asmens skirtingas priemones ar skirtingus vertybinius popierius, taip pat skirtingų emitentų ilgosios ir trumposios pozicijos gali būti pripažįstamos, tik jei aiškiai modeliuojamos bendrosios ilgosios ir trumposios skirtingų priemonių pozicijos. Įstaigos atspindi reikšmingos rizikos poveikį, kuris gali atsirasti intervale tarp apsidraudimo termino suėjimo ir likvidumo trukmės, taip pat didelės bazinės rizikos galimybę apsidraudimo strategijose pagal produktą, prioritetiškumą kapitalo struktūroje, vidaus ar išorės reitingą, termino suėjimą, išlaikymo trukmę ir kitus priemonių skirtumus. Įstaiga atspindi apsidraudimą tik tiek, kiek tas apsidraudimas gali būti išlaikytas net ir tada, kai artėja įsipareigojančio asmens kredito ar kitas įvykis. Prekybos knygų pozicijų, kurios apdraustos taikant dinaminio apsidraudimo strategijas, atveju pakartotinis apsidraudimo pusiausvyros nustatymas per apsidraudimo pozicijos likvidumo trukmę gali būti pripažįstamas, jei įstaiga: i) pasirenka sistemingai modeliuoti pakartotinį apsidraudimo pusiausvyros atkūrimą tiesiogiai susijusioje prekybos knygos pozicijų grupėje, ii) įrodo, kad pakartotinio pusiausvyros atkūrimo įtraukimas duoda geresnio rizikos vertinimo rezultatų, ir iii) įrodo, kad priemonių, kurios naudojamos kaip apsidraudimas, rinkos yra pakankamai likvidžios, kad toks pakartotinis pusiausvyros atkūrimas būtų įmanomas net nepalankių aplinkybių laikotarpiais. Bet kokia likutinė rizika, atsirandanti dėl dinamiškų apsidraudimo strategijų, turi būti atspindėta kapitalo poreikyje. 5f. Papildomos rizikos dėl įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų nustatymo metodas yra toks, kad atspindėtų nelinijinį pasirinkimo sandorių, struktūrizuotų kredito išvestinių finansinių priemonių ir kitų pozicijų, turinčių esminių nelinijinių savybių, poveikį kainos pokyčiams. Įstaigos taip pat turi deramai atsižvelgti į modelio rizikos, būdingos vertinant ir apskaičiuojant kainų riziką, susijusią su tokiais produktais, sumą. 5g. Papildomos įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų rizikos nustatymo metodas grindžiamas objektyviais ir naujausiais duomenimis. Tvirtinimas 5h. Atlikdamos nepriklausomą savo rizikos vertinimo sistemos patikrinimą ir tvirtindamos savo vidaus modelius, kaip reikalaujama šiame priede, įstaigos, siekdamos nustatyti papildomą įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų riziką, visų pirma: i) patvirtina, kad jos atliekamas koreliacijų ir kainų pokyčių modeliavimas yra tinkamas jos portfeliui, įskaitant sisteminės rizikos veiksnių pasirinkimą ir koeficientus; ii) atlieka įvairų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, įskaitant jautrumo analizę ir scenarijaus analizę, siekiant įvertinti kokybinį ir kiekybinį metodo pagrįstumą, visų pirma koncentracijų įvertinimo atžvilgiu. Toks testavimas neturi apsiriboti tik praeities įvykiais; iii) taiko tinkamą kiekybinį tvirtinimą, įskaitant susijusias vidaus modeliavimo etalonines vertes. Papildomos rizikos nustatymo metodas dera su įstaigos vidaus rizikos valdymo metodika, taikoma nustatant, įvertinant ir valdant prekybos riziką. Patvirtinimas dokumentais 5i. Įstaiga patvirtina dokumentais savo papildomos įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų rizikos nustatymo metodą, kad jos koreliacijos ir kitos modeliavimo prielaidos būtų skaidrios kompetentingoms institucijoms. Įvairiais parametrais pagrįsti vidaus metodai 5j. Jei įstaiga taiko papildomos įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų rizikos nustatymo metodą, kuris neatitinka visų šio punkto reikalavimų, bet dera su įstaigos vidaus metodika, taikoma nustatant, vertinant ir valdant riziką, įstaiga turi gebėti įrodyti, kad taikant tokį metodą kapitalo poreikis yra bent jau toks didelis, koks būtų, jei būtų taikomas metodas, atitinkantis visus šio punkto reikalavimus. Kompetentingos valdžios institucijos bent kartą per metus tikrina, ar laikomasi to, kas nurodyta ankstesniame sakinyje. Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas stebi šios srities praktiką ir rengia gaires, kad užtikrintų vienodas veiklos sąlygas. Skaičiavimo dažnumas 5k. Taikydama pasirinktą metodą įstaiga atlieka reikiamus skaičiavimus ir nustato papildomą riziką bent kartą per savaitę. 5l. Kompetentingos valdžios institucijos pripažįsta taikomą vidaus modelį, skaičiuojant papildomo kapitalo poreikį vietoje kapitalo poreikio koreliacinės prekybos portfeliui, vadovaujantis I priedo 14a punktu su sąlyga, kad įvykdytos visos šio punkto sąlygos. Toks vidaus modelis leidžia įvertinti kainos riziką 99,9 % pasikliautinuoju intervalu vienerių metų kapitalo stebėjimo laikotarpiu, rizikos lygiui nesikeičiant, ir, jei reikia, patikslinamas atsižvelgiant į likvidumo, koncentracijos, apsidraudimo bei šalutinių aplinkybių poveikį. Įstaiga gali įtraukti bet kokias pozicijas į modelį, nurodytą šiame punkte, kurios valdomos bendrai su koreliacinės prekybos portfelio pozicijomis ir paskui išbraukti šias pozicijas iš modelio, reikalaujamo pagal 5a punktą. Šio kapitalo poreikio visai kainų rizikai suma turi būti ne mažesnė nei 8 % kapitalo poreikio, kuris būtų apskaičiuotas pagal I priedo 14a punktą visoms pozicijoms, įtrauktoms į poreikį visai kainų rizikai. Visų pirma, reikėtų atitinkamai įvertinti šią riziką: a) kaupiamąją riziką, atsirandančią dėl daugybinio įsipareigojimų nevykdymo, įskaitant įsipareigojimų nevykdymo sutvarkymą, produktų, kurie suskirstyti į segmentus, atveju; b) kredito maržos riziką, įskaitant gama ir kryžminį gama poveikį; c) numanomų koreliacijų kintamumą, įskaitant skirtumų ir koreliacijų kryžminį poveikį; d) bazinę riziką, įskaitant: i) indekso skirtumų ir jo vardinių sudedamųjų dalių skirtumų bazę, taip pat ii) indekso numanomos koreliacijos ir individualių portfelių koreliacijos bazę; e) atstatomosios normos kintamumą, kadangi jis yra susijęs su tendencija, kad atstatomosios normos turi įtakos segmentų kainoms; taip pat f) tiek, kiek bendros rizikos priemonė apima dinaminio apsidraudimo teikiamą naudą – apsidraudimų atotrūkio riziką ir galimas tokių apsidraudimų perbalansavimo išlaidas. Šio punkto tikslais įstaiga turi turėti pakankamai rinkos duomenų, kad galėtų tikrai visapusiškai įtraukti tų rūšių pozicijų pagrindinę riziką į vidaus metodą laikydamasi šiame punkte nustatytų standartų, atlikus grįžtamąjį patikrinimą arba kitomis tinkamomis priemonėmis įrodyti, kad jos rizikos priemonės gali tinkamai paaiškinti tų produktų kainų svyravimo raidą, ir turi galėti atskirti pozicijas, dėl kurių ji turi patvirtinimą, kad jas būtų galima įtraukti į kapitalo poreikį pagal šį punktą, nuo tų pozicijų, dėl kurių ji tokio patvirtinimo neturi. Portfeliams, kuriems taikomas šis punktas, įstaiga nuolat taiko konkrečius iš anksto nustatytus testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijus. Taikant tokius nepalankiausių sąlygų scenarijus, tiriamas nepalankiausių sąlygų poveikis įsipareigojimų neįvykdymo rodikliams, atstatomosioms normoms, kredito maržoms ir koreliacijos prekybos operacijų sąrašo pelno ir nuostolių koreliacijoms. Įstaiga taiko tokius nepalankiausių sąlygų scenarijus ne rečiau kaip kas savaitę ir kompetentingoms institucijoms praneša rezultatus ne rečiau kaip kas ketvirtį, įskaitant palyginimą su įstaigos kapitalo poreikiu pagal šį punktą. Apie visus atvejus, kai testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai rodo šio kapitalo poreikio esminį trūkumą, laiku informuojamos kompetentingos institucijos. Šio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatų pagrindu kompetentingos institucijos svarsto papildomą kapitalo poreikį koreliacinės prekybos portfelio atžvilgiu, kaip tai numatyta Direktyvos 2006/48/EB 136 straipsnio 2 dalyje. Įstaiga skaičiuoja kapitalo poreikį įvertinant visų kainų riziką bent kartą per savaitę.“; e) 6 punktas pakeičiamas taip: „6. Įstaigoms, naudojančioms modelius, kurie nėra patvirtinti pagal 5 punktą, yra nustatomas atskiras kapitalo poreikis specifinei rizikai, skaičiuojamai I priede nustatyta tvarka.“; f) 7 punktas pakeičiamas taip: „7. Taikant 10b punkto a ir b papunkčius, įstaigos atliktų apskaičiavimų taikant vidaus modelį rezultatai proporcingai didinami dauginant juos iš multiplikatoriaus koeficientų mc ir ms. Tie koeficientai yra ne mažesni kaip 3.“; g) 8 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip: „Taikant 10b punkto a ir b papunkčius, multiplikatoriaus koeficientai mc ir ms didinami taikant padidėjimo koeficientą nuo 0 iki 1 pagal 1 lentelę atsižvelgiant į pastarųjų 250 darbo dienų nukrypimų skaičių, patvirtintą įstaigos apskaičiuoto rizikos vertės mato, kaip nustatyta 10 punkte, grįžtamojo patikrinimo metu. Kompetentingos institucijos reikalauja, kad įstaigos nuosekliai skaičiuotų nukrypimus, atsižvelgdamos į grįžtamuosius portfelio vertės spėjamų ir tikrų pokyčių tikrinimus. Nukrypimas yra vienos dienos portfelio vertės pokytis, kuris viršija atitinkamą vienos dienos rizikos vertės matą, apskaičiuotą pagal įstaigos modelį. Norint nustatyti padidėjimo koeficientą, nukrypimų skaičius įvertinamas ne rečiau kaip kartą per ketvirtį ir yra lygus didesniajam nukrypimų skaičiui pagal spėjamus ir tikrus portfelio vertės pokyčius.“; h) 9 punktas išbraukiamas; i) 10 punktas iš dalies keičiamas taip: i) c papunktis pakeičiamas taip: „c) 10 dienų lygus laikymo laikotarpis (įstaigos gali naudoti rizikos vertės skaičius, kurie apskaičiuojami pagal trumpesniuosius laikymo laikotarpius, paskirstytus per 10 dienų, pavyzdžiui, pagal laiko kvadratinės šaknies formulę. Įstaiga, naudojanti tą metodą, periodiškai įrodo tokio metodo taikymo pagrįstumą kompetentingoms institucijoms);“; ii) e papunktis pakeičiamas taip: „e) mėnesio duomenų grupės patikslinimas.“; j) Įterpiami šie punktai: „10a. Be to, kiekviena įstaiga apskaičiuoja „rizikos vertę nepalankiomis sąlygomis“ remdamasi dešimties dienų 99 % kvantilio vienpusio pasikliautinojo intervalo rizikos vertės matu, taikomu esamam portfeliui, naudojant rizikos vertės modelio įvestis, suderintas su nepertraukiamo labai nepalankių finansinių sąlygų 12 mėnesių laikotarpio istoriniais duomenimis, susijusiais su įstaigos portfeliu. Tokių istorinių duomenų pasirinkimas kasmet tvirtinamas kompetentingų institucijų, o įstaigos kasmet peržiūrimas. Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas stebi šios srities praktiką ir rengia gaires, kad užtikrintų konvergenciją. Rizikos vertę nepalankiomis sąlygomis įstaigos apskaičiuoja bent kartą per savaitę. 10b. Kiekviena įstaiga kasdien laikosi kapitalo poreikio, kuris išreiškiamas toliau išdėstytų a ir b papunkčių suma, o įstaiga, naudojanti vidaus modelį kapitalo poreikiui specifinei pozicijos rizikai apskaičiuoti, laikosi kapitalo poreikio, kuris išreiškiamas pagal toliau išdėstytus c ir d papunkčius gautų verčių suma: a) didesnis iš šių: i) jos praėjusios dienos rizikos vertės skaičius, apskaičiuotas pagal 10 punktą (VaRt-1); ir ii) dienos rizikos vertės matų vidurkis pagal 10 punktą kiekvieną iš ankstesnių šešiasdešimties darbo dienų (VaRavg), padauginus iš multiplikatoriaus koeficiento mc; b) didesnis iš šių: i) paskutinis turimas rizikos vertės nepalankiomis sąlygomis skaičius pagal 10a punktą (sVaRt-1); ir ii) rizikos vertės skaičių vidurkis, apskaičiuotas 10a punkte nurodytu būdu ir dažnumu per ankstesnes šešiasdešimt darbo dienų (sVaRavg), padauginus iš multiplikatoriaus koeficiento ms; c) kapitalo poreikis, apskaičiuotas pagal I priedą, pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų ir n-osios eilės kredito išvestinių finansinių priemonių pozicijų rizikai prekybos knygoje, išskyrus riziką, įtrauktą į kapitalo poreikį pagal 5l punktą; d) didesnis iš šių: įstaigos naujausias ir įstaigos 12 savaičių vidutinis papildomos įsipareigojimų neįvykdymo ir pasikeitimų rizikos, pagal 5a punktą, matas ir atitinkamais atvejais didesnis iš šių: įstaigos naujausias ir įstaigos 12 savaičių vidutinis visos kainų rizikos pagal 5l punktą matas. 10c. Įstaigos taip pat atlieka atvirkštinį testavimą nepalankiomis sąlygomis.“; k) 12 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip: „12. Rizikos matavimo modelis apima pakankamai rizikos veiksnių, atsižvelgiant į įstaigos veiklos lygį atitinkamose rinkose. Tais atvejais, kai rizikos veiksnys įtraukiamas į įstaigos kainodaros modelį, bet neįtraukiamas į rizikos vertinimo modelį, įstaiga privalo gebėti pagrįsti tokį neįtraukimą kompetentingai institucijai priimtinu būdu. Be to, rizikos valdymo modeliu nustatomas pasirinkimo sandorių ir kitų produktų nelinijiškumas, taip pat koreliacijos rizika ir pagrindinė rizika. Kai naudojami pakaitiniai rizikos veiksnių rodikliai, jie turi parodyti faktinės turimos pozicijos įrašus. Be to, atskiroms rizikos rūšims taikoma:“.