Official Journal L 103 , 02/05/1972 P. 0025 - 0029

Finnish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124

Danish special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0366

Swedish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124

English special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0383

Greek special edition: Chapter 03 Volume 7 P. 0218

Spanish special edition: Chapter 03 Volume 5 P. 0219

Portuguese special edition Chapter 03 Volume 5 P. 0219



KOMISIJOS DIREKTYVA 1972 m. balandžio 4 d. nustatanti vynmedžių veislių patikrinimo charakteristikas ir būtiniausius reikalavimus (72/169/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1968 m. balandžio 9 d. Tarybos direktyvą dėl prekybos vynmedžių vegetatyvine dauginamąja medžiaga([1]) su pakeitimais, padarytais 1971 m. kovo 22 d. direktyva([2]), kadangi pagal pirmiau minėtos direktyvos nuostatas valstybės narės įpareigojamos sudaryti sertifikavimui ir standartinės dauginamosios medžiagos tikrinimui pripažintų veislių katalogą; kadangi veislės yra pripažįstamos pagal Bendrijos reikalavimus, kurių vykdymas užtikrinamas atliekant oficialius patikrinimus, visų pirma pasėlių patikrinimus; kadangi tam, kad būtų galima apibūdinti veisles, turi būti patikrinama pakankamai daug požymių; kadangi būtiniausi požymiai, kurie turi būti tikrinami, turėtų būti nustatyti Bendrijos lygiu; kadangi, be to, turi būti nustatyti būtiniausi patikrinimų atlikimo reikalavimai; kadangi šie požymiai ir būtiniausi tikrinimo reikalavimai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į šiuolaikines mokslo ir technikos žinias; kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos bei dauginamosios medžiagos nuolatinio komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Valstybės narės numato, kad oficialių patikrinimų, atliekamų norint pripažinti vynmedžių veisles, metu būtų tikrinami bent I priede išvardyti požymiai. Jos užtikrina, kad tikrinant būtų laikomasi II priede išvardytų būtiniausių reikalavimų. 2 straipsnis Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 1972 m. liepos 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 3 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1972 m. balandžio 14 d. Komisijos vardu Pirmininkas S. L. MANSHOLT I PRIEDAS A DALIS MORFOLOGINIAI POŽYMIAI, Į KURIUOS ATSIŽVELGIAMA TIRIANT VEISLIŲ IŠSKIRTINUMĄ, STABILUMĄ IR VIENODUMĄ 1. Lapų pumpurų formavimasis ant 10-20 cm ilgio augančios šakelės: 1.1. forma 1.2. spalva (prie angos, kad būtų galima pastebėti antocianinus) 1.3. plaukuotumas 2. Nesumedėjusi šakelė žydėjimo metu: 2.1. skersinis skerspjūvis (forma ir kontūrai) 2.2. plaukuotumas 3. Sumedėjęs ūglis: 3.1. paviršius 3.2. tarpubamblis 4. Ūselių išsidėstymas 5. Jauni lapeliai 10-30 cm ilgio augančios šakelės viršūnėje (pirmieji trys lapeliai, skaičiuojami nuo tos vietos, kur aiškiai pradeda formuotis vegetatyviniai pumpurai): 5.1. spalva 5.2. plaukuotumas 6. Subrendęs lapas (esantis tarp 8 ir 11 bamblio): 6.1. nuotrauka 6.2. piešinys arba tiesioginis atspaudas nurodant mastelį 6.3. bendras pavidalas 6.4. lapų skilčių skaičius 6.5. lapkočio įpjova 6.6. šoninių viršutinių ir apatinių įpjovų gylis 6.7. apatinio paviršiaus plaukuotumas 6.8. paviršius 6.9. kraštų dantytumas 7. Žiedas: Akivaizdi lytis 8. Vynuogių kekės, subrendusios pramoniniam perdirbimui (vyninių vynuogių veislės ir valgomųjų vynuogių veislės): 8.1. nuotrauka (nurodant mastelį) 8.2. forma 8.3. dydis 8.4. lapkočio ilgis 8.5. vidutinis svoris gramais 8.6. nuskynimas 8.7. kekės kompaktiškumas 9. Uogos, subrendusios pramoniniam perdirbimui (vyninių vynuogių ir valgomųjų vynuogių veislių): 9.1. nuotrauka (nurodant mastelį) 9.2. forma 9.3. forma, nurodant vidutinį svorį 9.4. spalva 9.5. odelė (valgomųjų vynuogių veislių) 9.6. sėklų skaičius (valgomųjų vynuogių veislių) 9.7. minkštimas 9.8. sultys 9.9. skonis 10. Sėklos (vyninių vynuogių ir valgomųjų vynuogių veislių): abiejų pusių ir profilio nuotrauka (nurodant mastelį) B DALIS FIZIOLOGINIAI POŽYMIAI, Į KURIUOS ATSIŽVELGIAMA TIRIANT VEISLIŲ IŠSKIRTINUMĄ, STABILUMĄ IR VIENODUMĄ 1. VEGETATYVINIAI REIŠKINIAI: 1.1. Fenologinių datų nustatymas: Fenologinės datos nustatomos lyginant su viena arba keliomis kontrolinėmis veislėmis. 1.1.1. Vokietijoje: 1.1.1.1. baltųjų vynuogių veislės - Weißer Riesling, Weißer Gutedel, Müller-Thurgau 1.1.1.2. juodųjų vynuogių veislės - Blauer Spätburgunder 1.1.2. Prancūzijoje: 1.1.2.1. baltųjų vynuogių veislės - Riesling, Chasselas blanc, Müller-Thurgau, Sauvignon, Ugni blanc 1.1.2.2. juodųjų vynuogių veislės - Pinot noir, Gamay, Merlot, Cabernet, Sauvignon, Carignan, Grenache noir 1.1.2.3. valgomųjų vynuogių veislės Cardinal rouge, Casselas blanc, Alphonse Lavallée, Servant blanc 1.1.3. Italijoje: 1.1.3.1. baltųjų vynuogių veislės - Trebbiano toscano, Pinot bianco, Casselas dorato 1.1.3.2. juodųjų vynuogių veislės - Barbera, Merlot, Sangiovese 1.1.3.3. valgomųjų vynuogių veislės Regina, Chasselas dorato, Cardinal 1.1.4. Liuksemburge: Baltųjų vynuogių veislės - Riesling, Müller-Thurgau 1.2. Išsiskleidimo data: Diena, kai išsiskleidžia pusė įprastai nugenėto vynmedžio akučių, parodydamos savo vidinį plaukuotumą, palyginti su kontrolinių veislių akutėmis. 1.3. Visiško sužydėjimo metas: Diena, kai išsiskleidžia pusė tam tikro skaičiaus augalų žiedų palyginti su kontrolinėmis veislėmis. 1.4. Subrendimas (vyninių vynuogių ir valgomųjų vynuogių veislių): Be subrendimo laiko, reikėtų nurodyti vynuogių misos tankumą arba tikėtiną, jos rūgštingumą ir numatomą vynuogių derlingumą kilogramais iš hektaro palyginti su viena arba keliomis kontrolinėmis veislėmis, duodančiomis, jei įmanoma, panašius derlius. 2. AUGIMO POŽYMIAI: 2.1. Augimo energija 2.2. Augimo išvaizda (pirmojo vaisių vedančio pumpuro padėtis, pageidautinas dydis) 2.3. Gamyba: 2.3.1. reguliarumas 2.3.2. derlius 2.3.3. anomalijos 2.4. Atsparumas arba jautrumas: 2.4.1. nepalankioms sąlygoms 2.4.2. kenkėjams 2.5.3. vynuogės polinkis sutrūkinėti 2.5. Elgsena vegetatyvinio dauginimosi metu: 2.5.1. skiepijimas 2.5.2. dauginimas pjaustant 3. PASKIRTIS 3.1. vyninėms vynuogėms 3.2. valgomosioms vynuogėms 3.3. poskiepiams 3.4. pramoniniam naudojimui. II PRIEDAS BŪTINIAUSI TIKRINIMO REIKALAVIMAI 1. Ekologinė informacija: 1.1. vieta 1.2. geografinės sąlygos 1.2.1. ilguma 1.2.2. platuma 1.2.3. aukštis virš jūros lygio 1.2.4. padėtis vietos atžvilgiu ir nuolaidumas 1.3. klimato sąlygos 1.4. dirvožemio tipas 2. Techninė procedūra: 2.1. Vyninėms ir valgomosioms vynuogėms 2.1.1. jei įmanoma, tiriamos 24 vynmedžių veislės, įskiepytos į keletą skirtingų veislių poskiepių 2.1.2. ne mažiau nei 3 derėjimo metus 2.1.3. ne mažiau nei dviejose vietose, kurių ekologinės sąlygos skiriasi 2.1.4. skiepų ėmimas turėtų būti tikrinamas, pasirenkant mažiausiai trijų veislių poskiepius. 2.2. Šakniaatžalinėms veislėms: 2.2.1. 5 vynmedžiai, pasižymintys ne mažiau nei 2 augimo išvaizdomis 2.2.2. praėjus 5 metama po pasodinimo 2.2.3. 3 vietose, kurių ekologinės sąlygos skiriasi 2.2.4. imant skiepą, turėtų būti tikrinama jį lyginant su ne mažiau nei 3 veislių ūglių skiepai. [1] OL L 93, 1968 4 17, p. 15. [2] OL L 71, 1971 3 25, p. 16.