KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2017/259

2017 m. vasario 13 d.

dėl kai kurių į nacionalinius arba funkcinių oro erdvės blokų planus, pateiktus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, įrašytų persvarstytų tikslinių veiklos rodiklių ir atitinkamų priemonių, neatitinkančių visos Sąjungos antrojo ataskaitinio laikotarpio tikslinių veiklos rodiklių, ir dėl įpareigojimo taikyti taisomąsias priemones

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 729)

(Tekstas autentiškas tik anglų, graikų, italų, maltiečių, nyderlandų, prancūzų ir vokiečių kalbomis)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (Pagrindų reglamentą) (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalies c punktą,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 390/2013, kuriuo nustatomas oro navigacijos paslaugų teikimo ir tinklo funkcijų vykdymo veiklos rezultatų planas (2), ypač į jo 15 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

dėl pajėgumų pagrindinės veiklos srities pasakytina, kad valstybių narių pateiktų oro eismo srautų valdymo maršrutinio užlaikymo persvarstytų tikslinių rodiklių suderinamumas įvertintas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 IV priedo 4 punkte nustatytą principą, naudojantis atitinkamomis tinklo valdytojo apskaičiuotomis ir į (2014–2018/2019 m.) tinklo veiklos plano naujausią redakciją (toliau – tinklo veiklos planas) įrašytomis atitinkamų funkcinių oro erdvės blokų pajėgumų pamatinėmis vertėmis, kurias pritaikius Sąjungos lygmeniu užtikrinama, kad būtų pasiektas visos Sąjungos tikslinis veiklos rodiklis. To vertinimo duomenimis, funkcinių oro erdvės blokų tiksliniai rodikliai, kuriuos pateikė Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija bei Vokietija (FABEC) ir Kipras, Graikija, Italija bei Malta („Blue Med FAB“), dar nepersvarstyti ir neatitinka atitinkamų pamatinių verčių, todėl yra nesuderinami su susijusiu visos Sąjungos tiksliniu veiklos rodikliu. Be to, atitinkamų priemonių, kurių ėmėsi šioje konstatuojamojoje dalyje išvardytos valstybės narės, nepakanka, nes joms stinga grafiko su konkrečiais etapais, todėl jos netinkamos atliekant tikslinių rodiklių, kuriuos reikia pasiekti, persvarstymą;

dėl ekonominio efektyvumo pagrindinės veiklos srities pasakytina, kad valstybių narių pateikti tiksliniai rodikliai, išreikšti nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, įvertinti pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 390/2013 IV priedo 5 punkte, taip pat jo 1 punkte nustatytus principus, atsižvelgiant į maršruto nustatytų vieneto sąnaudų tendenciją per antrąjį ataskaitinį laikotarpį ir per visą (2012–2019 m. pirmąjį ir antrąjį ataskaitinį) laikotarpį, taip pat atsižvelgiant į paslaugų vienetus (eismo prognozę) ir į nustatytas maršruto vieneto sąnaudas, palyginti su valstybėmis narėmis, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši. Vertinimo duomenimis, persvarstyti tiksliniai rodikliai, kuriuos pateikė Nyderlandai, Prancūzija ir Vokietija (FABEC), yra nesuderinami su susijusiu visos Sąjungos tiksliniu veiklos rodikliu dėl toliau išvardytų priežasčių. Be to, atitinkamų priemonių, kurių ėmėsi šioje konstatuojamojoje dalyje išvardytos valstybės narės, nepakanka, nes joms stinga grafiko su konkrečiais etapais, todėl jos netinkamos atliekant tikslinių rodiklių, kuriuos reikia pasiekti, persvarstymą;

Prancūzijos persvarstyti tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai 1,1 % per metus. Toks sumažinimas yra gerokai mažesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį siekiama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (– 3,3 % per metus). Be to, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį planuojamos nustatytos maršruto vieneto sąnaudos mažėja ne pagal visos Sąjungos tendenciją (– 0,4 %, palyginti su – 1,7 %). Persvarstytas 2019 m. tikslinis rodiklis yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra lygios vidutinėms valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Prancūzijos, nustatytoms maršruto vieneto sąnaudoms, tačiau maždaug 22 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį. Be to, suplanuotos 2015 m. nustatytos maršruto vieneto sąnaudos yra 7,9 % didesnės už faktines 2014 m. sąnaudas. Persvarstydama savo tikslinius rodiklius, Prancūzija taip pat nesumažino savo nustatytų maršruto sąnaudų, o tik padidino paslaugų vienetais išreikštą eismo prognozę;

Vokietijos persvarstyti tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai 3,5 % per metus. Toks sumažinimas yra šiek tiek didesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį planuojama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (– 3,3 % per metus). Vis dėlto per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį nustatytos maršruto vieneto sąnaudos mažėja ne pagal visos Sąjungos tendenciją (– 0,8 %, palyginti su – 1,7 %). 2019 m. tikslinis rodiklis yra grindžiamas planuojamomis 2019 m. nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra gerokai (+ 12,6 %) didesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Vokietijos, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas ir maždaug 34 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį. Be to, suplanuotos 2015 m. nustatytos maršruto vieneto sąnaudos yra 3,9 % didesnės už faktines 2014 m. sąnaudas;

Nyderlandų persvarstyti tiksliniai rodikliai grindžiami planu nustatytas maršruto vieneto sąnaudas per antrąjį ataskaitinį laikotarpį mažinti vidutiniškai vos 0,4 % per metus. Toks sumažinimas yra gerokai mažesnis už tai, kiek per antrąjį ataskaitinį laikotarpį siekiama sumažinti visos Sąjungos vidutines nustatytas maršruto vieneto sąnaudas (– 3,3 % per metus). Be to, per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį planuojamos nustatytos maršruto vieneto sąnaudos mažėja ne pagal visos Sąjungos tendenciją (– 0,2 %, palyginti su – 1,7 %). Persvarstytas 2019 m. tikslinis rodiklis yra grindžiamas planuojamomis nustatytomis maršruto vieneto sąnaudomis, kurios yra šiek tiek (+ 1,3 %) didesnės už vidutines valstybių narių, kuriose veiklos ir ūkinė aplinka yra panaši į Nyderlandų, nustatytas maršruto vieneto sąnaudas ir maždaug 19 % didesnės už 2019 m. visos Sąjungos tikslinį veiklos rodiklį. Be to, suplanuotos 2015 m. nustatytos maršruto vieneto sąnaudos yra 3,4 % didesnės už faktines 2014 m. sąnaudas. Persvarstydami savo tikslinius rodiklius, Nyderlandai taip pat nesumažino savo nustatytų maršruto sąnaudų ir nepersvarstė paslaugų vienetais išreikštos eismo prognozės;

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Į persvarstytus veiklos rezultatų planus, pateiktus pagal Reglamentą (EB) Nr. 549/2004, įrašyti ir I priede išvardyti pajėgumų ir ekonominio efektyvumo pagrindinių veiklos sričių tiksliniai rodikliai ir atitinkamos priemonės neatitinka antrojo ataskaitinio laikotarpio visos Sąjungos tikslinių veiklos rodiklių, nustatytų Įgyvendinimo sprendimu 2014/132/ES.

2 straipsnis

Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija ir Vokietija dėl funkcinio oro erdvės bloko FABEC, o Graikija, Italija, Kipras ir Malta dėl funkcinio oro erdvės bloko „Blue Med FAB“ turi imtis taisomųjų priemonių, susijusių su tų blokų tiksliniais veiklos rodikliais pajėgumų pagrindinėje veiklos srityje, atsižvelgdami į II priedo A dalyje pasiūlytas taisomąsias priemones.

3 straipsnis

Nyderlandai, Prancūzija ir Vokietija dėl FABEC turi imtis taisomųjų priemonių, susijusių su to bloko tiksliniais veiklos rodikliais ekonominio efektyvumo pagrindinėje veiklos srityje, atsižvelgdami į II priedo B dalyje pasiūlytas taisomąsias priemones.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Graikijos Respublikai, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei, Maltos Respublikai, Nyderlandų Karalystei, Prancūzijos Respublikai ir Vokietijos Federacinei Respublikai.

(1) OL L 96, 2004 3 31, p. 1.

(2) OL L 128, 2013 5 9, p. 1.

(3) 2014 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/132/ES, kuriuo nustatomi antrojo ataskaitinio laikotarpio (2015–2019 m.) visos Sąjungos oro eismo valdymo tinklo tiksliniai veiklos rodikliai ir įspėjamosios ribos (OL L 71, 2014 3 12, p. 20).

(4) 2015 m. kovo 2 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/347 dėl kai kurių į nacionalinius arba funkcinių oro erdvės blokų planus, pateiktus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 549/2004, įrašytų tikslinių rodiklių nesuderinamumo su visos Sąjungos antrojo ataskaitinio laikotarpio tiksliniais veiklos rodikliais ir dėl tų tikslinių rodiklių persvarstymo rekomendacijų (OL L 60, 2015 3 4, p. 48).

II PRIEDAS

Siūlomos taisomosios priemonės

A. Pajėgumų pagrindinė veiklos sritis

Taisomosios priemonės, kurias pajėgumų pagrindinėje veiklos srityje siūloma taikyti rajono skrydžių valdymo vadavietės lygmeniu, kad būtų pašalintos pajėgumų stygiaus priežastys

Funkcinis oro erdvės blokas „Blue Med FAB“

Kipras (rajono skrydžių valdymo vadavietė – Nikozija)

Pajėgumų stygiaus priežastys: nelankstus žmogiškųjų išteklių naudojimas, mažas sektoriaus pajėgumas, sektoriaus konfigūracijos ir darbo tvarkaraščio lankstumo stygius, neįgyvendintos visos pajėgumų plane numatytos pajėgumų didinimo priemonės

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Sparčiau kurti naują oro navigacijos paslaugų teikėjo organizaciją

2. Perplanuoti veiklą, kad būtini pajėgumai būtų suteikti: a. įgyvendinus naujo suskirstymo į sektorius pasiūlymus, b. iš naujo įvertinus sektoriaus pajėgumus

3. Įgyvendinti: a. lanksčius pamainų tvarkaraščius, kad sektoriaus darbo tvarkaraščiai geriau atitiktų eismo poreikius, b. lanksčią sektoriaus konfigūraciją, atitinkančią eismo srautus

4. Tobulinti oro eismo srautų ir pajėgumų valdymo metodus

Savo veiklos rezultatų plane Kipras nurodė, kad bendri veiklos rezultatai nepagerės, kol nepadaryti instituciniai pakeitimai, kurių reikia, kad būtų sukurta nauja oro navigacijos paslaugų teikėjo organizacija, todėl Kiprui siūloma tuos pakeitimus nustatyti kuo skubiau.

Graikija (rajono skrydžių valdymo vadavietės – Atėnai ir Makedonija)

Pajėgumų stygiaus priežastys: investicijų į skrydžių valdymą stygius, per mažas skrydžių valdovų samdymas

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Apsvarstyti oro navigacijos paslaugų teikėjo atskyrimą nuo valdžios įstaigos ir įgyvendinti veiklos rezultatų gerinimo priemones

2. Oro navigacijos paslaugų teikėją reorganizuoti, kad būtų įmanoma laiku parengti bei įgyvendinti veiklos planus ir pasamdyti darbuotojų

3. Parengti visapusiško restruktūrizavimo planą, kad taikant naujus metodus būtų didinamas lankstumas, gerinamas sezoninis konfigūracijos keitimas ir lankstus pamainų tvarkaraščių sudarymas

Funkcinis oro erdvės blokas EC

Belgija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Vokietija (rajono skrydžių valdymo vadavietė – Mastrichto viršutinių skrydžių valdymo centras)

Pajėgumų stygiaus priežastys: stinga sektoriaus grupės lygmens pajėgumų, nes 2015 m. netikėtai pasikeitė eismo modeliai; mažai tikėtina, kad per planavimo laikotarpį pajėgumai bus padidinti įgyvendinant FABEC projektus

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Skrydžių valdovus sustiprintai mokyti gretutinių dalykų siekiant sektoriaus grupės lygmeniu geriau suderinti eismo poreikius ir sektoriaus darbo tvarkaraščius

2. Rengti ir įgyvendinti naujo suskirstymo į sektorius pasiūlymus

3. Įgyvendinti suplanuotus oro eismo valdymo sistemos patobulinimus

Prancūzija (rajono skrydžių valdymo vadavietė – Bordo)

Pajėgumo stygiaus priežastys: mokymas ir naujos oro eismo valdymo sistemos ERATO diegimas

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Tobulinti oro eismo srautų ir pajėgumo valdymo metodus

2. Į lankstaus perėjimo prie naujosios oro eismo valdymo sistemos planą, suderintą su tinklo valdytoju, įrašyti tinkamas poveikio mažinimo priemones siekiant mažesnio sistemos trikdymo

Prancūzija (rajono skrydžių valdymo vadavietė – Brestas)

Pajėgumo stygiaus priežastys: mokymas ir naujos oro eismo valdymo sistemos ERATO diegimas; suskirstymas į sektorius ir sektoriaus darbo tvarkaraščiai galėtų būti geriau pritaikyti eismo poreikiams

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Įgyvendinti naujo suskirstymo į sektorius pasiūlymus

2. Lanksčiai rengti pamainų tvarkaraščius, kad sektoriaus darbo tvarkaraščiai geriau atitiktų eismo poreikius

3. Lanksčiai nustatyti sektoriaus konfigūraciją, atitinkančią eismo srautus

4. Tobulinti oro eismo srautų ir pajėgumo valdymo metodus

Prancūzija (rajono skrydžių valdymo vadavietė – Marselis)

Pajėgumo stygiaus priežastys: savaitgaliais pajėgumo stinga, nes nesuderinti sektoriaus darbo tvarkaraščiai; mokymas ir naujos oro eismo valdymo sistemos „4Flight“ diegimas (2017–2019 m.)

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Lanksčiai rengti pamainų tvarkaraščius, kad sektoriaus darbo tvarkaraščiai geriau atitiktų eismo poreikius, ypač savaitgaliais

2. Lanksčiai nustatyti sektoriaus konfigūraciją, atitinkančią eismo srautus

3. Tobulinti oro eismo srautų ir pajėgumo valdymo metodus

4. Maršrutų parengimo ir suskirstymo į sektorius veiksmus orientuoti į sąsają su Barselonos rajono skrydžių valdymo vadaviete

5. Į lankstaus perėjimo prie naujosios oro eismo valdymo sistemos planą, suderintą su tinklo valdytoju, įrašyti tinkamas poveikio mažinimo priemones

Prancūzija (rajono skrydžių valdymo vadavietė – Reimsas)

Pajėgumo stygiaus priežastys: mokymas ir naujos oro eismo valdymo sistemos „4Flight“ (2017–2019 m.) diegimas; toks eismo pasiskirstymas, kai eismo poreikis didžiausias trumpiausiuose maršrutuose, eismo poreikio tam tikruose sektoriuose nuspėjamumo stygius

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Imtis maršrutų parengimo ir suskirstymo į sektorius veiksmų

2. Lanksčiai rengti pamainų tvarkaraščius, kad sektoriaus darbo tvarkaraščiai geriau atitiktų eismo poreikius

3. Lanksčiai nustatyti sektoriaus konfigūraciją, atitinkančią eismo srautus

4. Tobulinti oro eismo srautų ir pajėgumo valdymo metodus

5. Į lankstaus perėjimo prie naujosios oro eismo valdymo sistemos planą, suderintą su tinklo valdytoju, įrašyti tinkamas poveikio mažinimo priemones

Tobulinti oro eismo valdymo sistemą Prancūzijoje reikia siekiant ilgalaikių veiklos gerinimo tikslų, todėl siūloma, kad Prancūzija veiklą gerintų, kruopščiau planuodama laipsnišką naujosios sistemos diegimą.

B. Ekonominio efektyvumo pagrindinė veiklos sritis

Atsižvelgiant į priklausomybę nuo kitų pagrindinių veiklos sričių ir į esminį sistemos lygmens investavimo pajėgumą, ekonominio efektyvumo pagrindinėje veiklos srityje trumpuoju laikotarpiu siūloma įgyvendinti toliau nurodytas taisomąsias priemones. Siūlomos priemonės yra orientuotos į tris veiklos gerinimo veiksnius, t. y. į eismo prognozę, kapitalo grąžos normą ir skolos palūkanų normą.

Prancūzija

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Eismas. Palyginti su informacija, pateikta pradiniame veiklos rezultatų plane, Prancūzija 2015 m. liepos mėn. persvarstė antruoju ataskaitiniu laikotarpiu planuojamo eismo apimtį ir ją padidino (vidutiniškai + 2,9 %), todėl planuojamo eismo apimties prognozė atitinka pagal nepalankų scenarijų, kurį 2015 m. vasario mėn. parengė tarnyba STATFOR, pateiktą prognozę. Tačiau, remiantis faktinio 2015 m. eismo duomenimis ir naujausia (2016 m. vasario mėn.) STATFOR prognoze, siūloma planuojamo eismo apimtį dar kartą peržiūrėti ir padidinti siekiant atsižvelgti naujausią turimą informaciją.

2. Skolos palūkanų norma. Prancūzija daro prielaidą, kad oro navigacijos paslaugų teikėjui (DSNA) per antrąjį ataskaitinį laikotarpį taikoma 2,7 % skolos palūkanų norma. Tačiau pinigų politikos sąlygos gerokai pasikeitusios. Šiuo metu Prancūzijos ilgalaikė nerizikingų Vyriausybės obligacijų palūkanų norma kaip niekada maža, o remiantis Europos Centrinio Banko duomenimis suderinta ilgalaikė palūkanų norma yra mažesnė už 1 % Be to, DSNA nėra privačioji įmonė, o jos skolai (ir susijusiam rizikos priedui) labiau tiktų taikyti ilgalaikę Vyriausybės lyginamąją palūkanų normą. Todėl siūloma, kad Prancūzija, skaičiuodama DSNA kapitalo sąnaudas, taikytų mažesnę palūkanų normą.

Patikslinus 2018 ir 2019 m. eismo planus ir apribojus skolos palūkanų normą, pavyzdžiui, iki 1,5 % 2018 ir 2019 m., nustatytų maršruto vieneto sąnaudų tendencija antrąjį ataskaitinį laikotarpį būtų mažėjanti, t. y. – 2,2 % per metus, ir būtų artimesnė visos Sąjungos tendencijai (– 3,3 % per metus), o nustatytų maršruto vieneto sąnaudų tendencija per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį būtų – 1,1 % per metus ir būtų artimesnė visos Sąjungos tiksliniam rodikliui (– 1,7 % per metus).

Vokietija

Siūlomos taisomosios priemonės

Eismas. Palyginti su informacija, pateikta pradiniame veiklos rezultatų plane, Vokietija 2015 m. liepos mėn. persvarstė antruoju ataskaitiniu laikotarpiu planuojamo eismo apimtį ir ją padidino (vidutiniškai + 2,7 %), todėl planuojamo eismo apimties prognozė atitiko pagal nepalankų scenarijų, kurį 2015 m. vasario mėn. parengė tarnyba STATFOR, pateiktą prognozę. Tačiau, remiantis faktinio 2015 m. eismo duomenimis ir naujausia (2016 m. vasario mėn.) STATFOR prognoze, siūloma planuojamo eismo apimtį dar kartą peržiūrėti ir padidinti siekiant atsižvelgti naujausią turimą informaciją.

Be šios trumpalaikės priemonės, pripažįstama, kad per antrąjį ataskaitinį laikotarpį Vokietija daug investavo į savo oro navigacijos paslaugų teikėją. Vis dėlto yra rizika, kad antrojo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje sąnaudos gerokai padidės, todėl Vokietijai siūloma apsvarstyti ilgalaikes pagrindinių sąnaudų bazės problemų šalinimo priemones, kurias pritaikius, pavyzdžiui, nustatytų maršruto vieneto sąnaudų tendencija per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį būtų – 1,5 % per metus ir būtų artimesnė visos Sąjungos tiksliniam rodikliui (– 1,7 % per metus).

Nyderlandai

Siūlomos taisomosios priemonės

1. Eismas. Palyginti su informacija, pateikta pradiniame veiklos rezultatų plane, Nyderlandai 2015 m. liepos mėn. nepersvarstė antruoju ataskaitiniu laikotarpiu planuojamo eismo apimties didėjimo, pagrįsto konservatyvios prognozės scenarijumi, kurį parengė tarnyba STATFOR. Remiantis faktinio 2015 m. eismo duomenimis ir naujausia (2016 m. vasario mėn.) STATFOR prognoze, siūloma planuojamo eismo apimtį peržiūrėti ir padidinti siekiant atsižvelgti naujausią turimą informaciją.

2. Skolos palūkanų norma. Nyderlandai daro prielaidą, kad oro navigacijos paslaugų teikėjui (LVNL) per 2019 m. taikoma 3,2 % palūkanų norma. Tačiau pinigų politikos sąlygos gerokai pasikeitusios. Šiuo metu Nyderlandų ilgalaikė palūkanų norma kaip niekada maža, o remiantis Europos Centrinio Banko duomenimis suderinta ilgalaikė palūkanų norma yra gerokai mažesnė už 1 % Todėl siūloma, kad Nyderlandai, skaičiuodami LVNL kapitalo sąnaudas, taikytų mažesnę palūkanų normą.

Patikslinus 2018 ir 2019 m. eismo planus ir apribojus skolos palūkanų normą, pavyzdžiui, iki 3,0 % 2019 m., nustatytų maršruto vieneto sąnaudų tendencija antrąjį ataskaitinį laikotarpį būtų – 2,5 % per metus ir būtų artimesnė visos Sąjungos tendencijai (– 3,3 % per metus), o nustatytų maršruto vieneto sąnaudų tendencija per visą (pirmąjį ir antrąjį) ataskaitinį laikotarpį būtų – 1,5 % per metus ir būtų artimesnė visos Sąjungos tiksliniam rodikliui (– 1,7 % per metus).