(10)

Kiekvienais metais nuo 2005 iki 2007 metų Švedijos paštas stabiliai užėmė šiek tiek daugiau kaip (…) % (6) adresuotų pirmos klasės laiškų rinkos tiek pagal vertę, tiek pagal kiekį (7). Pasak Švedijos pašto, ši rinkos dalis labai nesiskirtų net jei kiekvienas iš galimų išskirti segmentų būtų vertinamas atskirai (vartotojo vartotojui, vartotojo įmonei, įmonės vartotojui, įmonės įmonei, vidaus ir tarptautinės siuntos, laiškai ir pirmos klasės laikraščiai, pavieniai siuntiniai ir siuntos, rūšiuotos ir nerūšiuotos siuntos, didelės ir mažos siuntos, miestų zonose ir likusioje Švedijos dalyje (…) (8). Taigi šiuo atveju klausimas, ar visi šie segmentai yra ar nėra to paties produkto rinkos dalis, gali būti paliktas atviras. Vis dėlto, Švedijos pašto teigimu, rinka, pagal kurią reiktų vertinti Švedijos pašto rinkos pozicijas, būtų didesnė „žinučių rinka“, kuri, be visų kategorijų ir rūšių adresuotų laiškų, prioritetinių ir neprioritetinių laikraščių ir periodinių leidinių, taip pat adresuoto reklaminio pašto, apimtų „visas fizinio pašto pristatymo elektronines alternatyvas. (…) Galimi pavyzdžiai yra el. paštas, elektroninis duomenų keitimasis, komunikacija naudojantis tinklalapiais (informacijos pateikimas, sandorių atlikimas ir pan.), verslo sistemos (kuriomis skatinama komunikacija ir paslaugų programos, pavyzdžiui, el. sąskaitų išrašymo sistemas) ir telefonijos paslaugos (trumpųjų žinučių (SMS) ir vaizdo žinučių (MMS) forma)“. Taip apibrėžtoje rinkoje Švedijos paštas turėtų „ribotą rinkos dalį“. Pasak Švedijos pašto, iš tiesų turėtų būti konkurencinis spaudimas dėl galimybės pakeisti „tradicinių“ popierinių laiškų paslaugas elektroninės komunikacijos priemonėmis (pvz., el. paštu ar SMS žinutėmis). Dėl pakeitimo reikia pažymėti, kad vadovaujantis EB konkurencijos taisyklėmis pakeičiamumas turėtų būti analizuojamas, inter alia, pagal produktų savybes, produktų kainą ir kliūtis, siejamas su paklausos prisiderinimu prie galimų pakaitinių produktų. Popierinio pašto ir elektroninės komunikacijos ypatumai labai skiriasi pagal komunikacijos formą, komunikacijai reikalingą laiką ir klientų teikiamą pirmenybę. Be to, egzistuoja didelės kliūtys popieriniam paštui pakeisti elektroniniu paštu (9). Tai rodo, kad elektroninė komunikacija priklauso kitai produktų rinkai, todėl negali sudaryti tiesioginės konkurencijos Švedijos pašto teikiamoms adresuotų pirmos klasės laiškų paslaugoms. Be to, atrodytų, kad daugiau naudojantis elektronine komunikacija turėtų itin sumažėti bendra popierinio pašto rinka, o ne atsirasti konkurencija (10). Taigi tiesioginės konkurencijos poveikio negalima vertinti remiantis „žinučių rinka“. Todėl Švedijos paštas teigia, kad nagrinėtina rinka turėtų būti „adresuotų fizinių žinučių rinka“, t. y. viena rinka, apimanti visas laiškų formas ir kategorijas (prioritetinį ir neprioritetinį, skubų ir įprastinį paštą), adresuotą reklaminį paštą, laikraščius ir periodinius leidinius. Taip apibrėžtoje rinkoje 2007 m. Švedijos pašto rinkos dalis būtų (…) % pagal vertę ir (…) % pagal kiekį. Be to, kad įvairių rūšių aptariamų paslaugų kainos labai skiriasi, ši didelė rinkos dalis apima Švedijos pašto rinkos dalis, kurios svyruoja nuo (…) % iki (…) % pagal vertę ir nuo (…) % iki (…) % pagal kiekį, o tai nedera su viena bendra rinka. Todėl adresuotų pirmos klasės laiškų rinka turėtų būti vertinama atskirai. Švedijos pašto rinkos dalys šioje rinkoje yra tokios, jog, nesant priešingos informacijos, darytina išvada, kad šioje konstatuojamojoje dalyje aptartoms paslaugoms, susijusioms su adresuotais pirmos klasės laiškais, Švedijoje tiesioginio konkurencijos poveikio nėra. Dėl šios priežasties Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnio 1 dalis netaikoma sutartims, skirtoms suteikti galimybę pradėti vykdyti šią veiklą Švedijoje.