3.

Finansinius reikalavimus galima skirstyti pagal tai, ar jie yra perleidžiamieji, ar ne. Reikalavimas yra perleidžiamasis, jei vienetas gali paprastai perduoti savo nuosavybės teises kitam vienetui, jas perleisdamas ar patvirtindamas, arba jei reikalavimą galima atsverti kitu sandoriu, pvz., išvestinių finansinių priemonių atveju. Iš esmės bet kokia finansine priemone galima prekiauti, tačiau perleidžiamosiomis priemonėmis prekiaujama organizuotose biržose arba nebiržiniais sandoriais, nors faktinė prekyba nėra būtina perleidžiamumo sąlyga. A lentelė IF turto ir įsipareigojimų priemonių kategorijų apibrėžtys TURTO KATEGORIJOS Kategorija Pagrindinių požymių aprašas 1. Indėliai ir paskolų reikalavimai Pagal šią atskaitomybės sistemą šį straipsnį sudaro IF skolininkams paskolintos lėšos arba IF įgytos paskolos, patvirtintos neperleidžiamaisiais dokumentais arba nepatvirtintos dokumentais. Tai apima šiuos straipsnius: — IF padėtus indėlius, pvz., vienadienius indėlius, sutarto termino indėlius ir įspėjamojo laikotarpio indėlius — turimus neperleidžiamuosius vertybinius popierius: turimus neperleidžiamuosius skolos vertybinius popierius, kuriais negalima prekiauti antrinėse rinkose — paskolas, kuriomis prekiaujama: — paskolos, de facto tapusios perleidžiamosiomis, priskiriamos straipsniui „indėliai ir paskolų reikalavimai“, jeigu nėra įrodymų, kad jomis prekiaujama antrinėse rinkose. Kitu atveju jos priskiriamos skolos vertybiniams popieriams — subordinuotą skolą indėlių ar paskolų forma: subordinuotos skolos priemonės suteikia galimybę pareikšti papildomą reikalavimą išduodančiai institucijai, kurį galima įgyvendinti tik įgyvendinus visus aukštesnio statuso reikalavimus, tokiu būdu suteikiant šioms priemonėms tam tikras nuosavybės priemonių savybes. Statistiniais tikslais subordinuota paskola priskiriama „paskoloms“ arba „skolos vertybiniams popieriams“, atsižvelgiant į priemonės pobūdį. Jei visų formų IF turimos subordinuotos skolos šiuo metu statistiniais tikslais nurodomos vienu skaičiumi, šis skaičius priskiriamas straipsniui „skolos vertybiniai popieriai“, nes subordinuotą paskolą daugiausia sudaro skolos vertybiniai popieriai, o ne paskolos — reikalavimus pagal atvirkštinius atpirkimo sandorius su pinigų įkeitimu: grynųjų pinigų, sumokėtų už IF nupirktus vertybinius popierius nustatyta kaina ir griežtai įsipareigojant perparduoti tuos pačius (ar panašius) vertybinius popierius nustatyta kaina nurodytą dieną ateityje, atitiktinį — reikalavimus pagal vertybinių popierių skolinimąsi su pinigų įkeitimu: grynųjų pinigų, sumokėtų už IF pasiskolintus vertybinius popierius, atitiktinį Šiame reglamente šis straipsnis taip pat apima apyvartoje esančius eurų ir užsienio valiutos banknotus ir monetas, paprastai naudojamus mokėjimams. 2. Skolos vertybiniai popieriai Turimi skolos vertybiniai popieriai, kurie yra perleidžiamosios finansinės priemonės, kuriomis įrodoma skola, ir kuriais paprastai prekiaujama antrinėse rinkose arba kurie gali būti užskaityti rinkoje priešpriešiniais sandoriais, ir turėtojui nesuteikia jokių nuosavybės teisių institucijos emitentės atžvilgiu. Šis straipsnis apima: — turimus vertybinius popierius, suteikiančius turėtojui nesąlygišką teisę į nustatyto dydžio arba sutartiniu būdu apibrėžtas pajamas, gaunamas atkarpos mokėjimų ir (arba) nurodytos nustatytos sumos forma nustatytą dieną arba dienomis arba nuo dienos, nustatytos išleidimo metu — paskolas, kurios tampa perleidžiamos organizuotoje rinkoje, su sąlyga, kad yra įrodymų, jog jomis prekiaujama antrinėje rinkoje, įskaitant rinkos formuotojų buvimo, dažno finansinio turto kotiravimo, pvz., pirkėjo ir pardavėjo siūlomų kainų skirtumų, įrodymus. Priešingu atveju jos priskiriamos „indėlių ir paskolų reikalavimams“ — subordinuotą skolą skolos vertybinių popierių forma Vertybinių popierių skolinimo operacijų metu paskolinti arba pagal atpirkimo sutartis parduoti vertybiniai popieriai ir toliau apskaitomi pradinio savininko balanse (ir neturi būti įrašomi laikinai juos įsigijusios atitiktinės šalies balanse), jeigu yra tvirtai įsipareigojama atlikti atvirkštinę operaciją, o ne tiesiog yra galimybė tai padaryti. Jei laikinai įsigijusi atitiktinė šalis parduoda gautus vertybinius popierius, pardavimas įrašomas kaip tiesioginis sandoris su vertybiniais popieriais ir įrašomas laikinai įsigijusios atitiktinės šalies balanse kaip neigiama vertybinių popierių portfelio pozicija. 3. Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos (vienetai) Finansinis turtas, reiškiantis nuosavybės teises bendrovėse ir kvazibendrovėse. Šis finansinis turtas jo turėtojams paprastai suteikia teisę į bendrovių ar kvazibendrovių pelno dalį ir į jų grynojo turto dalį likvidavimo atveju. Šis straipsnis apima biržines ir nebiržines akcijas, kitas nuosavybės priemones, PRF akcijas (vienetus) ir ne PRF IF akcijas (vienetus). Nuosavybės vertybiniams popieriams, paskolintiems vykdant vertybinių popierių skolinimo veiklą arba parduotiems pagal atpirkimo sutartį, taikomos 2 kategorijoje „skolos vertybiniai popieriai“ nustatytos taisyklės. 3a. Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos (vienetai), iš jų: biržinės akcijos Biržinės akcijos – nuosavybės vertybiniai popieriai, įtraukti į biržos prekybos sąrašus. Birža gali būti pripažinta vertybinių popierių birža arba bet kokios kitos formos antrinė rinka. Biržinės akcijos taip pat vadinamos kotiruojamomis akcijomis. Jei žinomos biržinės akcijų kotiruojamos kainos, paprastai manoma, kad žinomos dabartinės rinkos kainos. 3b. Nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos (vienetai), iš jų: investicinių fondų akcijos (vienetai) Šis straipsnis apima turimas į PFĮ ir IF sąrašą statistikos tikslais įtrauktų PRF ir ne PRF IF (t. y. IF, išskyrus PRF) išleistas akcijas (vienetus). PRF yra apibrėžti Reglamente (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). IF, išskyrus PRF, yra apibrėžti šio reglamento 1 straipsnyje. (2 + 3)a, iš jų vertybiniai popieriai (skolos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos (vienetai)), paskolinti ar parduoti pagal atpirkimo sutartis Šiam straipsniui priskiriami vertybiniai popieriai, pateikiami 2 kategorijoje (skolos vertybiniai popieriai) ir 3 kategorijoje (nuosavybės priemonės ir investicinių fondų akcijos (vienetai)), paskolinti vykdant vertybinių popierių skolinimo veiklą arba parduoti pagal atpirkimo sutartis (arba vykdant bet kokią kitą panašią veiklą, pvz., pardavimo ir atpirkimo sandorius). 4. Išvestinės finansinės priemonės Išvestinės finansinės priemonės yra finansinės priemonės, susietos su konkrečia finansine priemone, rodikliu ar žaliava, pagal kurias finansų rinkose galima atskirai prekiauti konkrečia finansų rizika. Šis straipsnis apima: — pasirinkimo sandorius — varantus — ateities sandorius — išankstinius sandorius — apsikeitimo sandorius — kredito išvestines finansines priemones Išvestinės finansinės priemonės balanse apskaitomos bendrąja rinkos verte. Atskiros išvestinių priemonių sutartys, turinčios teigiamą rinkos vertę, apskaitomos balanso turto pusėje, o sutartys, turinčios neigiamą rinkos vertę, – balanso įsipareigojimų pusėje. Bendrieji būsimieji įsipareigojimai, atsirandantys iš išvestinių priemonių sutarčių, neturėtų būti apskaitomi kaip balanso straipsniai. Išvestinės finansinės priemonės gali būti apskaitomos grynąja verte, taikant skirtingus vertinimo metodus. Tuo atveju, kai yra prieinamos tik grynosios pozicijos arba kai pozicijos yra apskaitytos ne rinkos verte, pateikiamos šios pozicijos. Šis straipsnis neapima išvestinių finansinių priemonių, kurios nėra apskaitomos balanse pagal nacionalines taisykles. 5. Nefinansinis turtas (įskaitant ilgalaikį turtą) Materialusis ir nematerialusis turtas, išskyrus finansinį turtą. Ilgalaikis turtas – nefinansinis turtas, kurį IF naudoja pakartotinai ar nuolat ilgiau nei vienus metus. Šiam straipsniui priskiriamas būstas, kiti pastatai ir statiniai, mašinos ir įranga, vertybės, intelektinės nuosavybės produktai, pvz., kompiuterių programinė įranga ir duomenų bazės. 6. Likęs turtas Tai yra likusio turto straipsnis balanse, apibrėžiamas kaip „kitur neįtrauktas turtas“. NCB taip pat gali reikalauti šiame straipsnyje atskirai išskirti: — sukauptas palūkanas, gautinas už indėlius ir paskolas, — sukauptas palūkanas už turimus skolos vertybinius popierius, — sukauptus gautinus nuompinigius, — gautinas sumas, nesusijusias su pagrindine IF veikla.

ĮSIPAREIGOJIMŲ KATEGORIJOS Kategorija Pagrindinių požymių aprašas 7. Paskolos ir gauti indėliai IF kreditoriams mokėtinos sumos, išskyrus sumas, susijusias su perleidžiamųjų vertybinių popierių išleidimu. Šį straipsnį sudaro: — paskolos: paskolos, suteiktos IF, kurios yra patvirtintos neperleidžiamaisiais dokumentais arba nėra patvirtintos dokumentais, — atpirkimo sandoriai ir atpirkimo pobūdžio operacijos su pinigų įkeitimu: grynųjų pinigų, gautų už vertybinius popierius, IF parduotus nustatyta kaina ir griežtai įsipareigojant atpirkti tuos pačius (ar panašius) vertybinius popierius nustatyta kaina nurodytą dieną ateityje, atitiktinys. IF gautos sumos už vertybinius popierius, perleistus trečiajai šaliai („laikinai įsigyjančiai šaliai“), turi būti įrašomos čia, jeigu yra tvirtas įsipareigojimas įvykdyti atvirkštinę operaciją, o ne tiesiog yra galimybė tai padaryti. Tai reiškia, kad IF operacijos metu išlaiko tų vertybinių popierių riziką ir naudą, — pinigų įkaitas, gautas už vertybinių popierių skolinimą: sumos, gautos už vertybinius popierius, laikinai perleistus trečiajai šaliai vertybinių popierių skolinimo už pinigų įkaitą forma, — pinigų įkaitas, gautas vykdant veiklą, susijusią su laikinu aukso perleidimu už įkaitą. 8. IF akcijos (vienetai) Į IF sąrašą statistikos tikslais įtrauktų IF išleistos akcijos ar vienetai, taip pat ir akcinio kapitalo forma. Šis straipsnis nurodo visus įsipareigojimus IF akcininkams. Čia taip pat įeina lėšos iš nepaskirstyto pelno ir lėšos, kurias IF atideda tikėtiniems būsimiems mokėjimams ir įsipareigojimams. 9. Išvestinės finansinės priemonės Žr. 4 kategoriją. 10. Likę įsipareigojimai Tai yra likusių įsipareigojimų straipsnis balanse, apibrėžiamas kaip „kitur neįtraukti įsipareigojimai“. NCB taip pat gali reikalauti šiame straipsnyje atskirai išskirti: — išleistus skolos vertybinius popierius, IF išleistus vertybinius popierius, išskyrus nuosavybės priemones, kurie paprastai yra apyvartinės priemonės ir kuriais prekiaujama antrinėse rinkose arba kuriuos galima užskaityti rinkoje priešpriešiniais sandoriais, ir kurie nesuteikia jų turėtojui nuosavybės teisių į juos išleidusią instituciją, — sukauptas palūkanas, mokėtinas už paskolas ir indėlius, — mokėtinas sumas, nesusijusias su pagrindine IF veikla, t. y. tiekėjams mokėtinas sumas, mokesčius, darbo užmokestį, socialines įmokas ir t. t., — atidėjinius, priskiriamus įsipareigojimams trečiosioms šalims, t. y. pensijas, dividendus ir t. t., — grynąsias pozicijas, atsirandančias iš vertybinių popierių skolinimo be piniginio įkaito, — grynąsias sumas, mokėtinas dėl atsiskaitymų ateityje už sandorius vertybiniais popieriais.