1.

I priedas iš dalies keičiamas taip: a) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Mokėjimų balanso statistika Europos Centrinis Bankas (ECB) reikalauja mokėjimų balanso statistinius duomenis teikti dviem periodais: kas mėnesį ir kas ketvirtį, atsižvelgiant į atitinkamus kalendorinius laikotarpius. Metiniai duomenys parengiami sudedant valstybių narių pateiktus atitinkamų metų ketvirčių duomenis. Kiek įmanoma, mokėjimų balanso statistiniai duomenys turėtų atitikti kitus pinigų politikai vykdyti teikiamus statistinius duomenis, konkrečiai ketvirčio nacionalinių (įskaitant sektorių) sąskaitų bei mėnesio pinigų ir bankų statistinius duomenis. 1.1. Mėnesio mokėjimų balanso statistika Tikslas Euro zonos mėnesio mokėjimų statistikos balanso tikslas yra parodyti pagrindinius straipsnius, įtakojančius pinigų aplinką bei valiutų rinkas (žr. II priedo 1 lentelę). Reikalavimai Svarbu, kad duomenys būtų tinkami euro zonos mokėjimų balansui sudaryti. Atsižvelgdamas į trumpą mėnesio mokėjimų balanso duomenų pateikimo terminą, labai bendrą duomenų pobūdį bei jų panaudojimą pinigų politikos tikslams bei užsienio valiutos operacijoms, ECB leidžia, jeigu tai neišvengiama, šiek tiek nukrypti nuo tarptautinių standartų (žr. 2 straipsnio 4 dalį). Nereikalaujama pateikti duomenų, parengtų remiantis tik kaupimo ar įvykdytų sandorių pagrindu. Kada būtina laikytis termino, ECB priims duomenų įverčius ar preliminarius duomenis, jeigu šie duomenys reikšmingai nenukrypsta nuo tarptautinių standartų ir tokių duomenų įverčių ar preliminarių duomenų pateikimas užtikrina pakankamą duomenų kokybę. Kiekvienoje plačioje sandorių kategorijoje reikalaujama parodyti turtą ir įsipareigojimus (arba kreditą ir debetą einamosios sąskaitos straipsniuose). Todėl reikia, kad NCB išorės sektoriaus sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais atskirtų nuo sandorių ne euro zonoje. NCB atlieka tai nuolat. Pasikeitus euro zonos dalyvių skaičiui, NCB turi pakeisti euro zonos šalių sudėties apibrėžimą nuo tos dienos, kai įsigalioja narystės pasikeitimas. Reikalaujama, kad ir ankstesnės sudėties euro zonos valstybių narių, ir naujų euro zonos valstybių narių NCB teiktų geriausius įvertinius istorinius duomenis, kurie apimtų išplėstą euro zoną. Siekiant kiekvieną mėnesį prasmingai agreguoti su euro zona susijusius portfelinių investicijų duomenis, reikia atskirti sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto sandorių grynąja verte statistiniai duomenys rengiami agreguojant pateiktus ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių sandorių grynąja verte duomenis. euro zonos portfelinių investicijų sandorių grynąja verte įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visų nacionalinių įsipareigojimų sandorius grynąja verte ir sandorius dėl vertybinių popierių, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai, grynąja verte. Analogiškas suvestinių duomenų atskaitomybės reikalavimas bei parengimo metodas yra taikomas portfelinių investicijų pajamoms. Kad būtų galima parengti mokėjimų balanso pinigų apžvalgą, NCB turi pateikti duomenis, paskirstytus pagal institucinius sektorius. Mėnesio mokėjimų balansas skirstomas pagal šiuos sektorius: — tiesioginės investicijos: a) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; b) pinigų rinkos fondai; c) valdžios sektorius; d) kiti sektoriai, — portfelinių investicijų turtas ir kitos investicijos: a) centrinis bankas; b) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinį banką; c) pinigų rinkos fondai; d) valdžios sektorius; e) kiti sektoriai. Rengiant mokėjimų balanso paskirstymą pagal sektorius, kuris leistų parengti pinigų apžvalgą, iš NCB bus reikalaujama pateikti duomenis apie euro zonos rezidentų išleistų portfelinių investicijų vertybinių popierių sandorius grynąja verte, paskirstytus pagal institucinį sektorių, kuriam priklauso emitentas. Be to, portfelinių investicijų įsipareigojimai apims paskirstymą pagal vidaus emitento institucinį sektorių. Tada euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų dalies sandorių grynąja verte statistiniai duomenys, paskirstyti pagal sektorių, rengiami konsoliduojant atitinkamų sektorių bendruosius nacionalinius įsipareigojimus grynąja verte ir atitinkamus euro zonos rezidentų išleistų ir įsigytų vertybinių popierių sandorius grynąja verte. NCB (ir, kai tinkama, kitos kompetentingos institucijos) renka portfelinių investicijų duomenis pagal vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje. 1.2. Ketvirčio mokėjimų balanso statistika Tikslas Euro zonos ketvirčio mokėjimų balanso tikslas – pateikti išsamesnę informaciją, kuri leistų plačiau analizuoti tarptautinius sandorius. Ketvirčio mokėjimų balanso duomenys taip pat yra dėmesingo šalies ekonomikos stebėjimo pagrindas. Ši statistika žymiai prisideda sudarant euro zonos sektorių ir finansines sąskaitas bei kartu su Europos Komisija (Eurostatu) bendrai skelbiant Sąjungos ir (arba) euro zonos mokėjimų balansą. Reikalavimai Kiek įmanoma, ketvirčio mokėjimų balanso statistika atitinka tarptautinius standartus (žr. 2 straipsnio 4 dalį). Reikalaujamas ketvirčio mokėjimų balanso statistinių duomenų paskirstymas pateikiamas II priedo 2 lentelėje. Suderintos kapitalo ir finansinių sąskaitų sąvokos ir apibrėžtys išdėstytos III priede. Ketvirčio einamosios sąskaitos straipsnių paskirstymas yra panašus į reikalaujamą mėnesio duomenų paskirstymą. Tačiau paslaugų ir pajamų straipsniams reikalingas išsamesnis ketvirčio duomenų paskirstymas. Finansinės sąskaitos straipsnio „kitos investicijos“ atžvilgiu ECB vadovaujasi Tarptautinio valiutos fondo (TVF) Mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovo šeštojo leidimo (toliau – BV6) reikalavimais. Paskirstymas pateikiamas kitaip (t. y. pirmiausia paskirstoma pagal sektorius). Šis paskirstymas pagal sektorius yra detalesnis, tačiau ir toliau atitinka BV6 paskirstymą, kuriame pirmenybė teikiama priemonėms. Kaip ir BV6, grynieji pinigai ir indėliai atskiriami nuo paskolų ir kitų investicijų. NCB privalo atskirti sandorius su euro zonos valstybėmis narėmis nuo visų kitų tarptautinių sandorių. euro zonos portfelinių investicijų turto sandorių grynąja verte statistiniai duomenys rengiami agreguojant pateiktus ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių sandorių grynąja verte duomenis. euro zonos portfelinių investicijų sandorių grynąja verte įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visų nacionalinių įsipareigojimų sandorius grynąja verte ir sandorius dėl vertybinių popierių, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai, grynąja verte. Analogiškas suvestinių duomenų atskaitomybės reikalavimas bei parengimo metodas yra taikomas portfelinių investicijų pajamoms. NCB taip pat turi pateikti ketvirčio duomenis, paskirstytus pagal institucinį sektorių. Šis duomenų reikalavimas viršija TVF standartinius komponentus. NCB privalo pateikti ketvirčio duomenis dėl šių sektorių: a) centriniai bankai; b) indėlius priimančios bendrovės, išskyrus centrinius bankus; c) pinigų rinkos fondai; d) valdžios sektorius; e) ne pinigų rinkos fondų investiciniai fondai; f) draudimo bendrovės ir pensijų fondai; g) kitos finansų įstaigos; h) ne finansų bendrovės; ir i) namų ūkiai ir namų ūkiams paslaugas teikiančios ne pelno institucijos. Rengiant euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų sandorių grynąja verte statistinius duomenis pagal euro zonos rezidentų emitentų sektorių, reikalavimai ketvirčio statistiniams duomenims yra panašūs į mėnesio mokėjimų balansui taikomus reikalavimus. Vadovaujantis nacionalinių sąskaitų sistema, BV6 rekomenduoja palūkanas įtraukti remiantis kaupimo principu. Šis reikalavimas turi įtakos einamajai sąskaitai (investicijų pajamoms) ir finansinei sąskaitai.“; b) 3 dalis pakeičiama taip: „3. Tarptautinių investicijų balanso statistika Tikslas Tarptautinių investicijų balansas – visos euro zonos užsienio turto ir įsipareigojimų ataskaita, reikalinga pinigų politikos ir valiutų rinkos analizei. Visų pirma, jis padeda įvertinti valstybių narių išorinį pažeidžiamumą ir stebėti pinigus turinčio sektoriaus užsienyje turimo likvidaus turto pokyčius. Ši statistinė informacija labai svarbi rengiant likusio pasaulio sąskaitą euro zonos ketvirčio finansinėse ataskaitose. Ketvirčio tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys taip pat yra dėmesingo šalies ekonomikos stebėjimo pagrindas, įskaitant Europos Komisijos makroekonominio disbalanso procedūros kontekste (*1). Reikalavimai NCB privalo kas ketvirtį pateikti tarptautinių investicijų balanso statistinius duomenis apie laikotarpio pabaigos likučius ir perkainojimus dėl valiutos kurso ar kitų kainų pokyčių. Tarptautinių investicijų balanso duomenys kiek įmanoma turi atitikti tarptautinius standartus (žr. 2 straipsnio 4 dalį). ECB parengia tarptautinių investicijų balansą visai euro zonai. euro zonos tarptautinių investicijų balanso straipsnių paskirstymas pateikiamas II priedo 4 lentelėje. Tarptautinių investicijų balanse parodomi finansų likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje, to laikotarpio pabaigos kainomis. Likučių vertė gali pasikeisti dėl toliau išdėstytų veiksnių. Pirma, dalis vertės per ataskaitinį laikotarpį pasikeis dėl finansinių sandorių, kurie įvyko ir buvo įtraukti į mokėjimų balansą. Antra, atitinkamo laikotarpio pradžioje ir pabaigoje pozicijos iš dalies pasikeis dėl parodytų finansinio turto ir įsipareigojimų kainų pokyčių. Trečia, jeigu likučiai yra išreikšti ne apskaitos vienetu, naudojamu tarptautinių investicijų balanse, o kitomis valiutomis, vertei įtakos taip pat turės valiutų keitimo į kitas valiutas kursų pokyčiai. Galiausiai, bet koks kitas pokytis ne dėl pirmiau paminėtų veiksnių bus laikomas atsiradusiu dėl kitų apimties pokyčių per tą laikotarpį. Siekiant tinkamai suderinti euro zonos finansinius srautus ir likučius, reikia atskirti vertės pokyčius dėl kainos, valiutų kurso pasikeitimų ir dėl kitų apimties pokyčių. Tarptautinių investicijų balanso apimtis turėtų būti kuo panašesnė į ketvirčio mokėjimų balanso srautų apimtį. Sąvokos, apibrėžtys ir paskirstymai atitinka ketvirčio mokėjimų balanso srautams naudojamas sąvokas, apibrėžtis ir paskirstymus. Kiek įmanoma, tarptautinių investicijų balanso duomenys turėtų būti suderinti su kitais statistiniais duomenimis, pavyzdžiui, pinigų ir bankų statistika bei finansinių sąskaitų duomenimis. Kaip ir mėnesio bei ketvirčio mokėjimų balansuose, savo tarptautinių investicijų balanso statistikoje NCB turi atskirti investicijas euro zonos valstybių narių atžvilgiu nuo visų kitų tarptautinių investicijų pozicijų. Portfelinių investicijų sąskaitose turimus vertybinius popierius, išleistus euro zonos rezidentų, reikia atskirti nuo turimų vertybinių popierių, išleistų ne euro zonos rezidentų. euro zonos portfelinių investicijų turto statistiniai duomenys parengiami agreguojant ne euro zonos rezidentų išleistų vertybinių popierių turto duomenis. euro zonos portfelinių investicijų įsipareigojimų statistiniai duomenys parengiami konsoliduojant visus nacionalinius įsipareigojimus ir euro zonos rezidentų išleistus ir nupirktus turimus vertybinius popierius. Tarptautinių investicijų balanse portfelinių investicijų turtas ir įsipareigojimai parengiami tik pagal likučių duomenis. NCB (ir, kai tinkama, kitos kompetentingos statistikos institucijos) renka bent jau duomenis apie ketvirčio portfelinių investicijų turto ir įsipareigojimų likučius pagal kiekvieną vertybinį popierių pagal vieną iš modelių, pateiktų VI priedo lentelėje. (*1) 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoj (OL L 306, 2011 11 23, p. 8) ir 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).“;"