1)

II–V dalys pakeičiamos taip: „II DALIS I dalyje nurodyti būtiniausi kokybės reikalavimai Kietieji kviečiai Paprastieji kviečiai Miežiai Kukurūzai Sorgai A. Didžiausias drėgnio kiekis 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Didžiausias priemaišų (išskyrus pagrindinius nepriekaištingos kokybės grūdus) procentinis dydis, kuriose ne daugiau nei: 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Skaldytų grūdų 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Grūdų priemaišų 8,5 % 7 % 12 % 5 % 5 % 2.1. priemaišų, išskyrus margus grūdus 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % a) sudžiūvusių grūdų X X X N.A. N.A. b) kitų grūdų 3 % X 5 % X X c) kenkėjų apgadintų grūdų X X X X X d) grūdų su pakitusios spalvos gemalais X X N A. N.A. N.A. e) džiovinant perkaitintų grūdų 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 2.2. Margų grūdų 3,5 % N.A. N.A. N.A. N.A. 3. Sudygusių grūdų 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 4. Įvairių priemaišų: 4,5 % (1) 3 % 3 % 3 % 3 % iš kurių a) pašalinių sėklų: — kenksmingųjų augalų sėklų 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — kitų X X X X X b) pažeistų grūdų: — dėl savaiminio kaitimo arba dėl per didelio karščio džiovinant sugedusių grūdų 0,05 % 0,05 % X X X — fuzariozės pažeistų grūdų 1,5 % X X X X — kitų X X X X X c) pašalinių medžiagų X X X X X d) lukštų (kukurūzuose – kukurūzų burbuolių dalių) X X X X X e) skalsių 0,05 % 0,05 % N.A. N.A. N.A. f) sugedusių grūdų X X N.A. N.A. N.A. g) gyvūninės kilmės priemaišų X X X X X C. Didžiausia grūdų, kurie visiškai arba iš dalies prarado stikliškumą (mitadiné), procentinė dalis 27 % N.A. N.A. N.A. N.A. D. Didžiausias tanino kiekis (2) N.A. N.A. N.A. N.A. 1 % E. Mažiausias natūrinis svoris (kg/hl) 78 73 62 N.A N.A. F. Mažiausias baltymų kiekis (2) 11,5 % 10,5 % N.A. N.A. N.A. G. Mažiausias Hagberg kritimo skaičius (sekundėmis) 220 220 N A. N.A. N.A. H. Mažiausias Zeleny koeficientas (ml) N.A. 22 N.A N.A N.A „X“ nurodo, kad reikalingas tyrimas neapibrėžiant konkretaus kiekio, tačiau į jį reikia atsižvelgti remiantis didžiausiomis leistinomis ribomis, nustatytomis lentelės 2 ir 4 punktuose. „N.A.“ – netaikoma, tyrimas nereikalingas. Visa kita, išskyrus nepažeistus pagrindinius javus, laikoma šio priedo III dalyje aprašytomis medžiagomis. Pagrindinių javų ir kitokių javų pažeisti arba sugedę grūdai priskiriami „įvairių priemaišų“ grupei, net jeigu turi kitoms grupėms priskiriamų defektų. III DALIS 1. MEDŽIAGŲ, IŠSKYRUS NEPAŽEISTUS PAGRINDINIŲ JAVŲ GRŪDUS, APIBRĖŽIMAI 1.1. Skaldyti grūdai Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „skaldytų grūdų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 4,5 mm skersmens apvalių akučių sietą. Sorgų „skaldytais grūdais“ laikomi grūdai ar jų dalys, kurie išbyra per 1,8 mm skersmens apvalių akučių sietą. 1.2. Grūdų priemaišos a) Sudžiūvę grūdai Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „sudžiūvusių grūdų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Tačiau Estijos, Latvijos, Suomijos ir Švedijos miežių atveju „sudžiūvusiais grūdais“ laikomi šiose valstybėse narėse pasiūlyti ar priimti intervencijai grūdai, kurių natūrinis svoris lygus 64 kg/hl ar didesnis ir kurie pašalinus visas kitas šiame priede nurodytas medžiagas išbyra per 2 mm skersmens pailgų akučių sietą. Sąvoka „sudžiūvę grūdai“ netaikoma kukurūzams ir sorgams. b) kitų javų grūdai Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „kitų javų grūdų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų ir sorgų atveju kitų javų grūdais laikomi visi javų, kurie yra ne mėginiui paimtos rūšies, grūdai. c) Kenkėjų pažeisti grūdai Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „kenkėjų pažeistų grūdų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų ir sorgų atveju kenkėjų pažeistais grūdais laikomi visi grūdai, kurie turi matomų sugadinimo požymių, atsiradusių dėl vabzdžių, graužikų, erkių ar kitų grūdų kenkėjų veiklos. d) Grūdai su pakitusios spalvos gemalais Kietųjų kviečių ir paprastųjų kviečių atveju apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Sąvoka „grūdai su pakitusios spalvos gemalais“ netaikoma miežiams, kukurūzams ir sorgams. e) Džiovinant perkaitinti grūdai Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „džiovinant perkaitintų grūdų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų ir sorgų atveju „džiovinant perkaitinti grūdai“ – tai tokie grūdai, kurie turi išorinių nudeginimo požymių, tačiau nėra pažeisti. f) Margi grūdai Kietųjų kviečių atveju apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Sąvoka „margi grūdai“ netaikoma paprastiesiems kviečiams, miežiams, kukurūzams ir sorgams. 1.3. Sudygę grūdai Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „sudygusių grūdų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų ir sorgų atveju „sudygę grūdai“ – tai grūdai, kurių šaknelė arba daigelis yra aiškiai matomi plika akimi. Tačiau vertinant sudygusių grūdų kiekį, būtina atsižvelgti į bendrą mėginio grūdų išvaizdą. Sudygusiais laikomi tik tie grūdai, kurių gemalas turi aiškiai matomų pokyčių, dėl kurių juos lengva atskirti nuo įprastinių grūdų. 1.4. Įvairios priemaišos a) Pašalinės sėklos Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „pašalinių sėklų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų ir sorgų atveju „pašalinės sėklos“ – tai kitų augalų rūšių (išskyrus javų) sėklos. Šiai grupei priklauso netinkamos perdirbti sėklos, pašarams tinkamos sėklos (tačiau ne javų sėklos) ir kenksmingųjų augalų sėklos. Kenksmingųjų augalų sėklos – tai tokios sėklos, kurios yra nuodingos žmonėms ir gyvuliams, kliudančios arba sunkinančios grūdų valymo bei malimo darbus ir bloginančios iš grūdų gaminamų produktų kokybę; b) Pažeisti grūdai Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „pažeistų grūdų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų ir sorgų atveju „pažeisti grūdai“ – tai tokie grūdai, kurie yra laikomi netinkamais gyvulių pašarams, nes yra supuvę, apkrėsti miltlige (įskaitant fuzariozę), bakterijomis ar netinkami dėl kitų priežasčių. Šiai grupei priklauso ir savaime kaistant arba per didelio karščio džiovinant sugedę grūdai; šie grūdai yra visiškai subrendę grūdai, kurių lukštai yra nuo pilkšvai rudos iki juodos spalvos, o grūdo skerspjūvis – nuo gelsvai pilkos iki rusvai juodo atspalvio. EN 15587 standarte kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „fuzariozės pažeistų grūdų“ apibrėžimas įtrauktas į „pažeistų grūdų“ apibrėžimą. c) Pašalinės medžiagos Kietųjų kviečių, paprastųjų kviečių ir miežių „pašalinių medžiagų“ apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Kukurūzų ir sorgų atveju „pašalinėmis medžiagomis“ laikomos visos mėginio medžiagos, kurios išbyra per 1 mm pločio pailgų akučių sietą, išskyrus gyvus ir negyvus vabzdžius. d) Lukštai (kukurūzuose – kukurūzų burbuolės dalys) e) Skalsės f) Sugedę grūdai Kietųjų kviečių ir paprastųjų kviečių atveju apibrėžimas pateiktas EN 15587 standarte. Sąvoka „sugedę grūdai“ netaikoma miežiams, kukurūzams ir sorgams. g) Gyvūninės kilmės priemaišos 1.5. Gyvi kenkėjai 1.6. Stikliškumą praradę grūdai (mitadiné arba pusiau stikliški) Kietųjų kviečių mitadiné (pusiau stikliški) grūdai – tai tokie grūdai, kurių grūdas nėra visiškai stikliškas. Jų apibrėžimą taip pat galima rasti EN 15585 standarte. 2. KIEKVIENAI JAVŲ RŪŠIAI BŪDINGOS PRIEMAIŠOS, KURIAS REIKIA ĮVERTINTI 2.1. Kietieji kviečiai Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu, margi grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai (kartu su fuzariozės pažeistais grūdais), pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, sugedę grūdai ir gyvūninės kilmės priemaišos. 2.2. Paprastieji kviečiai Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, grūdai su pakitusios spalvos gemalu (tik kai viršijama 8 %) ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai (kartu su fuzariozės pažeistais grūdais), pašalinės medžiagos, lukštai, skalsės, sugedę grūdai, ir gyvūninės kilmės priemaišos. 2.3. Miežiai Grūdų priemaišos: sudžiūvę grūdai, kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai (kartu su fuzariozės pažeistais grūdais), pašalinės medžiagos, lukštai ir gyvūninės kilmės priemaišos. 2.4. Kukurūzai Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai (kartu su fuzariozės pažeistais grūdais), pašalinės medžiagos, burbuolių dalys ir gyvūninės kilmės priemaišos. 2.5. Sorgai Grūdų priemaišos: kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai ir džiovinant perkaitinti grūdai. Įvairios priemaišos: pašalinės sėklos, pažeisti grūdai (kartu su fuzariozės pažeistais grūdais), pašalinės medžiagos, lukštai ir gyvūninės kilmės priemaišos. IV DALIS Metodai, taikomi intervencijai siūlomų ar priimtų grūdų kokybei nustatyti Intervencijai siūlomų ar priimtų grūdų kokybei nustatyti remiantis 7 straipsniu taikomi tokie metodai: a) standartinis medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, nustatymo metodas, sudarytas iš: — EN 15587 standarto paprastųjų kviečių, kietųjų kviečių ir miežių atveju, — šio priedo V dalyje nurodyto metodo kukurūzų ir sorgų atveju; b) standartinis drėgnio kiekio nustatymo metodas, sudarytas iš: — EN ISO 6540 standarto kukurūzų atveju, — EN ISO 712 standarto grūdų, išskyrus kukurūzus, atveju, arba — infraraudonųjų spindulių technologija paremto metodo. Kilus ginčui, lemia tik naudojant EN ISO 6540 standartą (kukurūzams) arba EN ISO 712 standartą (grūdams, išskyrus kukurūzus) gauti rezultatai; c) tanino kiekiui sorguose nustatyti standartinį metodą sudaro ISO 9648 standartas; d) paprastųjų kviečių tešlos nelipnumui ir apdorojamumui mašinomis nustatyti taikomas šio priedo VII dalyje aprašytas standartinis metodas; e) baltymų kiekiui sumaltuose kietuosiuose ir paprastuosiuose kviečiuose nustatyti taikomas standartinis metodas, sudarytas iš: — EN ISO 20483 standarto arba — CEN ISO/TS 16634–2 standarto. Kilus ginčui, lemia tik naudojant EN ISO 20483 standartą gauti rezultatai; f) maltų paprastųjų kviečių Zeleny koeficientas nustatomas taikant EN ISO 5529 standartą; g) Hagberg kritimo skaičius (amilazės aktyvumo bandymas) nustatomas taikant EN ISO 3093 standartą; h) iš standarto EN 15585 sudarytas standartinis metodas kietųjų kviečių stikliškumo praradimo rodikliui nustatyti; i) iš standarto EN ISO 7971/3 sudarytas standartinis metodas natūriniam svoriui nustatyti; j) Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priede pateikti ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 401/2006 (3) I ir II prieduose nustatyti ėminių ėmimo metodai ir etaloniniai mikotoksinų kiekio nustatymo analizės metodai. V DALIS Kukurūzams ir sorgams taikomas standartinis medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, nustatymo metodas 1. 500 g kukurūzų ir 250 g sorgų mėginiai pusę minutės sijojami 1,0 mm pločio pailgų akučių sietu. Tikrinama, ar išsijotoje dalyje nėra gyvų kenkėjų ir negyvų vabzdžių. Pincetu arba mentele iš 1,0 mm pločio pailgų akučių sieto išrenkami akmenėliai, smėlis, burbuolių ar šiaudų dalelės ir kitos pašalinės medžiagos. Šios išrinktos medžiagos sudedamos kartu su medžiagomis, išbyrėjusiomis per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą, ir pasveriamos. Per 1,0 mm pločio pailgų akučių sietą neišbyrėjusi dalis dalytuvu padalijama taip, kad gaunamas 100–200 g kukurūzų mėginys ir 25–50 g sorgų mėginys. Šis mėginys pasveriamas. Plonu sluoksniu mėginys paskleidžiamas ant stalo. Pincetu arba mentele išrenkami kitų javų grūdai, kenkėjų pažeisti grūdai, džiovinant perkaitinti grūdai, sudygę grūdai, pašalinės sėklos, pažeisti grūdai, lukštai ir gyvūninės kilmės priemaišos. Sorgų atveju grūdai su lukštu turi būti išlukštenti, nes lukštas priskiriamas prie įvairių priemaišų. Grūdai surūšiuojami pagal jų būklę. Iš šio mėginio išrenkamos priemaišos ir jis 30 sekundžių sijojamas sietu, kurio apvalių akučių skersmuo yra 4,5 mm skersmens kukurūzams ir 1,8 mm skersmens sorgams. Per šį sietą išbyrėjusios medžiagos laikomos skaldytais grūdais. 2. 1 dalyje aprašytais metodais nustatytos medžiagų, išskyrus nepažeistus pagrindinių javų grūdus, grupės labai stropiai pasveriamos 0,01 g tikslumu ir paskirstomos pagal procentines vidutinio dydžio mėginio dalis. Duomenys 0,1 % tikslumu pateikiami analizės protokole. Nurodoma, ar yra gyvų kenkėjų. Paprastai atliekamos dvi kiekvieno mėginio analizės. Jų rezultatai, nustatant minėtąsias medžiagas, neturi skirtis daugiau kaip 10 %. 3. 1 ir 2 dalyse aprašytose operacijose naudojama įranga: a) mėginių dalytuvas, pvz., kūginis arba gofruotas prietaisas; b) tiksliosios svarstyklės, kuriomis galima sverti 0,01 g tikslumu (todėl padala ekrane turi būti 0,001 g); c) 1,0 mm pailgų akučių sietas ir sietai su 1,8 mm ir 4,5 mm skersmens apvaliomis akutėmis. Sietai gali būti įtvirtinti vibraciniame stale. Sietai turi atitikti ISO 5223 standartą.