(30)

Pareiškėjas, atsakydamas į pranešimą, pareiškė pretenziją, kad po eksporto taikoma MTSLS – tai pakeičiamoji sumažinimo/grąžinimo schema, kurią Komisija klaidingai įvertino subsidijos apimties ir kompensuotinos naudos dydžio atžvilgiais. Pareiškėjas įrodinėjo, kad Komisija naudą pagal šią schemą įvertino klaidingai, nes tik pernelyg didelį muito grąžinimą galima laikyti subsidija, ir kad Komisija netyrė pagal šią sistemą atliekamų operacijų. Komisija dar kartą padarė tą pačią išvadą (žr., pvz., Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1338/2002 (4), ypač jo 14–20 konstatuojamąsias dalis), kad po eksporto taikoma MTSLS nėra grąžinimo arba pakeičiamoji grąžinimo schema, nes ji neatitinka jokių su pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies ii pastraipa siejamų I–III priedų nuostatų. Schemoje nėra nustatyto įpareigojimo, užtikrinančio, kad būtų laikomasi I priedo i dalies nuostatų, jog būtų importuojamos tik eksportuojamoms prekėms gaminti naudojamos prekės (pagrindinio reglamento II priedas). Be to, nėra įdiegtos tikrinimo sistemos, kad būtų nustatyta, ar importuotos prekės iš tikrųjų buvo sunaudotos gamybos procesui. Taip pat tai nėra pakeičiamoji grąžinimo schema, nes importuotų prekių kiekis ir jų charakteristikos neturi atitikti gamybai naudojamų vietinių išteklių, iš kurių buvo pagaminti eksportuotini produktai, kiekio ir charakteristikų (pagrindinio reglamento III priedas). Galiausiai eksportuojantieji gamintojai turi teisę gauti naudą pagal MTSLS neatsižvelgiant į tai, ar jie apskritai importuoja kokius nors išteklius. Atlikus tyrimą dėl pareiškėjo buvo patvirtinta, kad žaliavą be muito importavo viena iš su pareiškėju susijusių bendrovių, naudodama visų susijusių bendrovių perleistus MTSLS kreditus, kurie buvo gauti eksportuojant skirtingus produktus. Tačiau negalima nustatyti jokio ryšio tarp kiekvienos bendrovės kreditų ir tam tikros bendrovės, kuriai buvo skirta užduotis importuoti žaliavą, iš tikrųjų importuotų prekių. Be to, Indijos vyriausybė neįdiegė tikrinimo sistemos, kad būtų galima nustatyti, kokias importuotas prekes kokia bendrovė iš tikrųjų sunaudojo tam tikram produktui pagaminti. Kadangi pirmiau minėta išlyga subsidijos apibrėžimui dėl to netaikoma, kompensuotina nauda – tai bendras pagal schemą suteikto kredito dydis. Dėl šių priežasčių pirmiau minėtam pareiškimui negalima pritarti. Be to, pareiškėjas dar tvirtino, kad „Komisijos padaliniai importo muitų nesubalansavo su išlaidomis ir dėl to subsidija buvo apskaičiuota neteisingai ir iškreiptai“. Šiuo atžvilgiu reikėtų pasakyti, kad iš anksto ir remiantis pirmiau minėtoje 18 konstatuojamojoje dalyje aprašyta padėtimi pareiškėjo buvo prašyta pateikti per peržiūros tyrimo laikotarpį su visomis eksportuotomis prekėmis susijusių po eksporto suteiktų MTSLS kreditų sąrašą. Pareiškėjo taip pat buvo prašyta pateikti tą pačią informaciją apie visas prekes, kurias su juo susijusios bendrovės eksportavo per tą patį laikotarpį, bei išsamią informaciją apie visus paraiškos pateikimo mokesčius arba kitas išlaidas, kurios buvo padarytos siekiant gauti kreditų. Tačiau pareiškėjas nepateikė jokios išsamios informacijos ir negalėjo tos informacijos pateikti atliekant patikrinimą vietoje. Dėl to neturint jokios patikimos informacijos subsidijos dydžio nebuvo galima patikslinti atsižvelgiant į tas išlaidas kaip nustatyta pirmiau minėtoje 18 konstatuojamojoje dalyje.