KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2020/348

2019 m. spalio 24 d.

dėl pagalbos schemos SA.35980 – 2019/C Jungtinė Karalystė – elektros energijos rinkos reforma. Pajėgumų mechanizmas

(pranešta dokumentu Nr. C(2019) 7610)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytus straipsnius (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas, kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1. PROCEDŪRA

(1) Po susirašinėjimo prieš skelbiant pranešimą 2014 m. birželio 23 d. Jungtinės Karalystės valdžios institucijos pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį pranešė Komisijai apie siūlomą priemonę, skirtą pajėgumų teikėjams remti Didžiosios Britanijos elektros energijos rinkoje (2). Šiame sprendime ta priemonė vadinama priemone.

(2) 2014 m. liepos 23 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pagalbos schemai, kuria nustatoma priemonė, remdamasi tuo, kad schema atitinka Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir todėl yra suderinama su vidaus rinka (3) (toliau – 2014 m. sprendimas).

(3) Pirmasis pajėgumų pirkimo, kuriam skirta priemonė (toliau – pajėgumų pirkimas arba pajėgumų pirkimo mechanizmas), aukcionas įvyko 2014 m. gruodžio 16–18 d. Aukcionas buvo skirtas pajėgumams teikti po ketverių metų, t. y. 2018 m.

(4) 2018 m. lapkričio 15 d. Sprendimu Tempus Energy ir Tempus Energy Technology/Komisija, T-793/14, Europos Sąjungos Bendrasis Teismas panaikino 2014 m. sprendimą (toliau – Bendrojo Teismo sprendimas). Bendrasis Teismas nusprendė, kad, atsižvelgiant į išankstinio pranešimo etapo trukmę ir aplinkybes, taip pat į tai, kad Komisija per preliminarų tyrimo etapą neatliko tinkamo tam tikrų pajėgumo pirkimo aspektų tyrimo, konkrečiau kalbant, reguliavimo apkrova vaidmens ir vertinimo tyrimo taikant pajėgumų mechanizmą, apie kurį pranešta, Komisijai turėjo kilti abejonių dėl priemonės suderinamumo su vidaus rinka. Dėl šių abejonių turėjo būti pradėta Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje numatyta procedūra, suteikiant galimybę suinteresuotosioms šalims pateikti pastabas ir atitinkamą informaciją Komisijai, kad ji geriau galėtų įvertinti pajėgumų pirkimo suderinamumą su vidaus rinka.

(5) 2018 m. gruodžio 20 d. iš Jungtinės Karalystės gauta papildomos informacijos.

(6) 2019 m. sausio 25 d. Komisija apskundė Bendrojo Teismo sprendimą (byla C-57/19). Kadangi skundas neturi stabdomojo poveikio, siekdama vykdyti Bendrojo Teismo sprendimą, Komisija iš naujo įvertino pajėgumų pirkimą.

(7) Atlikusi pakartotinį vertinimą, 2019 m. vasario 21 d. raštu Komisija pranešė Jungtinei Karalystei apie savo sprendimą dėl šios priemonės pradėti procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį.

(8) Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų.

(9) 2019 m. balandžio 12 d. raštu Jungtinė Karalystė pateikė Komisijai savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Komisija gavo 35 suinteresuotųjų šalių pastabas. Ji perdavė šias pastabas Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms ir joms buvo suteikta galimybė atsakyti į tas pastabas. Komisija gavo Jungtinės Karalystės atsakymą 2019 m. birželio 7 d., 2019 m. liepos 19 d. ir 2019 m. rugsėjo 12 d. raštais.

(10) 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 50 straipsnį. Pagal ES sutarties 50 straipsnio 3 dalį, jeigu Europos Vadovų Taryba, susitarusi su išstojančia valstybe nare, vieningai nenusprendžia pratęsti termino, Sutartys tai valstybei nustoja būti taikomos nuo susitarimo dėl išstojimo įsigaliojimo dienos arba, jeigu tokio susitarimo nėra, praėjus dvejiems metams po to, kai gaunamas pranešimas. Terminas pratęstas du kartus, o paskutinį kartą tai padaryta Europos Vadovų Tarybos sprendimu (ES) 2019/584 (5) iki 2019 m. spalio 31 d.

(11) 2019 m. sausio 11 d. Sprendimu (ES) 2019/274 (6) Taryba suteikė įgaliojimus pasirašyti 2018 m. lapkričio 14 d. derybininkų lygmeniu sutartą Susitarimą dėl išstojimo. 2019 m. spalio 17 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino patikslintą derybininkų lygmeniu sutartą Susitarimą dėl išstojimo. Spalio 21 d. Taryba, gavusi Komisijos pasiūlymą (7), iš dalies pakeitė Sprendimą (ES) 2019/274, kad būtų suteikti įgaliojimai pasirašyti patikslintą Susitarimą. Sąjunga patvirtino, kad yra pasirengusi nedelsdama pasirašyti ir sudaryti Susitarimą dėl išstojimo, jei Jungtinės Karalystės Parlamentas jį patvirtins. Susitarimo dėl išstojimo ketvirtoje dalyje numatomas pereinamasis laikotarpis, kuris prasideda Susitarimo įsigaliojimo dieną ir per kurį Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje toliau taikoma Sąjungos teisė, kaip nustatyta Susitarime;

(12) Bet kokiu atveju šis sprendimas taikomas tik tol, kol Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje taikoma Sąjungos teisė.

2. IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.1. Priemonės apžvalga

(13) Remiantis 2014 m. Jungtinės Karalystės atliktais apskaičiavimais, maždaug 2017–2018 m. Didžiosios Britanijos elektros energijos rinka pasieks kritinį generacijos adekvatumo lygį. Todėl Jungtinė Karalystė parengė pajėgumų pirkimo priemonę, pagal kurią sistemos operatorius organizuoja centralizuotai valdomus aukcionus, kuriuose įsigyja pajėgumų, reikalingų generacijos adekvatumui užtikrinti.

(14) Pagal priemonę organizuojamuose aukcionuose iš pradžių galėjo dalyvauti esami ir nauji elektros energijos gamintojai, reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai ir saugyklų operatoriai. Jungiamųjų linijų operatoriams leista dalyvauti nuo antrojo aukciono 2015 m.

(15) Su aukcionus laimėjusiais dalyviais sudaromi susitarimai dėl pajėgumų, pagal kuriuos jiems bus nuolat mokama susitarimo dėl pajėgumų galiojimo laikotarpiu mainais už įsipareigojimą tiekti elektros energiją sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis, jeigu to pareikalautų sistemos operatorius. Piniginės nuobaudos taikomos, jeigu pajėgumų teikėjas nepatiekia reikiamo energijos kiekio pagal savo įsipareigojimą dėl pajėgumų. Priemonė finansuojama iš rinkliavos, kurią moka elektros energijos tiekėjai.

(16) Pirmasis aukcionas surengtas 2014 m. dėl pajėgumų, kurie būtų teikiami 2018 m. Vėliau buvo surengti dar trys aukcionai (2015, 2016 ir 2017 m.) dėl pajėgumų po ketverių metų (toliau – aukcionai T-4), vienas aukcionas dėl pajėgumų po vienų metų (toliau – aukcionas T-1) (2017 m.) ir du pereinamojo laikotarpio aukcionai (toliau – PLA) (2016 ir 2017 m.).

(17) Jungtinė Karalystė sustabdė priemonės taikymą 2018 m. lapkričio 15 d., Bendrajam Teismui priėmus 4 konstatuojamojoje dalyje nurodytą sprendimą (jis šiuo metu apskųstas). Jungtinė Karalystė patvirtino, kad pirkti pajėgumams aukcionuose nebebus teikiama jokia papildoma pagalba ir kad mokėjimai už pagalbą, suteiktą per ankstesnius aukcionus, buvo sustabdyti, kol Komisija priims sprendimą patvirtinti priemonę.

(18) Vis dėlto, Bendrajam Teismui priėmus sprendimą, Jungtinė Karalystė taikė šias priemones: a) 2019 m. birželio mėn. įvyko pakaitinis papildomas aukcionas T-1 dėl pajėgumų teikimo 2019–2020 m., o jam pasibaigus buvo sudaryti sąlyginiai susitarimai dėl pajėgumų, kurie įsigaliotų leidus teikti valstybės pagalbą ir įvykdžius būtinus procedūros etapus, numatytus teisės aktuose, kuriais buvo sukurtas pajėgumų pirkimo mechanizmas; b) buvo reikalaujama laikytis ankstesniuose aukcionuose sudarytų susitarimų dėl pajėgumų, kad priėmus palankų sprendimą dėl valstybės pagalbos pajėgumų teikėjams, kurie sustabdymo laikotarpiu įvykdė savo įsipareigojimus, būtų galima atlikti atidėtus mokėjimus už pajėgumus; c) elektros energijos tiekėjai sustabdymo laikotarpiu ir toliau turėjo perkelti rinkliavą vartotojams siekdami užtikrinti, kad galėtų greitai padengti visas neapmokėtas tiekėjų išlaidas sustabdymo laikotarpiu, jeigu bus leista teikti valstybės pagalbą, ir d) 2019 m. liepos 22 d. pradėtos išankstinės atrankos procedūros, skirtos aukcionui T-1 (2020–2021 tiekimo metai), aukcionui T-3 (2022–2023 tiekimo metai) ir aukcionui T-4 (2023–2024 tiekimo metai), kurių kiekvienas turėjo įvykti per pirmą 2020 m. ketvirtį.

2.2. Teisinis pagrindas ir valdymo susitarimai

(19) Teisinis priemonės pagrindas yra Jungtinės Karalystės 2013 m. Energetikos įstatymas. Priemonės įgyvendinimas reglamentuojamas antrinės teisės aktais – 2014 m. Elektros energijos pajėgumų reglamentu, 2014 m. Elektros energijos pajėgumų (mokėjimai tiekėjams ir pan.) reglamentu ir Pajėgumų pirkimo taisyklėmis.

(20) Jungtinė Karalystė reguliariai peržiūri pajėgumų pirkimo mechanizmą, atsižvelgdama į atsiliepimus, gautus po kiekvieno aukciono. Ji taip pat surengė keletą viešų konsultacijų, siekdama laipsniškai tobulinti aspektus, kuriais reglamentuojamos tam tikros konkrečios schemos ypatybės. Energetikos reguliavimo institucija („Ofgem“) taip pat kasmet renka suinteresuotųjų šalių nuomonę apie galimus schemos veikimo ir administracinių savybių pokyčius ir tikslina taisykles. Be to, kas penkerius metus planuojama atlikti oficialesnę ir išsamesnę peržiūrą, kurioje dalyvautų ir Vyriausybė, ir „Ofgem“, siekiant įvertinti, kokiu mastu pajėgumų pirkimu veiksmingai įgyvendinami iškelti tikslai, o mechanizmas išlieka veiksmingiausia intervencijos forma siekiant šių tikslų. Vienas iš tikslų yra rinkos nepakankamumo priežasčių nagrinėjimas. Iš esmės peržiūrą sudaro šie du etapai: a) „Ofgem“ atlieka pajėgumų pirkimo struktūros sričių, kurios įtrauktos į Pajėgumų pirkimo taisykles, penkerių metų apžvalgas, kuriose nagrinėjamas sistemos veiksmingumas ir tai, ar jo esamos priemonės atitinka savo paskirtį, ir b) Vyriausybė vertina pajėgumų pirkimą ir jo tikslus iš aukštesnio lygmens perspektyvos ir nagrinėja klausimą, ar pajėgumų pirkimas vis dar reikalingas ateityje, ar jo reikėtų palaipsniui atsisakyti, ir kokiu mastu pajėgumų pirkimo tikslai galėtų būti pasiekti tokiu būdu, kuris reikalauja mažiau reguliavimo. Peržiūra atliekama remiantis metiniu Vyriausybės vidaus svarstymu, ar rengti pajėgumų pirkimo aukcioną, taip pat „Ofgem“ pirmojo etapo peržiūros išvadomis. Šio peržiūros proceso metu Vyriausybė rengia viešas konsultacijas.

(21) Jungtinės Karalystės Vyriausybė inicijavo pirmąjį penkerių metų peržiūros procesą, 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbdama kvietimą teikti informaciją ir tokiu būdu ragindama aukštu lygmeniu teikti nuomones ir faktus, ar yra tolesnis pajėgumų pirkimo poreikis, ir nustatyti prioritetines sritis, kuriose reikėtų atlikti pakeitimų. 2018 m. rugsėjo mėn. „Ofgem“ paskelbė atvirą laišką, prašydama pateikti nuomones ir faktus, ar taisyklės ir toliau atitinka jų tikslus. Jungtinės Karalystės Vyriausybės penkerių metų peržiūros galutinė ataskaita paskelbta 2019 m. liepos 22 d. (8), o „Ofgem“ galutinė ataskaita – 2019 m. liepos 31 d. (9) Be to, 2019 m. rugpjūčio 22 d. Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų Mokslo ir technologijų komitetas paskelbė ataskaitą, kurioje, be kitų temų, minimas ir Didžiosios Britanijos pajėgumų pirkimo mechanizmas (10).

(22) Priemonę įgyvendina Jungtinės Karalystės Vyriausybė, „Ofgem“, tiekimo įstaiga (bendrovė „National Grid“), atsiskaitymo įstaiga (nauja įstaiga, įsteigta pagal 2013 m. Energetikos įstatymą, kurios veiklai vadovauja ir priežiūrą vykdo Vyriausybė) ir atsiskaitymo paslaugos teikėjas (bendrovė „Elexon“). Toliau pateikiamas glaustas aukšto lygmens jų funkcijų ir atsakomybės aprašymas.

(23) Jungtinės Karalystės Vyriausybė yra atsakinga už strateginę pajėgumų pirkimo priežiūrą ir reglamentų, kuriais reglamentuojama schema, pakeitimus bei turi užtikrinti nuolatinę atskaitomybę už pagrindinius pajėgumų pirkimo struktūros aspektus. Reglamentuose numatyti, pavyzdžiui, bendrieji tinkamumo kriterijai, taikomi pajėgumų pirkimo aukcionų dalyviams, sistemos operatoriaus funkcijos vykdant pajėgumų pirkimą ir atsiskaitymo vykdymas.

(24) Jungtinės Karalystės Vyriausybė parengė Pajėgumų pirkimo taisykles, tačiau „Ofgem“ yra atsakinga už jų įgyvendinimą (taisykles keisti gali tiek Jungtinės Karalystės Vyriausybė, tiek „Ofgem“). Pajėgumų pirkimo taisyklėse numatytos techninės išankstinės atrankos ir pajėgumų aukcionų taisyklės ir procedūros, susitarimų dėl pajėgumų turinys ir susitarimus dėl pajėgumų sudariusių subjektų įsipareigojimai. Svarstydama taisyklių pakeitimus, „Ofgem“ turi laikytis reglamentuose ir taisyklėse nustatytų tikslų, kurie užtikrina pajėgumų pirkimo valdymo skaidrumą ir patikimumą. Be to, „Ofgem“ yra atsakinga už pareiškėjų ginčų dėl išankstinės atrankos rezultatų sprendimą.

(25) Sistemos operatorius yra bendrovė „National Grid“. Ji atlieka pajėgumų pirkimo mechanizmo pateikimo funkciją, įskaitant tai, kad: teikia patarimus ministrams dėl tiekimo saugumo perspektyvų ir rekomendacijas, kiek pajėgumų turi būti įsigyta aukcione siekiant laikytis patikimumo standarto; atlieka aukcionų dalyvių išankstinę atranką, administruoja pajėgumų aukcionus ir rengia sutartis (vadinamuosius susitarimus dėl pajėgumų) su aukcionų laimėtojais; rengia ir administruoja naujas pagalbines procedūras, pavyzdžiui, įspėjimus apie pajėgumų pirkimą.

(26) Jungtinės Karalystės Vyriausybė antrinės teisės aktuose nustato sistemos operatoriaus tiekimo funkcijas, kurios yra atitinkami reikalavimai, kurių vykdymą užtikrina „Ofgem“. Taip Vyriausybė įgyja tikrumo dėl to, kas bus patiekta, ir suteikia aiškų pagrindą „Ofgem“ valdyti bendrovės „National Grid“ atliekamą tiekimo funkciją. Techninių ekspertų grupė atlieka nepriklausomą bendrovės „National Grid“ patarimų, susijusių su aukcionuose rekomenduojamu įsigyti pajėgumų kiekiu, tikrinimą.

(27) Jungtinės Karalystės Vyriausybė įkūrė (11) pajėgumų pirkimo atsiskaitymo įstaigą (toliau – atsiskaitymo už elektros energiją bendrovė), kuri valdo ir kontroliuoja atsiskaitymo procesą ir mokėjimus, atliekamus pagal susitarimus dėl pajėgumų (12), ir už juos galiausiai atsiskaito. Atsiskaitymo įstaiga yra uždaroji akcinė bendrovė, turinti vienintelį akcininką – Vyriausybę (13). Ji nustato savo vidaus valdymą, kad bendrovė galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, tačiau Vyriausybė išlaiko bendrą jos kontrolę (14).

(28) 2013 m. vasario mėn. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Jungtinės Karalystės Vyriausybė paskelbė sprendimą perduoti funkcijas bendrovei „Elexon Ltd.“ Bendrovė „Elexon“ veikia kaip atsiskaitymo paslaugų teikėja, atsakinga už mokėjimų už pajėgumus apskaičiavimą ir nustatymą. Bendrovės „Elexon“, kaip atsiskaitymo paslaugų teikėjos, funkcijos yra panašios, tačiau labiau ribotos, nei šiuo metu jai priskiriamos funkcijos pagal Balansavimo ir atsiskaitymų kodeksą. Atsiskaitymo įstaigos ir bendrovės „Elexon“ sudarytoje sutartyje nurodyta informacija apie paslaugą, kuri turi būti teikiama, šios paslaugos kaina ir veiklos stebėsenos tvarka.

2.3. Pagalbos gavėjai

2.3.1. Tinkamumas

(29) Pajėgumų teikėjai dalyvauja pajėgumų pirkimo mechanizme remiantis pajėgumų pirkimo vienetais (toliau – PPV). PPV lygmeniu pateikiami prašymai dalyvauti išankstinėje atrankoje, sudaromi susitarimai dėl pajėgumų, nurodomi įsipareigojimai, kurie taikomi sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis, ir apskaičiuojamos sankcijos/mokėjimai už perteklinį tiekimą. Dalyvauti gali gamybos pajėgumų teikėjai (tiek esami, tiek nauji), jungiamųjų linijų operatoriai, saugojimo paslaugų teikėjai ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai.

(30) Gamybos vienetai (apibrėžiami atsižvelgiant į elektros energijos tiekimą, autonominio valdymo gebėjimą, grynąją galią, matuojant skaitikliu (-iais), teikiančiu (-iais) pusvalandinius elektros energijos suvartojimo parodymus, sujungimo pajėgumą, viršijantį 2 MW) gali dalyvauti atskirai kaip vienas PPV arba kartu su kitais tinkamais gamybos vienetais toliau nurodytomis sąlygomis: a) visi vienetai sudaro to paties prekybos vieneto (t. y. elektrinės) dalį, arba b) visi vienetai yra prijungti prie sistemos tame pačiame ribiniame taške; tai yra tas pats objektas, tačiau jam netaikoma prekybos vieneto koncepcija, arba c) bendras visų vienetų pajėgumas yra nuo minimalios (2 MW) ribos iki 50 MW (faktiškai integruota gamyba, paskirstyta keliuose objektuose).

(31) Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų PPV yra apibrėžiami atsižvelgiant į įsipareigojimą sumažinti paklausą. Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjas yra apibrėžiamas kaip: i) tiesioginis elektros energijos vartotojas; ii) subjektas, kuriam priklauso elektros energijos vartotojas, arba iii) subjektas, pagal sutartį kontroliuojantis reguliavimo apkrova paslaugų elektros energijos vartotoją. Dėl įsipareigojimo elektros energijos vartotojas turi būti priverstas sumažinti elektros energijos importą (matuojant skaitikliu, teikiančiu pusvalandinius elektros energijos suvartojimo parodymus) ir (arba) eksportuoti vietoje esančiuose gamybos vienetuose, kurie priklauso elektros energijos vartotojui, gaminamą elektros energiją. Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai gali dalyvauti atskirai kaip vienas PPV arba kartu su kitais. Be to, kiekvienas komponentas turi būti prijungtas prie pusvalandinius parodymus teikiančio skaitiklio, o teikėjo bendri reguliavimo apkrova pajėgumai turi būti nuo 2 iki 50 MW. 1 lentelėje pateikiami reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo aukcionuose, rengtuose iki 2019 m. liepos mėn., rezultatai. 1 lentelė Reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimo pajėgumų aukcionuose, rengtuose iki 2019 m. liepos mėn., rezultatai Aukcionai, kuriuose dalyvauta (MW) Sudaryta susitarimų (MW) 2014 m. T-4 603 174 2015 m. T-4 673 456 2016 m. T-4 1 798 1 411 2017 m. T-4 2 246 1 206 2018 m. T-4 (15) (sustabd.) 2 618 nėra duomenų 2017 m. T-1 1 283 443 2018 m. T-1 (sustabd.) 2 124 nėra duomenų 2019 m. T-1 (sąlyginis) 1 333 203 2015 m. PLA 619 475 2016 m. PLA 373 312

(32) Pajėgumų pirkimo mechanizme negali dalyvauti pajėgumų teikėjai, jau gaunantys paramą pagal kitas priemones. Pajėgumų pirkimo mechanizme negali dalyvauti šie pajėgumų teikėjai: a) mažai anglies dioksido išskiriantys įrenginiai, gaunantys paramą pagal susitarimus dėl skirtumų arba nedidelio masto supirkimo tarifą; b) įrenginiai, gaminantys energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių, kurie gauna paramą pagal atsinaujinančiųjų energijos išteklių įsipareigojimą, nebent jie nusprendžia atsisakyti gauti mokėjimus pagal šį įsipareigojimą (jiems leidžiama dalyvauti, kai pasibaigia jų sutartys dėl įsipareigojimo); c) įrenginiai, kurie skatinami šilumos energiją gaminti iš atsinaujinančiųjų išteklių; taip yra todėl, kad ši paskata buvo sukurta siekiant papildyti atsinaujinančiųjų energijos išteklių įsipareigojimą ir susitarimus dėl skirtumų; d) įrenginiai, gaunantys finansavimą iš Jungtinės Karalystės anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) komercinimo konkurso, nes CCS skirti susitarimai dėl skirtumų buvo sudaromi siekiant teikti papildomą paramą, kad jie būtų komerciškai gyvybingi; e) technologijos, gaunančios finansavimą iš ES naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo 300, kuriuo siekiama remti naujas mažo anglies dioksido kiekio technologijas, pavyzdžiui, CCS, ir potvynių energiją, nes joms taip pat gali būti teikiama parama pagal susitarimus dėl skirtumų; f) įrenginiai, su kuriais bendrovė „National Grid“ sudarė 15 metų sutartis dėl trumpalaikio operatyvinio rezervo (toliau – ilgalaikis TOR) dalies sudarymo prieš pat 2010 m. pradinius elektros energijos rinkos reformos (toliau – EERR) politikos pasiūlymus ir kurie nusprendė jų toliau laikytis.

(33) Bendrovėms, kurios dalyvavo Įmonių investicijų schemoje ir Rizikos kapitalo patikos fondo schemose, nėra draudžiama dalyvauti pajėgumų pirkimo mechanizme, tačiau atliekamas jų patikrinimas siekiant įsitikinti, kad jos negauna dvigubos subsidijos (siekiant išvengti valstybės pagalbos sumavimo).

(34) Nors tiesioginis užsienio pajėgumų teikėjų dalyvavimas nėra leidžiamas, jungiamųjų linijų operatoriams leidžiama dalyvauti pajėgumų pirkimo mechanizme nuo antro 2015 m. įvykusio aukciono kaip PPV – vienodomis sąlygomis su Didžiojoje Britanijoje veikiančiais gamintojais ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjais, kuriems iš esmės taikoma ta pati atlygio ir sankcijų tvarka bei sumažinimo koeficientai, siekiant atspindėti jų indėlį į tiekimo saugumo užtikrinimą (16). 2 lentelėje parodytas jungiamųjų linijų PPV (toliau – JL PPV) dalyvavimas iki šiol vykusiuose aukcionuose. 2 lentelė Jungiamųjų linijų PPV dalyvavimas pajėgumų pirkimo aukcionuose Aukciono rūšis T-4 T-1 Aukciono metai 2015 m. 2016 m. 2017 m. 2018 m. (sustabd.) 2018 m. (sustabd.) 2019 m. (sąlyg.) Tiekimo metai 2019–2020 2020–2021 2021–2022 2022–2023 2019–2020 2019–2020 Išankstinę atranką perėjusių jungiamųjų linijų PPV skaičius 3 5 6 8 3 3 Aukcioną laimėjusių jungiamųjų linijų PPV skaičius 2 4 6 nėra duomenų nėra duomenų 3 Iš jų naujų 0 0 3 nėra duomenų nėra duomenų 1 Iš jų esamų 2 4 3 nėra duomenų nėra duomenų 2 Aukcioną laimėjusių jungiamųjų linijų PPV pajėgumai (GW) 1,86 2,34 4,56 nėra duomenų nėra duomenų 1,025

(35) 2014 m. sprendime buvo leista neįtraukti jungiamųjų tinklų į pirmą aukcioną (2014 m. gruodžio mėn.) dėl šių apribojimų: a) gebėjimo įsigyti. Reikėjo naujos jungiamųjų linijų indėlio aukcione sumažinimo metodikos. Reikėjo glaudžiau bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis vertinant generacijos adekvatumą, kad būtų galima pašalinti galimą pasipelnymą, kai valstybės turėjo skirtingus patikimumo standartus; b) išankstinės atrankos. Tuo metu tiekimo įstaiga negalėjo savarankiškai atlikti užsienio pajėgumų teikėjo išankstinės atrankos. Būtų reikėję bendradarbiauti su užsienio perdavimo sistemos operatoriais atliekant matavimus ir tikrinimą, siunčiant bandymams ir naudojantis dalijimosi duomenimis platformomis; c) aukciono. Aukcionuose būtų įmanomas lošimas, jeigu būtų leista dalyvauti užsienio pajėgumų teikėjams. Norint apriboti, kad užsienio pajėgumų kiekis neviršytų jungiamosios linijos sumažintų pajėgumų, būtų reikėję naujos metodikos. Be to, tikėtina, kad kitoje rinkoje būtų buvusi kitokia riba kainų nediktuojantiems dalyviams, o tai reiškia, kad Didžiojoje Britanijoje nustatyta galutinė aukciono kaina galėjo būti netinkama kitos rinkos pajėgumams ir galėjo reikėti zoninio aukciono; d) tiekimo. Pareiga tiekti reikalauja, kad gamintojai gamintų elektros energiją, kai gauna 4 valandų pajėgumų pirkimo įspėjimą. Kitoje rinkoje tai galėjo lemti reaktyviosios galios reguliavimą apkrova ir iškraipyti rinką (17). Tai nebūtų užtikrinę didesnio tiekimo į Jungtinę Karalystę saugumo pasaulyje, kuriame rinkų susiejimas yra visiškai įgyvendintas, o elektros energijos srautai jau reguliuojami pagal stygiaus kainodarą.

(36) Tik 2014 m., tiesiogiai nedalyvaujant jungiamiesiems tinklams, aukcione perkamų pajėgumų kiekis atspindėjo numatomą jungiamųjų linijų indėlį Didžiosios Britanijos sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis. Pavyzdžiui, jeigu buvo tikimasi, kad Didžiosios Britanijos sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis bus galima importuoti 1 GW, aukcione perkamų pajėgumų kiekis pagal pajėgumų pirkimo mechanizmą būtų sumažintas 1 GW. Iš pradžių bendrovė „National Grid“, rekomenduodama aukciono T-4 tikslą 2018–2019 tiekimo metams, vertino, kad pajėgumų pirkimo mechanizmui nepriklausančių jungiamųjų linijų indėlis bus nulinis (svyruojantis), tačiau vėliau įvertį pakeitė į grynąjį 2,1 GW indėlį aukcionui T-1.

2.3.2. Išankstinės atrankos procedūra

(37) Dalyvavimas pajėgumų pirkimo mechanizme nėra privalomas. Tačiau visi licencijuoti ir tinkami pajėgumų teikėjai turi dalyvauti išankstinės atrankos procedūroje, net jeigu neketina teikti pasiūlymo. Išankstinės atrankos procedūros tikslas yra užtikrinti, kad aukciono dalyviai galės pateikti siūlomus pajėgumus, o sistemos operatorius galės pakoreguoti aukcione perkamų pajėgumų kiekį, atsižvelgdamas į aukcione dalyvauti atsisakiusių teikėjų pajėgumus.

(38) Tinkamiems pajėgumų teikėjams, kurie atsisako dalyvauti pajėgumų aukcione, netaikomos pajėgumų pirkimo sankcijos už pajėgumų nepateikimą, taip pat jie negali gauti mokėjimo už perteklinių pajėgumų pateikimą. Tokie pajėgumų teikėjai gali grįžti į vėlesnius aukcionus ir gali dalyvauti antrinėje rinkoje. Kaip ir netinkamų įrenginių atveju, aukcione perkamas kiekis sumažinamas atsižvelgiant į įrenginių, kurie nedalyvauja aukcione, pajėgumų kiekį.

(39) Siekdamas įsitikinti, kad patikimi pajėgumų teikėjai yra pasirengę tiekimo metams, sistemos operatorius prieš aukcioną vykdo išankstinę atranką, kad patvirtintų visų galimų pajėgumų teikėjų tinkamumą ir pasiūlymų teikimo būseną. Skirtingų pajėgumų teikėjų rūšių išankstinės atrankos reikalavimai skiriasi (pvz., gamybos pajėgumų ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų).

(40) Pareiškėjai, kurie pateikia prašymą dalyvauti išankstinėje atrankoje, turi atitikti ir bendruosius, ir specialiuosius išankstinės atrankos reikalavimus, kurie skiriasi priklausomai nuo to, ar vienetas yra esamas, ar būsimas gamybos vienetas, ar reguliavimo apkrova paslaugų vienetas. Į bendruosius reikalavimus įtraukiama pagrindinė administracinė informacija (kontaktiniai duomenys, licencijos būsena, įmonės struktūra, buvimo vieta ir įvairūs vadovų pareiškimai), o esami gamybos vienetai taip pat turi pateikti savo ankstesnių metų veiklos rezultatų įrodymus. Būsimi vienetai turi pateikti planavimo sutikimo ir prisijungimo susitarimo įrodymus, išsamų statybos planą ir informaciją apie numatomas kapitalo sąnaudas, atsižvelgiant į norimo sudaryti susitarimo dėl pajėgumų trukmę. Jie taip pat turi pateikti kreditinę paramą (t. y. įkaitą arba pasiūlymo užstatą), įrodančią rimtą jų ketinimą dalyvauti aukcione ir iki tiekimo metų pradžios turėti veikiantį vienetą.

(41) Naujų gamybos pajėgumų ir neįrodytų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai (kitaip nei įrodytų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai (18)) turi pateikti pasiūlymo užstatą, kuris sudaro 5 000 GBP (maždaug 5 650 EUR) už megavatą dalyvaujant kitų ketverių ir vienų metų aukcionuose ir 500 GBP (maždaug 565 EUR) už megavatą dalyvaujant pereinamojo laikotarpio aukcionuose. Kalbant apie reguliavimo apkrova paslaugų teikėjus, pagal nagrinėjamą priemonę pasiūlymo užstatas prarandamas tik proporcingai reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų nesuteiktam pajėgumų kiekiui, jeigu jie suteikia bent 90 % pajėgumų kiekio, kurį įsipareigojo suteikti. Nors reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai turi galimybę prisijungti prie kelių tinklų, kad pasiektų minimalią 2 MW ribą, reikėtų pažymėti, kad jie privalo sumokėti pasiūlymo užstatą už visus 2 MW, jeigu bent minimali šio kiekio dalis yra neįrodyti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjo pajėgumai. Jungtinės Karalystės teigimu, PPV gali būti įrodytas tik kaip vienas vienetas, įrodytas tą pačią dieną tuo pačiu atsiskaitymo laikotarpiu. Šis reikalavimas įrodyti vieneto buvimą turėtų sumažinti lošimo riziką. Priešingu atveju pareiškėjai galėtų pateikti įrodymus skirtingu metu ir suformuoti vienetą, kuris galėtų būti nepajėgus veikti išvien sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis, ir dėl to galėtų kilti tiekimo saugumo rizika.

(42) Po 2016 m. kovo mėn. konsultacijų Jungtinės Karalystės Vyriausybė padidino naujų gamybos pajėgumų užstatą, pateikiamą iki aukciono, iki 10 000 GBP/MW, kad būtų visiškai padengta padidėjusio sutarties nutraukimo mokesčio atsakomybė, taip pat būtų padedama išvengti spekuliavimo, reikalaujant didesnių įsipareigojimų prieš aukcioną. Tačiau neįrodytų reguliavimo apkrova pajėgumų užstatas, pateikiamas iki aukciono, toliau sudarė 5 000 GBP/MW, atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių grįžtamąją informaciją, pateiktą konsultacijų metu, kad pajėgumus sutelkiančių reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų išlaidos užsitikrinant kreditorių skolinamas lėšas yra palyginti didesnės.

(43) Sistemos operatorius prieš išankstinę atranką paskelbia konkrečioms technologijoms taikomus sumažinimo koeficientus. Daugelio technologijų kategorijų atveju šie koeficientai yra pagrįsti ankstesniais veiklos rezultatais per septynerius metus ir atitinka vidutinį numatomą įrenginių indėlį sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis pagal konkrečias technologijas. Kai kurioms kategorijoms taikoma kitokia metodika, kai trūksta ankstesnių metų įrodymų arba jie yra mažiau svarbūs prognozuojant būsimus veiklos rezultatus (pvz., jungiamosioms linijoms arba novatoriškoms technologijoms – baterijų saugykloms). Atitinkami koeficientai taikomi visiems tam tikros technologijos įrenginiams, neatsižvelgiant į jų amžių ar būseną. Aukcione laimėję pajėgumų teikėjai gauna mokėjimus (aukciono galutine kaina), kurie yra proporcingi jų sumažinimo koeficientui, padaugintam iš jų sujungimo pajėgumų (kiekio, kurį jų fizinė tinklo jungtis jiems leidžia pateikti į sistemą). Vienas iš sankcijų taikymo tikslų yra suderinti mokėjimų dydį nuo šio numatomo atskirų įrenginių veiklos rezultatų dydžio iki realaus veiklos rezultatų dydžio.

2.4. Aukciono procesas

2.4.1. Aukcione perkamo pajėgumų kiekio nustatymas

(44) Sprendimas, ar rengti pajėgumų aukcionus, priimamas kasmet ir grindžiamas nepriklausomu elektros energijos pajėgumų vertinimu, kurį atlieka sistemos operatorius. Žvelgdama į 15 metų perspektyvą, bendrovė „National Grid“ vertina tikėtiną būsimų pajėgumų ribų raidą, jungiamųjų tinklų ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų indėlį ir rekomenduoja pajėgumų kiekį, reikalingą ilgalaikiam patikimumo standartui užtikrinti. Tokiu būdu Vyriausybė gali kasmet įvertinti, ar pajėgumų aukcionas yra reikalingas.

(45) Sprendimas, kiek pajėgumų pirkti kiekviename pajėgumų aukcione, yra grindžiamas ilgalaikiu patikimumo standartu. Patikimumo standartas yra objektyvus elektros energijos tiekimo saugumo lygis ir pagrindas nustatant paklausos kreivę prieš kiekvieną pajėgumų aukcioną.

(46) Jungtinė Karalystė pažymi, kad nė viena elektros energijos sistema niekada negali būti 100 % patikima, ir visada esama tam tikro kompromiso tarp papildomų atsarginių pajėgumų suteikimo išlaidų ir pasiekto patikimumo lygio. Patikimumo standarto nustatymas leidžia pasiekti šį kompromisą, nes nustatoma, kada papildomą saugumo naudą nusveria pajėgumų suteikimo išlaidos. Juo siekiama investuotojams ir rinkos dalyviams suteikti aiškumo dėl Vyriausybės ilgalaikių tiekimo saugumo tikslų ir padėti sumažinti vartotojų išlaidas. Juo taip pat siekiama užtikrinti, kad Vyriausybė negalėtų sudaryti sutarčių daugiau nei ekonomiškai efektyvus pajėgumų lygis, nes tai apsaugo nuo per didelio pajėgumų kiekio įsigijimo Didžiojoje Britanijoje.

(47) Jungtinės Karalystės Vyriausybė nustatė ilgalaikį Didžiosios Britanijos elektros energijos rinkos patikimumo standartą, kuris lygus 3 valandų numatomam apkrovos sumažėjimui per metus. Tai reiškia, kad sistemos saugumo lygis 99,97 % Numatomas apkrovos sumažėjimas yra valandų/laikotarpių skaičius per metus, per kurį ilgainiui statistiniu požiūriu tikimasi, kad pasiūla neatitiks paklausos ir kuris atspindi ekonomiškai efektyvų pajėgumų dydį. Patikimumo standartas buvo nustatytas ilgalaikiu pagrindu, tačiau Vyriausybė turės galimybę jį peržiūrėti, jeigu tai pasirodys būtina.

(48) Kiekvienais metais sistemos operatorius nustato, kiek pajėgumų reikia, kad atitiktų patikimumo standartą, ir iki gegužės 30 d. teikia Vyriausybei patarimus elektros energijos pajėgumų ataskaitoje (toliau – EEPA). Rekomendacija dėl pajėgumų, kuriuos reikia įsigyti sudarant sutartis pajėgumų aukcionuose, kad jie atitiktų patikimumo standartą, yra grindžiama bendrovės „National Grid“ atliktu skirtingų elektros energijos paklausos scenarijų ir elektrinių, su kuriomis negalima atsiskaityti už pajėgumus, pvz. išskiriančių mažai anglies dioksido, suteikiamų pajėgumų dydžio vertinimu, todėl pateikiama bendrovės „National Grid“ rekomendacija, ar pajėgumų pirkimu reikia užtikrinti pajėgumus atitinkamiems tiekimo metams ir kokį jų kiekį reikia užtikrinti. Bendrovės „National Grid“ ataskaitą tikrina nepriklausoma techninių ekspertų grupė, kuri Vyriausybei pataria dėl analizės ir rekomendacijų patikimumo.

(49) Sistemos operatorius naudoja įvairius paklausos scenarijus, taip pat jautrumo analizę, kad atsižvelgtų į netikrumą dėl oro sąlygų, įrenginių prieinamumo, jungiamųjų linijų srautų ir integruotos gamybos dydžio. Tada sistemos operatorius atlieka pajėgumų teikėjo, kuris negali dalyvauti aukcione (pavyzdžiui, mažai anglies dioksido išskiriančio įrenginio, kuris gauna kitą paramą), ir pajėgumų tiekėjo, kuris turi galiojančius susitarimus dėl pajėgumų (pvz., tais atvejais, kai pajėgumų teikėjas turi daugiametį susitarimą, apimantį atitinkamus tiekimo metus), užskaitą.

(50) Tuomet sistemos operatorius taiko patikimą optimizavimo metodiką, kuri leidžia sumažinti blogiausią rezultatą pajėgumų kainos ir nepatenkintos paklausos atžvilgiu pagal įvairius scenarijus ir jautrumo analizę. Atliekant modeliavimą gaunami įvairūs vieno įsigytino kiekio variantai ir parengiama rekomendacija.

(51) 2014 m. pranešime Jungtinė Karalystė pateikė 1 pav. pavaizduotą perkamų pajėgumų intervalą, kurio gali prireikti 2018–2030 m. 2 pav. pateikta atnaujinta prognozė nuo 2018 m. gruodžio mėn. 1 pav. 2014 m. planuojamų pirkti pajėgumų įverčiai pagal skirtingus scenarijus (GW) 2 pav. 2018 m. planuojamų pirkti pajėgumų įverčiai pagal skirtingus scenarijus (GW)

(52) Vyriausybė priima galutinį sprendimą, kiek pajėgumų įsigyti kiekviename aukcione, remdamasi paklausos kreive, kuri parengiama pagal toliau konstatuojamosiose dalyse išdėstytą metodiką.

(53) Paklausos kreivė suteikia Vyriausybei tam tikrą lankstumą nustatant pagal sutartis įsigyjamų pajėgumų kiekį kiekvienais metais, atsižvelgiant į sąnaudas. Nuolydi paklausos kreivė užtikrina patikimumo ir kainos kompromisą, kai tam tikrais metais perkama mažiau pajėgumų, jeigu kaina yra labai didelė. Be to, ji padeda mažinti lošimo riziką, nes nustatoma aukciono kainos viršutinė riba ir užtikrinamas lankstumas įsigyti mažiau pajėgumų, jeigu kaina yra didelė, o abu šie veiksniai mažina galimybes dalyviams didinti kainas pasinaudojant įtaka rinkoje.

(54) Prieš kiekvieną pajėgumų aukcioną Vyriausybė paskelbia paklausos kreivę. Paklausos kreivė parodo ryšį tarp pajėgumų kainos ir pajėgumų dydžio aukcione, kurio reikalauja sistemos operatorius. Kiekviena paklausos kreivė sudaroma atsižvelgiant į tikslinį pajėgumų dydį, kurio reikia norint atitikti sistemos operatoriaus nurodytą patikimumo standartą, ir pagrįstos naujų pajėgumų kainos (naujo dalyvio grynosios kainos arba grynosios NDK) įvertį. Šių tikslinių pajėgumų ir grynosios NDK sankirta nustato vieną paklausos kreivės tašką. 3 pav. pateiktas pajėgumų paklausos kreivės pavyzdys. 3 pav. Pajėgumų paklausos kreivės pavyzdys Šaltinis: Jungtinės Karalystės valdžios institucijos.

(55) Grynoji NDK nustatoma atsižvelgiant į numatomą galutinę aukciono pajėgumų kainą ir, prireikus, tikslinama kiekviename aukcione, pavyzdžiui, remiantis naujų pajėgumų naujomis techninėmis sąmatomis ir informacija, gauta ankstesniuose aukcionuose. Naujo dalyvio kaina pagrįsta apskaičiuotomis naujų pajėgumų investicinėmis sąnaudomis, nurodytomis Jungtinės Karalystės valdžios institucijų užsakymu parengtoje ataskaitoje (19), darant prielaidą dėl 7,5 % minimalios grąžos ir 25 metų atsipirkimo laikotarpio.

(56) Be tikslinio pajėgumų dydžio ir grynosios NDK kiti pagrindiniai paklausos kreivės parametrai yra: aukciono kainos viršutinė riba (didžiausia kaina, už kurią Vyriausybė yra pasirengusi įsigyti pajėgumų), riba kainas diktuojantiems dalyviams (didžiausia kaina, kuria esami įrenginiai aukcione gali siūlyti pajėgumus (20)) ir minimalus tiekimo lygis, reikalingas aukcionui surengti (minimalus konkurencijos reikalavimas). Vyriausybė patvirtina galutinius kiekvieno pajėgumų aukciono parametrus prieš pradedant atitinkamą išankstinę atranką.

(57) Aukciono kainos viršutinė riba lemia paklausos kreivės viršutinę dalį, t. y. kainą, už kurią aukcione nebus perkama daugiau pajėgumų. Kainų viršutine riba siekiama apsaugoti Didžiosios Britanijos vartotojus nuo nenumatytų aukciono problemų, pavyzdžiui, nepakankamos konkurencijos ar dalyvių piktnaudžiavimo įtaka rinkoje. Tačiau, Jungtinės Karalystės valdžios institucijų teigimu, nustačius per žemą aukciono kainos viršutinę ribą, dalyviai galėtų būti atbaidyti ir sumažinta konkurencija, todėl svarbu, kad kainos viršutinė riba būtų tokio dydžio, kuris skatintų konkurenciją pajėgumų aukcione ir leistų rinkai nustatyti efektyvią naujų pajėgumų kainą, pagrįstą dalyvių rizikos ir galimos grąžos elektros energijos ir pajėgumų rinkose vertinimu. Viršutinės kainos ribos nustatymas priklauso nuo pagrindinio grynosios NDK įverčio neaiškumo vertinimo.

(58) 2014 m. Jungtinės Karalystės Vyriausybė nustatė 75 GBP/kW viršutinę kainos ribą. Jungtinė Karalystė paaiškino, kad ši viršutinė kainos riba yra didesnė už modeliuojant apskaičiuotą aukciono galutinę kainą pagal įvairius patikimus scenarijus, tačiau nėra tokia aukšta, kad įrenginiai galėtų pasinaudoti didele įtaka rinkoje, jeigu aukcione dalyvauja mažai naujų pajėgumų teikėjų. Ja taip pat siekiama užtikrinti, kad naujų pajėgumų teikėjai negalėtų siekti susigrąžinti visų pastoviųjų išlaidų pateikdami pasiūlymą aukcione; jie turėtų bent jau atsižvelgti į energijos rinkos pajamas ir pajėgumų pirkimo mokėjimus pasibaigus pradinės sutarties trukmei, kad projektas būtų perspektyvus.

(59) Vyriausybė taip pat turi dar vieną galimybę prieš aukcioną įsitikinti, ar aukcione yra pakankamai konkurencijos. Šalys, perėjusios išankstinę atranką dalyvauti aukcione, turi įsipareigoti likus dviem savaitėms iki aukciono, jeigu jos pateiks pajėgumų aukcione. Tada Vyriausybė gali peržiūrėti pajėgumų vienetų, kurie dalyvaus aukcione, sąrašą, atsižvelgdama, pavyzdžiui, į siūlomo tiekimo apimtį, technologijų derinį ir siūlomų vienetų nuosavybę, ir gali atšaukti aukcioną, jeigu nėra įsitikinusi, kad procesas būtų pakankamai konkurencingas ir naudingas vartotojams.

2.4.2. Aukcionų dažnumas ir formatas

(60) Pajėgumų aukcionas rengiamas kiekvienais metais dėl tiekimo po ketverių metų. Pavyzdžiui, 2014 m. aukcionas buvo dėl tiekimo 2018–2019 m., tiekimo metus skaičiuojant nuo 2018 m. spalio 1 d. iki 2019 m. rugsėjo 30 d. Nuo priemonės įgyvendinimo 2014 m. įvyko keturi kitų ketverių metų aukcionai: 2014, 2015, 2016 ir 2017 m. 2018 m. numatytą kitų ketverių metų aukcioną dėl tiekimo 2022 m. Jungtinė Karalystė sustabdė po to, kai Bendrojo Teismo sprendimu buvo panaikintas 2014 m. Komisijos sprendimas. Siekdamos užtikrinti tiekimą 2022 m., Jungtinės Karalystės valdžios institucijos 2018 m. gruodžio mėn. pareiškė, kad, įgyvendindamos priemonę, apie kurią pranešta, išimties tvarka 2019 m. surengs kitų trejų metų aukcioną (žr. 18 konstatuojamosios dalies d punktą).

(61) Kitas būsimų metų aukcionas vyksta metais, einančiais prieš pat pagrindinio aukciono tiekimo metus. Šio aukciono paklausos kreivės nustatymo procesas yra toks pat, kaip ir pagrindinio (kitų ketverių metų) aukciono – galutinį sprendimą priima Vyriausybė, remdamasi sistemos operatoriaus pateikta analize. Būsimų metų aukcionu užtikrinama, kad bus įsigytas tinkamas pajėgumų kiekis, kai bus tikslesnės paklausos prognozės, ir tai svarbu suteikiant galimybę reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams (kuriems sunku dalyvauti aukcione, vykstančiame likus ketveriems metams iki tiekimo) aktyviai dalyvauti mechanizme. Nuo tada, kai priemonė buvo įgyvendinta 2014 m., 2018 m. pradžioje įvyko vienas būsimų metų aukcionas, skirtas 2018–2019 tiekimo metams (21). Kaip nurodyta 18 konstatuojamosios dalies a punkte, 2019 m. birželio mėn. įvyko pakaitinis ir sąlyginis papildomas aukcionas T-1, skirtas 2019–2020 tiekimo metams.

(62) Dalis pajėgumų nepateikiama kitų ketverių metų aukcione ir rezervuojama būsimų metų aukcionui. 2014 ir 2015 m. rezervuotų pajėgumų dydis buvo pagrįstas ekonomiškai efektyvaus reguliavimo apkrova paslaugų teikėjo, galinčio dalyvauti aukcione, kiekio įvertinimu ir šis kiekis buvo paskelbtas viešai, kai buvo paskelbta kitų ketverių metų aukciono paklausos kreivė (2,5 GW). 2016 m. kovo mėn. Jungtinės Karalystės Vyriausybė atliko T-1 rezervui nustatyti taikomos metodikos peržiūrą. Po peržiūros buvo suderinta nauja rezervavimo metodika, grindžiama 95 % patikimumo intervalo taikymu bendrovės „National Grid“ metinių T-4 pajėgumų rekomendacijai, pateiktai EEPA, ir ji taikoma nuo 2016 m. Atlikdama modeliavimą pagal blogiausio atvejo mažiausiai blogą rezultatą EEPA, bendrovė „National Grid“ apskaičiuoja 95 % % patikimumo intervalą, taikomą pajėgumų rekomendacijai. 3 lentelėje nurodytas aukcionams T-1 rezervuotas kiekis. 3 lentelė T-1 rezervuotas kiekis ir T-1 numatyti pirkti pajėgumai (GW) Tiekimo metai Aukcione T-4 planuojamas įsigyti kiekis T-1 rezervuoti pajėgumai Aukcione T-1 planuojamas įsigyti kiekis Aukcione T-1 įsigytas kiekis 2018–2019 48,6 2,5 4,9 5,79 2019–2020 (sąlyginis aukcionas) 44,7 2,5 2,7 3,68 2020–2021 51,7 0,6 nėra duomenų nėra duomenų 2021–2022 49,2 0,4 nėra duomenų nėra duomenų

(63) Jeigu paklausa tarp kitų ketverių metų ir būsimų metų aukcionų sumažėja, būsimų metų aukcione parduodamų pajėgumų kiekis sumažinamas. Tačiau, kadangi reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams lengviau patekti į rinką dalyvaujant būsimų metų aukcionuose, 2014 m. Jungtinės Karalystės Vyriausybė įsipareigojo būsimų metų aukcionuose įsigyti ne mažiau kaip 50 % pajėgumų, rezervuotų prieš ketverius metus. Aukcione T-1, skirtame 2018–2019 tiekimo metams, buvo nupirkta daugiau nei dvigubai daugiau pajėgumų, nei rezervuota prieš ketverius metus (4,9 GW, palyginti su iš pradžių numatytais 2,5 GW), o sąlyginiame aukcione T-1, skirtame 2019–2020 tiekimo metams, siekiamas įsigyti kiekis taip pat buvo didesnis nei iš pradžių rezervuoti pajėgumai (2,7 GW, palyginti su 2,5 GW).

(64) Jungtinės Karalystės Vyriausybė tikisi kasmet rengti pajėgumų aukcionus T-4 ir T-1, tačiau tik tada, kai bus baigta išankstinė aukciono atranka, Vyriausybė galės priimti galutinį sprendimą dėl pajėgumų aukciono rengimo.

(65) Jungtinės Karalystės Vyriausybė gali savo nuožiūra atšaukti arba atidėti aukcioną bet kuriam laikui iki pirmojo aukciono etapo pradžios. Jeigu Vyriausybė nusprendžia neatšaukti aukciono, aukcionas vyksta automatiškai. Prasidėjus aukcionui, Vyriausybė gali savo nuožiūra nepripažinti aukciono rezultato tik tuo atveju, jeigu yra pagrįstų priežasčių įtarti, kad bendrovė „National Grid“, kaip tiekimo įstaiga, nevykdė aukciono pagal reglamentus ir taisykles. Jeigu Vyriausybė nusprendžia neatšaukti aukciono, aukcionas patvirtinamas automatiškai. Prasidėjus aukcionui, Vyriausybė neturi jokių galimybių daryti įtaką jo rezultatams.

(66) Visi pajėgumų pirkimo aukcionai yra „iš viršaus į apačią“ (angl. descending-clock), taikant diskriminacinį kainų mechanizmą, kai visiems aukcioną laimėjusiems dalyviams mokama pagal paskutinį kainos pasiūlymą, kuriam buvo pritarta. Aukcionai vykdomi pagal iš anksto nustatytas taisykles. Aukciono pradžioje aukciono rengėjas paskelbia aukštą kainą ir reikalavimus atitinkantys dalyviai pateikia savo pasiūlymus, nurodydami pajėgumų kiekį, kurį jie galėtų tiekti šia kaina. Ši procedūra kartojama kelis kartus iš eilės, laikantis iš anksto nustatyto grafiko, kol nustatoma mažiausia kaina, kai paklausa atitinka pasiūlą. Visiems atrinktiems dalyviams mokama ta pati galutinė kaina (angl. pay-as-clear model) Be to, yra įvairių priemonių, skirtų lošimo rizikai mažinti ir veiksmingam rezultatui užtikrinti.

(67) Tikimasi, kad spręsdami, kiek pajėgumų pateikti tam tikra pajėgumų kaina, dalyviai atsižvelgia į galimybę uždirbti pajamų energijos rinkoje. Numatomos teikėjų pajamos iš energijos rinkos skiriasi, priklausomai nuo jų numatomų apkrovos koeficientų, didmeninių kainų bei kuro išlaidų ir išlaidų dėl išmetamo anglies dioksido.

(68) 2014 m. Jungtinė Karalystė vertino atsisakomųjų reguliavimo apkrova paslaugų, gamyba grindžiamų reguliavimo apkrova paslaugų ir integruotos (arba prie skirstomųjų tinklų prijungtos) gamybos (iki 50 MW) pajėgumus kaip besiformuojančius sektorius, kuriems reikalinga papildoma parama, kad galėtų pasirengti konkurencijai pagrindiniuose pajėgumų pirkimo aukcionuose. Todėl 2016 ir 2017 m. buvo surengti du jiems skirti pereinamojo laikotarpio aukcionai (toliau – PLA). Nors pirmame pereinamojo laikotarpio aukcione galėjo dalyvauti visų trijų pirmiau nurodytų kategorijų pajėgumų teikėjai, atsižvelgdama į integruotos (arba prie skirstomųjų tinklų prijungtos) gamybos pajėgumų ir gamyba grindžiamų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų sėkmingą dalyvavimą pirmame PLA aukcione ir 2014 m. ir 2015 m. aukcionuose T-4, Jungtinė Karalystė nusprendė, kad šie dalyviai buvo pakankamai subrendę, kad galėtų sėkmingai konkuruoti pagrindiniuose pajėgumų pirkimo aukcionuose su kitų rūšių pajėgumų teikėjais be papildomos tikslinės paramos. Todėl Jungtinė Karalystė neleido šiems ištekliams dalyvauti antrame (ir paskutiniame) PLA aukcione, kad jame galėtų dalyvauti tik atsisakomųjų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai. Be to, dėl antro PLA Jungtinė Karalystė nurodė nusprendusi patikrinti, ar žemesnė dalyvavimo riba (t. y. 500 kW vietoje 2 MW) galėtų būti visiems dalyviams naudingas ilgalaikės pajėgumų pajėgumo tvarkos pakeitimas. 4 lentelėje pateikti PLA rezultatai. 4 lentelė Pereinamojo laikotarpio aukcionų susitarimai dėl pajėgumų (sumažintų, MW) 1-as PLA aukcionas 2-as PLA aukcionas Prie skirstomųjų tinklų prijungti gamybos pajėgumai 328 nėra duomenų Visi reguliavimo apkrova paslaugų pajėgumai, iš kurių: 475 312 — Gamyba grindžiami reguliavimo apkrova paslaugų pajėgumai 322 nėra duomenų — Atsisakomieji reguliavimo apkrova paslaugų pajėgumai: — Įskaitant < 2 MW pajėgumus 153 — nėra duomenų 312 — 8,5 (sudaro 8 PPV) Iš viso 803 312

(69) 5 lentelėje nurodytas kiekvieno aukciono, vykusio nuo 2014 m., rekomenduojamas įsigyti kiekis, ministro patvirtintas tikslinis kiekis ir aukcionuose T-4 ir T-1 faktiškai įsigytas kiekis. 5 lentelė Pajėgumų reikalavimai (GW) Bendrovės „National Grid“ rekomenduojamas įsigyti kiekis, nurodytas EEPA Bendrovės „National Grid“ patikslintas aukcione rekomenduojamas įsigyti kiekis po išankstinės atrankos Įsigytinas kiekis Ministro patvirtintas tikslinis kiekis Aukcione įsigytas kiekis T-4 2014 m. 53,3 48,6 48,6 49,3 (22) T-4 2015 m. 47,9 44,7 45,4 46,4 T-4 2016 m. 49,7 51,1 51,7 52,4 T-4 2017 m. 50,5 49,2 49,2 50,4 T-1 2017 m. 6,3 4,9 4,9 5,79 T-1 2019 m. (sąlyginis aukcionas) 4,6 4,3 (2018 m. lapkričio mėn.) 2,3 (2019 m. gegužės mėn.) 2,7 3,6

2.4.3. Kainų nediktuojantys dalyviai

(70) Siekiant sumažinti aukcionų įtaką rinkoje, potencialūs pajėgumų teikėjai, perėję išankstinę atranką, yra priskiriami kainų nediktuojantiems dalyviams (kurie negali siūlyti kainos, viršijančios palyginti žemą ribą) arba kainas diktuojantiems dalyviams (kurie tai gali). Esami pajėgumų tiekėjai automatiškai laikomi kainų nediktuojančiais dalyviais. Nauji dalyviai ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai priskiriami kainas diktuojantiems dalyviams ir gali nevaržomai siūlyti kainas iki viršutinės aukciono kainos ribos. Jungtinės Karalystės teigimu, tokiu atskyrimu sustiprinamos dalyvių paskatos siūlyti kainą pagal tikrąją jų pajėgumų vertę ir mažinama rizika, kad esami įrenginiai, patiriantys mažesnes išlaidas, gali stengtis nustatyti aukštą kainą tais metais, kai naujų dalyvių nereikia. Jungtinė Karalystė tvirtina, kad riba kainas diktuojantiems dalyviams turėtų būti tokia, jog ją atitiktų didžioji dalis esamų įrenginių, tačiau tuo pat metu kaina turėtų būti pakankamai maža, kad būtų sumažinta lošimo rizika. Kainas diktuojantiems dalyviams nustatyta riba sudarė 25 GBP/kW (50 % grynųjų NDK). Ji yra pakankamai aukšta, kad ją atitiktų dauguma esamų įrenginių. Iš 2014 m. Jungtinės Karalystės modeliavimo matyti, ją atitiktų maždaug 80 % esamų įrenginių. Iš 6 lentelės matyti, kad iš tikrųjų maždaug 60 % esamų įrenginių atitiko kainas diktuojančių dalyvių ribą. 25 GBP/kW taip pat yra gerokai mažiau nei tikėtinos naujo dalyvio sąnaudos. Todėl 25 GBP/kW riba kainas diktuojantiems dalyviams taip pat mažina lošimo riziką. 6 lentelė Esami įrenginiai, kurie nuo 2014 m. atitinka ribą kainas diktuojantiems dalyviams Aukcionas Esamas įrenginys, kuris atitinka ribą kainas diktuojantiems dalyviams Pajėgumai (MW) % Galutinė kaina (GBP/kw) 2014 m. T-4 25 007 67 19,40 2015 m. T-4 39 286 80 18,00 2016 m. T-4 29 548 56 22,50 2017 m. T-4 31 099 57 8,40 2017 m. T-1 2 306 29 (23) 6,00 2019 m. T-1 (sąlyg.) 1 758 (24) 49 0,77

(71) Esamų įrenginių, kurie patiria ypač dideles sąnaudas, operatoriams gali būti leista dalyvauti kaip kainų formuotojams (ir siūlyti kainas, kurios viršija kainų nediktuojantiems dalyviams taikomą ribą), tačiau jie turi pateikti pagrindimą, kodėl reikia didesnio mokėjimo (pvz., valdybos pažymėjimą ir teikėjo valdybai pateiktą verslo planą). Šis pagrindimas turi būti pateiktas „Ofgem“ ir gali būti naudojamas atliekant bet kurį tyrimą dėl piktnaudžiavimo įtaka rinkoje.

(72) Tikėtina, kad visus esamus teikėjus, siūlančius didesnę kainą nei kainas diktuojančių dalyvių riba, bet nesudariusius susitarimo dėl pajėgumų aukcione, tačiau toliau veikiančius tiekimo metais, ištirs „Ofgem“, kuri gali naudotis kartu su kainos nustatymo aukcione pasiūlymu pateikta informacija.

(73) Nauji dalyviai gali nustatyti kainą nepateisindami savo pasiūlymo, tačiau, jeigu būtų manoma, kad jie siekia pasinaudoti įtaka rinkoje, „Ofgem“, atlikdama savo įprastą reikalavimų vykdymo funkciją, taip pat galėtų atlikti tyrimą. Bet kuriuo atveju siūloma kaina negali būti didesnė nei viršutinė riba, nustatyta prieš aukcioną pateiktoje paklausos kreivėje.

2.4.4. Susitarimų dėl pajėgumų trukmė

(74) Su aukcioną laimėjusiais pajėgumų teikėjais sudaromas susitarimas dėl pajėgumų galutine kaina. Galimų susitarimų dėl pajėgumų trukmė skiriasi, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos pajėgumų teikėjams.

(75) Daugumos esamų pajėgumų teikėjų susitarimai galioja vienus metus; gamybos pajėgumų teikėjai, kurių kapitalo išlaidos yra didesnės nei pradinė 125 GBP/kW riba (renovuotini įrenginiai), gali sudaryti ne daugiau kaip trejų metų trukmės susitarimus dėl pajėgumų; gamybos pajėgumų teikėjai, kurių kapitalo išlaidos yra didesnės nei pradinė 250 GBP/kW riba (nauji įrenginiai), gali sudaryti ne daugiau kaip 15 metų trukmės susitarimus dėl pajėgumų. Šios ribos peržiūrimos kiekvienais metais ir ilgainiui šiek tiek didėja, pradedant nuo atitinkamai 135 GBP/kW ir 270 GBP/kW 2018 m. gruodžio mėn. Ilgesni nei vienų metų susitarimai su dalyviais sudaromi tik vykstant kitų ketverių metų aukcionui.

(76) Siekiant užtikrinti reguliavimo tikrumą ir skatinti investuotojų pasitikėjimą mechanizmais, pagrindinės susitarimo dėl pajėgumų sąlygos yra išliekamojo galiojimo (25) (jeigu ateityje būtų numatytas priešingas reguliavimas, nors kol kas tokių pakeitimų nebuvo padaryta). Šios pagrindinės sąlygos yra: a) susitarimo trukmė; b) pajėgumų kaina ir teisė gauti mokėjimą; c) pajėgumų įsipareigojimas ir sumažinimo dydis; d) atlikimo orientyrai ir taikomi susitarimo nutraukimo mokesčiai; e) mažiausia atsakomybė už sankcijas.

(77) Jungtinė Karalystė teigia, kad ilgesnės trukmės sutartimis su naujais dalyviais siekiama padėti skatinti naujų konkurencingą dalyvių atėjimą į rinką. Ilgalaikės sutarties su naujais rinkos dalyviais pasirašymas jiems leidžia mažiausiomis sąnaudomis gauti finansavimą investicijoms. Jungtinė Karalystė mano, kad tai leidžia sumažinti patekimo į rinką kliūtis nepriklausomoms įmonėms, kurios negali finansuoti savo investicijų į naujus pajėgumus iš pajamų iš kitų jų valdomų įrenginių. Todėl skatinant konkurenciją perkant pajėgumus, ilgesnės trukmės sutartimis galima padėti mažinti vartotojų išlaidas elektros energijos ir pajėgumų pirkimo rinkose. Sutarties ilgesniam laikotarpiui pasirašymas taip pat turėtų, Jungtinės Karalystės valdžios institucijų teigimu, sumažinti riziką, kad daug investuojantys arba dideles renovavimo išlaidas patiriantys dalyviai nesiektų visų savo išlaidų susigrąžinti vienų metų susitarimu.

2.5. Antrinė rinka (prekyba)

(78) Nuo aukciono iki tiekimo ir tiekimo metais dalyviai gali koreguoti savo poziciją prekiaudami, pvz., prisiimdami didesnį ar mažesnį įsipareigojimą arba surasdami alternatyvių pajėgumų laikiniems trūkumams pašalinti. Antrinėje prekyba yra svarbi priemonė, leidžianti šalims valdyti savo sankcijų riziką dalyvaujant pajėgumų pirkimo mechanizme. Pagal pajėgumų pirkimo mechanizmą leidžiamos įvairios antrinės prekybos formos: finansinė prekyba, kiekių perskirstymas ir prekyba įsipareigojimais.

2.6. Tiekimas

(79) Pajėgumų pirkimo mechanizmas grindžiamas patiektos energijos modeliu: pajėgumų teikėjai privalo tiekti energiją, kai to reikia tiekimo saugumui užtikrinti, t. y. sistemai realiai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis. To nepadarius, jiems gresia sankcijos. Modelyje taip pat numatytas papildomas fizinis pajėgumų išbandymas. Nepavykus įrodyti reikiamo dydžio pajėgumų reikiamu atvejų skaičiumi, mokėjimai už pajėgumus neatliekami, kol pajėgumai bus sėkmingai įrodyti.

2.6.1. Įsipareigojimas dėl susitarimo dėl pajėgumų

(80) Pagal įsipareigojimą dėl susitarimo dėl pajėgumų sistemos veikimo nepalankiausiomis sąlygomis atvejai apibrėžiami kaip pusvalandžio atsiskaitymo laikotarpiai, kai bet kurioje sistemos vietoje 15 minučių ar ilgiau vykdomas įtampos reguliavimas arba kontroliuojamas apkrovos mažinimas. Teikėjai privalo patys nustatyti savo atsaką tokiu metu ir vengti pažeisti galiojančias kodeksų ar licencijų sąlygas. Kol kas sistemos operatorius paskelbė tik du pranešimus apie pajėgumų pirkimą – 2016 m. spalio 31 d. ir 2016 m. lapkričio 7 d. Žiema (2018–2019 m.) turėjo būti pirmieji visi priemonės įgyvendinimo metai.

(81) Siekdamas užtikrinti, kad dalyviai galėtų tinkamai valdyti sankcijų riziką, pvz. riziką, kad keli įrenginiai išsijungs vienu metu, sistemos operatorius paskelbė pranešimą apie sistemos veikimą nepalankiausiomis sąlygomis, naudodamas įspėjimą apie pajėgumų pirkimo mechanizmą, kaip numatyta Pajėgumų pirkimo taisyklėse nustatytoje metodikoje (8.4.6) (26). Jeigu nebus paskelbtas šis įspėjimas, dėl pajėgumų trūkumo nebus taikomos pajėgumų pirkimo sankcijos arba mokėjimai už perteklinį patiekimą.

(82) Susitarimuose dėl pajėgumų nustatytas dalyvių įsipareigojimas tiekti nurodytą elektros energijos kiekį. Teikėjo įsipareigojimai sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis apskaičiuojami remiantis jų įsipareigojimais, kuriuos jie prisiėmė dalyvaudami kitų ketverių metų ir būsimų metų aukcionuose, pridėjus visus antrinės prekybos įsipareigojimus, kuriuos jie prisiėmė dėl konkrečių atsiskaitymo laikotarpių, kuriais sistema veikia nepalankiausiomis sąlygomis.

(83) Laikotarpiais, kai sistema veikia nepalankiausiomis sąlygomis, iki kurių likus ne mažiau kaip keturioms valandoms pateikiamas pajėgumų pirkimo įspėjamas, teikėjų įsipareigojimai priklauso nuo apkrovos. Tai reiškia, kad iš jų reikalaujama tik gaminti elektros energiją arba mažinti paklausą iki bendro jų įsipareigojimo dydžio, jeigu visi pajėgumai, dėl kurių rinkoje buvo sudaryti susitarimai dėl pajėgumų, yra būtini paklausai patenkinti. Sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis, kai paklausai patenkinti reikia tik 70 % visų šių pajėgumų, kiekvienas tiekėjas turi pagaminti elektros energiją arba sumažinti paklausą tik tiek, kad įvykdytų iki 70 % visų savo įsipareigojimų dėl pajėgumų.

(84) Jungtinės Karalystės valdžios institucijų teigimu, nuo apkrovos priklausantys įsipareigojimai yra tinkami siekiant užtikrinti, kad gamintojai būtų skatinami efektyviai veikti rinkoje, ir jie yra proporcingi žalai, kurią vartotojai patiria dėl bet kokios prarastos apkrovos. Jeigu kiekvienas dalyvis rizikuotų būti nubaustas už visus įsipareigojimus dėl visų pajėgumų, kai sistema veikia nepalankiausiomis sąlygomis, pajėgumų pirkimo mechanizmas siųstų signalus įrenginiams veikti, net jeigu jiems tai daryti būtų ekonomiškai neefektyvu, nes padidėtų tiek išmetamų teršalų kiekis, tiek vartotojų sąskaitos.

2.6.2. Sankcijos

(85) Sankcijų tvarka siekiama paskatinti pajėgumų teikėjus tiekti energiją pagal poreikį. Vienetai, kurių veikimas yra mažesnis už numatomą veiklos efektyvumą, yra baudžiami, o įrenginiai, viršijantys numatytą lygį, gauna mokėjimus už perteklinį tiekimą, kad metų pabaigoje kiekvieno vieneto pajėgumų mokėjimai iš esmės atspindėtų jų rezultatus. Sankcijų tvarką sudaro trys pagrindiniai elementai: a) viršutinė mėnesinės atsakomybės riba, sudaranti 200 % teikėjo mėnesinių pajamų iš pajėgumų, atsižvelgiant į mėnesinių mokėjimų koregavimą pagal sistemos poreikį, kurią taikant teikėjams bet kurį mėnesį gali būti skirta iki 20 % jų metinių pajamų sankcija; b) bendra metinė 100 % metinių pajamų viršutinė riba; c) baudos norma, sudaranti 1/24 teikėjo metinių mokėjimų už pajėgumus dalį.

2.6.3. Bandymų tvarka

(86) Sankcijų tvarką papildo griežta veiklos efektyvumo įrodymo sistema, kuria siekiama užtikrinti, kad pajėgumų teikėjai galėtų tiekti energiją, kai to reikia, ir gautų mokėjimus už pajėgumus tik tada, jeigu jie yra patikimi. Tai ypač svarbu tais tiekimo metais, kai sistema veikia be jokių nepalankiausių sąlygų, kuriais paslaugų teikėjų veiklos efektyvumo išbandymas užtikrina, kad tiekėjai yra fiziškai pajėgūs pristatyti įsipareigotą pajėgumų kiekį.

2.7. Biudžetas, priemonės finansavimas ir mokėjimų srautai

(87) 7 lentelėje pateikiama įvairių pajėgumų pirkimo aukcionų, vykusių nuo 2014 m., įskaitant pereinamojo laikotarpio aukcionus (PLA), rezultatų suvestinė. 7 lentelė Pajėgumų pirkimo aukcionų rezultatų santrauka Aukcionai Aukcione įsigyti pajėgumai GW Galutinė kaina GBP/kW Visas aukcione įsigytų pajėgumų biudžetas (27) mln. GBP T-4 2014 m. 49,3 19,40 1 734 T-4 2015 m. 46,4 18,00 1 082 T-4 2016 m. 52,4 22,50 2 012 T-4 2017 m. 50,4 8,40 500 T-1 2017 m. 5,8 6,00 35 T-1 2019 m. (sąlyginis) 3,6 0,77 3 PLA 2016 m. 0,8 27,50 22 PLA 2017 m. 0,3 45,00 14

(88) Pagal 2014 m. Elektros energijos pajėgumų (mokėjimai tiekėjams ir pan.) reglamento 6 straipsnio 1 dalį visi licencijuoti tiekėjai privalo mokėti pajėgumų pirkimo mechanizmo tiekėjo mokestį, iš kurio finansuojamos pajėgumų pirkimo mechanizmo išlaidos (t. y. išlaidos, patiriamos finansuojant pajėgumų mokėjimus teikėjams), toliau nurodyta tvarka: a) mokėjimai priklauso nuo sistemos paklausos – tad pajėgumų teikėjai gauna didesnę mokėjimų dalį didelės paklausos mėnesiais (t. y. žiemą) ir mažesnę dalį mažos paklausos laikotarpiais; b) likus trims mėnesiams iki tiekimo metų pradžios, tiekėjai prognozuoja savo paklausą nuo 16 iki 19 val. visomis darbo dienomis nuo lapkričio mėn. pradžios iki vasario mėn. pabaigos ir apie šiuos įverčius informuoja atsiskaitymo įstaigą; c) tiekėjų mokesčiai nustatomi atsižvelgiant į jų prognozuojamą rinkos dalį, o mėnesiniai mokesčiai taikomi licencijuotiems tiekėjams, kad mokesčio dydį būtų galima susieti su pajėgumų teikėjais. Tiekėjų mokesčiai apskaičiuojami atsižvelgiant į paklausą darbo dienomis žiemą nuo 16 iki 19 val., siekiant paskatinti tiekėjus sumažinti klientų elektros energijos paklausą tuo metu, kai paklausa paprastai yra didžiausia. Tai turėtų sumažinti reikalingų pajėgumų kiekį ir todėl turėtų sumažėti pajėgumų pirkimo mechanizmo sąnaudos; d) tiekėjų mokesčiai atnaujinami, kad atspindėtų faktinius duomenis apie rinkos dalį, kai tik jie tampa žinomi, kaip ir pagal esamą Balansavimo ir atsiskaitymo kodekso suderinimo procedūrą. Ši suderinimo procedūra tęsiasi 14 mėnesių, kol yra gaunami patikslinti paklausos duomenys.

(89) Visų dalyvių visus mokėjimų srautus, susijusius su pajėgumų pirkimo mechanizmu, apskaičiuoja ir administruoja atsiskaitymo įstaiga, padedama atsiskaitymo paslaugų teikėjo (bendrovės „Elexon“). Atsiskaitymo įstaigos ir bendrovės „Elexon“ funkcijos ir atsakomybė yra nurodytos 2.2 skirsnyje.

(90) Pajėgumų mokėjimai nustatomi pagal kiekius, nurodytus kiekvieno teikėjo susitarime dėl pajėgumų, atsižvelgiant į kiekvienų tiekimo metų atitinkamo aukciono rezultatus: pajėgumų mokėjimai yra lygūs pajėgumų kiekiui, kurį aukcioną laimėję pajėgumų teikėjai pasiūlė pajėgumų aukcione, padaugintam iš galutinės kainos.

(91) Lėšos, kurias gauna atsiskaitymo įstaiga, yra laikomos Vyriausybės bankininkystės tarnybos banko sąskaitoje, kuriai netaikomos palūkanos. Atsiskaitymo įstaiga taip pat yra atsakinga už visų užstatų, kuriuos prieš kiekvieną pajėgumų aukcioną vykstant išankstinei atrankai pateikia naujų gamybos pajėgumų teikėjai arba reguliavimo apkrova paslaugų tiekėjai, surinkimą, laikymą ir (prireikus) grąžinimą.

(92) Pagrindiniai atsiskaitymo įstaigos finansiniai srautai yra: a) tiekėjai kas mėnesį, pradedant nuo 2015–2016 finansinių metų, privalo mokėti atsiskaitymo įstaigai vadinamuosius atsiskaitymo įstaigos mokesčius. Atsiskaitymo įstaigos mokestis padengia atsiskaitymo įstaigos (ir jos atstovo) patiriamas pajėgumų pirkimo mechanizmo atsiskaitymo funkcijos palaikymo administracines išlaidas. Šie mokėjimai surenkami atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės finansinius metus, trunkančius nuo balandžio mėn. iki kovo mėn., t. y. pagal atskirą tvarkaraštį nei kitų pajėgumų pirkimo mechanizmo mokėjimų srautai, kuriuos lemia pajėgumų metai, trunkantys nuo spalio mėn. iki rugsėjo mėn.; b) tiekėjai privalo pateikti kredito draudimą iki kiekvieno tiekimo metų mėnesio pradžios. Draudimas turi būti lygus 110 % jų tiekėjo mėnesio mokesčio ir yra skirtas užtikrinti, kad tiekėjui nevykdant įsipareigojimų toliau būtų atliekami mokėjimai pajėgumų teikėjui; c) tiekėjai privalo sumokėti tiekėjo mėnesinį mokestį atsiskaitymo įstaigai ne vėliau kaip per 24 darbo dienas nuo kiekvieno tiekimo metų mėnesio pabaigos. Tiekėjo mėnesinis mokestis yra tiekėjų įsipareigojimas (sąlyga jų tiekimo licencijoje) finansuoti pajėgumų pirkimo mechanizmą; d) jeigu sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis tiekimo metais pajėgumų teikėjai neįvykdo visų savo pajėgumų įsipareigojimų, jie privalo sumokėti baudą atsiskaitymo įstaigai, kuri turi būti sumokėta ne vėliau kaip per 24 darbo dienas nuo mėnesio pabaigos; e) atsiskaitymo įstaiga moka teikėjams pajėgumų mokėjimą. Tai yra suma, nustatoma atsižvelgiant į jų pajėgumų įsipareigojimą (kiekis, nustatytas jų pajėgumų aukcione) per 29 dienas nuo kiekvieno tiekimo metų mėnesio pabaigos. Visi mokėjimai teikėjams yra finansuojami iš pajamų, gautų iš licencijų tiekėjų mokamų mokesčių. Jeigu pajėgumų teikėjas nesumoka baudos, teikėjui skirtas mokėjimas sustabdomas, kol bus išieškota privaloma bauda. Atliekant faktinius mokėjimus teikėjams, atsižvelgiama į bet kokią prekybą įsipareigojimais, įvykusią nuo aukciono ir tiekimo laikotarpio; f) tuo atveju, jeigu tiekimo metais sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis pajėgumų teikėjai pateikia daugiau pajėgumų, nei yra įsipareigoję, atsiskaitymo įstaiga jiems atlieka mokėjimą už perteklinius pajėgumus. Kiekvienam pajėgumų teikėjui mokėtinos sumos už perteklinius pajėgumus apskaičiuojamos pajėgumų metų pabaigoje ir yra išmokamos iš lėšų, kurios per metus surenkamos kaip baudos. Tai nedidina bendro pajėgumų mokėjimo dydžio konkrečiais metais, nes mokėjimai už perteklinius pajėgumus kompensuoja baudas, surinktas už nepakankamus pajėgumus; g) jeigu taikoma, atsiskaitymo įstaiga grąžina tiekėjams po baudos likusią tiekėjo sumą. Tai yra pajamos, likusios po to, kai per metus susikaupę mokėjimai už perteklinius pajėgumus atliekami taikant reikiamą normą.

2.8. Generacijos adekvatumas Didžiojoje Britanijoje

2.8.1. Didžiosios Britanijos elektros energijos rinka

(93) 2005 m. balandžio 1 d. Jungtinė Karalystė Didžiojoje Britanijoje pradėjo taikyti vieną elektros energijos didmeninės prekybos ir perdavimo tvarką – BETTA (Didžiosios Britanijos elektros energijos prekybos ir perdavimo tvarka). BETTA grindžiama dvišale prekyba tarp gamintojų, tiekėjų, klientų ir prekybininkų bei dalyvių savarankišku, o ne centralizuotu, skirstymu.

(94) Pagal BETTA elektros energijos sutartys sudaromos išankstinių ir ateities sandorių rinkose likus nuo kelerių metų iki 24 valandų iki tam tikro pusvalandžio tiekimo laikotarpio. Trumpalaikės energijos biržos ir energijos brokeriai suteikia dalyviams galimybę suderinti savo sutartines pozicijas likus 1–24 valandoms iki tiekimo. Visi sandoriai yra dvišaliai ir už juos atsiskaitoma kaina, užregistruota energijos biržoje arba suderintą dvišaliu būdu ar per brokerį.

(95) Pagal BETTA didmeninė elektros energijos kaina mokama gamintojams už jų elektros energiją ir pajėgumus, o investuotojai turi nuspręsti investuoti remdamiesi savo lūkesčiais susigrąžinti šios investicijos išlaidas parduodant elektros energiją didmeninėje elektros energijos rinkoje.

(96) Artėjant tiekimo metui taikomas balansavimo mechanizmas, per kurį sistemos operatorius priima elektros energijos pasiūlymus ir kainų pasiūlymus beveik tikruoju laiku. Tai leidžia sistemos operatoriui subalansuoti pasiūlą ir paklausą. Uždarant uždorius, likus vienai valandai iki kiekvieno pusvalandžio tiekimo laikotarpio, gamintojai turi informuoti sistemos operatorių apie energiją, kurią turi tiekti pagal sutartį, ir numatomą kiekvieno įrenginio produkciją. Tiekėjai (mažmenininkai) turi deklaruoti kiekį, kurį įsipareigojo nupirkti pagal sutartį, ir tai turėtų būti kiekis, kurį turėtų suvartoti jų klientai. Galiausiai pagal atsiskaitymo už disbalansą procedūrą mokėjimai atliekami ir gaunami iš tų rinkos dalyvių, kurių sutartinės pozicijos neatitinka jų faktiškai išmatuotos elektros energijos gamybos ar suvartojimo. Taip pat yra padengiamos kitos sistemos balansavimo išlaidos. Dalyviams gali būti taikoma santykinai didelė išgryninimo kaina, jeigu jų sutartinės pozicijos nesutampa su jų faktiniu suvartojimu ar gamyba. Todėl atsiskaitymas už disbalansą arba išgryninimo kaina skatina dalyvius padėti subalansuoti sistemą tikruoju laiku.

(97) 2017 m. gruodžio mėn. pabaigoje Jungtinėje Karalystėje iš viso buvo 81,3 GW elektros energijos gamybos pajėgumų. Be to, Jungtinė Karalystė turi keturias jungtis, leidžiančias prekiauti su Europa: Anglija–Prancūzija (2 GW pajėgumai), Anglija–Nyderlandai (1 GW), Šiaurės Airija–Airija (0,6 GW) ir Velsas–Airija (0,5 GW) (28). NEMO jungiamoji linija tarp Anglijos ir Belgijos (1 GW) pradėjo veikti 2019 m. sausio 31 d.

2.8.2. Generacijos adekvatumo problemos

(98) Patikimumo standartas išreiškiamas numatomu apkrovos sumažėjimu (NAS). Tai reiškia, kad yra nustatomas standartas numatant vidutinį valandų skaičių per metus, per kurias tipiniais metais nesitikima, kad pasiūla patenkins paklausą. NAS atitinka valandų skaičių per metus, per kurias statistiniu požiūriu tikimasi, kad ilgalaikėje perspektyvoje pasiūla neatitiks paklausos. Tai tikimybinis požiūris – tai yra faktinis kiekis skirsis priklausomai nuo aplinkybių konkrečiais metais, pavyzdžiui, ar žiema yra šalta, ar konkrečiu atveju neveikia neįprastai daug elektrinių, kokia yra vėjo jėgainių pagaminama energija esant didžiausiam energijos poreikiui ir visų kitų veiksnių, turinčių įtakos elektros energijos pasiūlos ir paklausos balansui. Tačiau aiškinant šiuos rodiklius svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad tam tikras prarastos apkrovos kiekis nėra lygiavertis tokiam pat elektros energijos tiekimo nutraukimo kiekiui, nes daugeliu atvejų apkrovos praradimas būtų valdomas nedarant reikšmingo poveikio vartotojams. Jungtinėje Karalystėje nustatytas kritinis lygis yra daugiau kaip trijų valandų NAS.

(99) Vyriausybė pranešime pažymėjo, kad, neatsižvelgiant į pasirinktą modeliavimo metodą, labai sunku užtikrintai prognozuoti elektros energijos tiekimo saugumo perspektyvas, nes tam įtakos turi įvairūs svarbūs veiksniai, įskaitant elektros energijos paklausą, sprendimus dėl įrenginių eksploatavimo nutraukimo, naujus pajėgumus, jungčių indėlį ir skirtingų technologijų eksploatacinės parengties rodiklius.

(100) Pateikdama 2014 m. pranešimą apie priemonę, Jungtinė Karalystė nurodė, kad „Ofgem“ parengtame 2013 m. elektros energijos pajėgumų vertinime nustatyta, kad 2015–2016 m. NAS padidėjo iki 9 valandų (nors buvo pažymėta, kad įprastos gamybos didelės eksploatacinės parengties atveju poveikis buvo mažas), vėliau valandų skaičius sumažės ir vėl padidės 2018–2019 m. Tuo metu Jungtinė Karalystė manė, kad iš įvairių scenarijų buvo matyti netikrumas, aukščiausiam intervalo taškui viršijant 3 valandas 2018–2019 m., todėl, Jungtinės Karalystės teigimu, yra rimta priežastis intervencijai. Pagal „Ofgem“ orientacinį scenarijų buvo daroma prielaida, kad žiemos sezono grynasis eksportas sudaro 0,75 GW. 4 pav. Numatomas apkrovos sumažėjimas ir patikimumo standartas, kuriuos Jungtinė Karalystė nurodė 2014 m. pranešime Šaltinis: „Ofgem“, EKKD analizė.

(101) Jungtinė Karalystė taip pat pareiškė, kad Jungtinės Karalystės Energetikos ir klimato kaitos departamentas (toliau – EKKD) taip pat atliko investicijų į gamybą modeliavimą iki 2030 m. Pagal EKKD bazinio atvejo scenarijų be pajėgumų pirkimo mechanizmo tendencija buvo panaši į „Ofgem“ analizę iki 2016–2017 m. Po 2016–2017 m. pagal EKKD bazinį scenarijų pajėgumų skirtumai mažėjo iki du tūkstantųjų metų trečiojo dešimtmečio pradžios. Atliekant EKKD modeliavimą buvo daroma prielaida, kad iki 2030 m. bus sukurta papildoma 2,9 GW jungtis, ir prielaida, kad per tinklų jungtis, vertinant grynąja verte (t. y. visų jungiamųjų linijų pajėgumus kartu), didžiausios paklausos metu energija nėra nei importuojama, nei eksportuojama. 5 pav. Ilgalaikiai sumažintų pajėgumų skirtumų įverčiai, kuriuos Jungtinė Karalystė nurodė 2014 m. pranešime Šaltinis: 2013 m. „Ofgem“, 2013 m. EKKD analizė.

(102) Jungtinės Karalystės vertinimu, iš Jungtinės Karalystės Vyriausybės atliktos analizės, taip pat atskiros analizės, kurią pateikė bendrovė „National Grid“, matyti nuolatinis pajėgumų pirkimo poreikis siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 3 valandų NAS patikimumo standarto. Kai pajėgumų pirkimas neįtraukiamas į modeliavimą, patikimumo standartas gali būti pažeistas kiekvienais metais, įtrauktais į modeliavimą.

(103) Siekdama nustatyti, kiek pajėgumų reikia užsitikrinti pajėgumų pirkimo aukcionuose, bendrovė „National Grid“ rengia penkerių metų EERR bazinį scenarijų, kuris yra vienas iš ateities energetikos scenarijų (29). 2018 m. gruodžio mėn. bendrovė „National Grid“ parengė patikslintą prielaidų rinkinį, kad galėtų įvertinti galimą poveikį pagal bazinį scenarijų, jeigu Jungtinėje Karalystėje nebūtų pajėgumų pirkimo. Bendrovės „National Grid“ vertinimu, be pajėgumų pirkimo NAS trukmė būtų nuo 3 iki 7 valandų nuo 2019–2020 iki 2023–2024 m.

(104) Jungtinės Karalystės verslo, energetikos ir pramonės strategijos departamentas (BEIS) savarankiškai be bendrovės „National Grid“ atliko analizę, naudodamasis naujausiomis bendrovės „National Grid“ l Grid“ EEPA rekomendacijomis (2018 m. EEPA), departamento komercinėmis įžvalgomis ir departamento įrenginių ekonomikos vertinimu. Atlikus analizę daroma išvada, kad numatomas NAS intervalas neatitinka 3 valandų NAS patikimumo standarto visais metais 2030 m. (nuo 3 iki 345 valandų NAS nuo 2019–2020 iki 2029–2030 m.).

2.8.3. Generacijos adekvatumo problemų priežastys

(105) Jungtinė Karalystė teigia, kad du pagrindiniai rinkos nepakankamumo veiksniai paaiškina ankstesniame skyriuje aprašytą generacijos adekvatumo problemą.

(106) Pirmasis rinkos nepakankamumo veiksnys yra tai, kad patikimumas yra viešoji gėrybė. Klientai negali pasirinkti norimo patikimumo lygio, nes sistemos operatorius negali jų atjungti atrankiniu būdu, o vartotojai nereaguoja į didmeninės kainos pokyčius tikruoju laiku. Todėl galima tikėtis, kad be intervencijos pajėgumų teikėjai neužtikrins socialiai optimalaus patikimumo lygio. Dėl nepatikimo elektros energijos tiekimo visuomenė taip pat gali patirti didelių išlaidų. Tai būtų išorės išlaidos, jeigu jų neturėtų padengti gamintojai.

(107) Antrasis rinkos nepakankamumo veiksnys yra „trūkstamų pinigų“ problema. Ši sąvoka buvo nustatyta ir aprašyta akademinėje literatūroje ir taikoma tik energijos rinkoms (30). Teoriškai vartotojų negebėjimo pasirinkti norimą patikimumo lygį problema galėtų būti sprendžiama tik energijos rinkoje, leidžiant kainoms pakilti iki tokio lygio, kuris atspindėtų vidutinę prarastos apkrovos vertę, tai yra kainą, kurios vartotojai nebenorėtų mokėti už energiją ir kuri leistų gamintojams gauti stygiaus rentą. Tačiau praktikoje tik energijos rinka gali nesiųsti tinkamų rinkos signalų, kad būtų užtikrintas optimalus tiekimo saugumas ir suteikta galimybė investuotojams gauti projektų finansavimą naujiems pajėgumams kurti. Tai reiškia, kad vien tik energijos rinkos pajamų gali nepakakti paskatinti pakankamai investicijų į pajėgumus dėl trūkstamų pinigų. Priežastys, kodėl taip gali nutikti, yra dvi: a) kainos negali atspindėti stygiaus. Dabartinės didmeninės energijos kainos nepakyla pakankamai aukštai, kad atspindėtų papildomų pajėgumų vertę stygiaus metu. Taip yra todėl, kad mokesčiai, kurie taikomi gamintojams, neužtikrinantiems pusiausvyros balansavimo mechanizme (išgryninimas), neatspindi visų sistemos operatoriaus atliktų balansavimo veiksmų (tokių kaip įtampos sumažinimas) sąnaudų; b) trūksta tikrumo, kad kainos kils, net jeigu jos gali kilti. Tuo metu, kai didmeninės energijos rinkos kainos turėtų pasiekti aukštą lygį, investuotojai nerimauja, kad Vyriausybė arba rinkos reguliavimo institucija imsis veiksmų dėl tariamo piktnaudžiavimo įtaka rinkoje, pavyzdžiui, nustatydama viršutinę kainos ribą. Jie taip pat nerimauja, kad kainos tiesiog nekils, pavyzdžiui, jeigu vėjo jėgainės bus našesnės, nei tikėtasi, ir sumažės brangesnių skirstomųjų pajėgumų panaudojimo galimybių.

(108) Jungtinė Karalystė teigia, kad trūkstami pinigai nėra teorinė problema. Istoriškai Didžiojoje Britanijoje išgryninimo kainos neviršijo 938 GBP/MWh. Jungtinė Karalystė teigia, kad įrodymai iš pastarojo meto stygiaus situacijų Didžiosios Britanijos rinkoje taip pat rodo, jog kainos nepakilo iki tokio lygio, kokio tikėtasi. Jungtinės Karalystės Vyriausybė ir „Ofgem“ užsakė nepriklausomą tyrimą, norėdami įvertinti prarastos apkrovos vertę, kurį atlikus padaryta išvada, kad vidutinė atjungimų sistemos piko metu prevencijos vertė vartotojams sudaro apie 17 000 GBP/MWh (31).

(109) Jungtinė Karalystė teigia, kad rinkos nepakankamumą trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu apsunkina planai labai greitai nutraukti esamų pajėgumų eksploatavimą: pagal pagrindinį bendrovės „National Grid“ scenarijų, jeigu nebebūtų pajėgumų pirkimo mechanizmo pajamų, 2019–2020 m. galėtų būti uždaryta iki 8 GW 2018–2019 m. veikiančių įrenginių, deginančių anglis ir dujas.

2.8.4. Papildomos priemonės, skirtos generacijos adekvatumui užtikrinti

(110) Be priemonės, apie kurią pranešta, Jungtinė Karalystė ėmėsi ir vis dar imasi veiksmų Didžiosios Britanijos elektros energijos rinkoje, kurie galėtų padėti išspręsti ankstesniame skirsnyje išvardytas rinkos nepakankamumo problemas. Toliau nurodytos trys pagrindinės Jungtinės Karalystės iniciatyvos, įvardytos pranešime.

(111) Pirmąja Jungtinės Karalystės nurodyta priemone siekiama sumažinti bendruosius elektros energijos reikalavimus ir padidinti vartotojų paklausos jautrumą. Jungtinė Karalystė pareiškė, kad ji imasi priemonių bendriesiems elektros energijos reikalavimams sumažinti, pavyzdžiui, įgyvendindama „Žaliojo sandorio“ ir „Energetikos bendrovių įsipareigojimo“ iniciatyvas. Jungtinė Karalystė taip pat ieško galimybių skatinti tiek ilgalaikį paklausos mažinimą (kurį Vyriausybė vadina elektros energijos paklausos mažinimu), tiek trumpalaikį paklausos mažinimą, pavyzdžiui, piko mažinimą/perkėlimą (kurį Vyriausybė vadina reguliavimo apkrova paslauga). Visų pirma, Jungtinė Karalystė yra įsipareigojusi užtikrinti, kad iki 2020 m. pabaigos kiekvienam būstui ir mažajai įmonei šalyje būtų pasiūlytas išmanusis skaitiklis (32). Išmanieji skaitikliai suteikia galimybę taikyti pagal vartojimo laiką diferencijuotus tarifus, ne piko apkrovos metu mokant mažiau už energiją. Pirmasis statinis diferencijuotas tarifas Jungtinėje Karalystėje pradėtas taikyti 2017 m. pradžioje, vykdant projektą „Green Energy“, pagal kurį vartotojams, turintiems išmaniuosius skaitiklius, buvo siūloma gerokai pigesnė elektros energija šiokiadienių naktimis. Tačiau tai neatspindi realių didmeninių išlaidų, kurios leistų vartotojams reaguoti tikruoju laiku (33). Be to, po ankstesnio darbo ir kvietimo pateikti įrodymus 2017 m. liepos mėn. Jungtinės Karalystės Vyriausybė ir „Ofgem“ paskelbė bendrą Išmaniųjų sistemų ir lankstumo planą (34). Šiame plane aprašomi pagrindiniai Jungtinės Karalystės požiūrio į perėjimą prie išmanios ir lanksčios sistemos principai, taip pat pristatomi 29 veiksmai, kurių turėtų imtis Vyriausybė, „Ofgem“ ir (arba) sektoriaus atstovai.

(112) Antroji priemonė yra išgryninimo tvarkos reforma. Disbalanso arba išgryninimo kainos skatina rinkos dalyvius užtikrinti, kad jų parduodamos arba suvartojamos elektros energijos kiekis atitiktų kiekį, kurį jie įsipareigojo parduoti arba suvartoti. Jungtinė Karalystė teigia, kad rinkos veikimo reforma padeda užtikrinti tiekimo saugumą.

(113) 2012 m. „Ofgem“ pradėjo vykdyti svarbią elektros energijos balansavimo kodekso peržiūrą (35), kad išspręstų keletą ilgalaikių problemų, susijusių su išgryninimo kainas mažinančiais veiksniais. 2014 m. gegužės mėn. „Ofgem“ priėmė ir paskelbė galutinį politikos sprendimą (36). Įgyvendintos išgryninimo reformos yra šios: a) išgryninimo kainos tapo ribinėmis, kai jas apskaičiuojant pradėtas taikyti brangiausias veiksmas, kurio imasi sistemos operatorius, kad subalansuotų sistemą. Tai buvo įvesta palaipsniui, pirmasis žingsnis buvo tas, kad nuo 2015 m. lapkričio mėn. kainos bus apskaičiuojamos remiantis pagrindinių 50 MWh sistemos operatoriaus veiksmų (o ne 500 MWh) vidurkiu. Nuo 2018 m. lapkričio mėn. kainos apskaičiuojamos pagal pagrindinius 1 MWh veiksmus; b) atjungimo ir įtampos sumažinimo išlaidos įtrauktos į išgryninimo kainos apskaičiavimą, atsižvelgiant į prarastos apkrovos vertę vartotojams. Šios išlaidos buvo įvestos etapais, pradedant nuo 3 000 GBP/MWh nuo 2015 m. lapkričio mėn. ir 6 000 GBP/MWh nuo 2018 m. lapkričio mėn.; c) rezervų išlaidų įkainojimas buvo patobulintas atsižvelgiant į vertę, kurią rezervas sukuria vartotojams sistemai veikiant nepalankiausiomis sąlygomis. Norint tai pasiekti, buvo pradėta taikyti rezervų stygiaus kainų nustatymo funkcija, pagal kurią rezervų kainos nustatomos tada, kai jie naudojami, atsižvelgiant į sistemoje vyraujantį stygių (37); d) siekiant supaprastinti tvarką ir sumažinti disbalanso sąnaudas, ypač mažesnėms šalims, buvo nustatyta viena išgryninimo kaina kiekvienam atsiskaitymo laikotarpiui.

(114) „Ofgem“ paskelbė pirmojo elektros energijos balansavimo kodekso peržiūros etapo apžvalgą (38). Įgyvendinus pirmąjį etapą, vidutinė disbalanso kaina (išgryninimo kaina) nukrito. Dabar didžioji disbalanso kainų dalis svyruoja 20–30 GBP/MWh intervale, o ne 30–40 GBP/MWh, kaip buvo pastebėta anksčiau. Vis dėlto disbalanso kaina tapo nestabili. Didžiausia kaina per dvejus metus iki reformos buvo 429,10 GBP/MWh, o po reformos – 1 528,72 GBP/MWh.

(115) Jungtinės Karalystės Vyriausybė mano, kad pajėgumų pirkimo mechanizmas ir išgryninimo reforma turi aiškias, bet viena kitą papildančias funkcijas siekiant užtikrinti elektros energijos tiekimo saugumą. Geriau taikyti pajėgumų pirkimo mechanizmą ir remti išgryninimo tvarkos reformą, nei tiesiog pasikliauti išgryninimo reforma dėl šių priežasčių: a) nors išgryninimo reforma turėtų sustiprinti investicijas į energijos rinką ilgalaikėje perspektyvoje, manoma, kad ji turės mažesnį poveikį bendram investicijų dydžiui trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu (39). Taip yra todėl, kad pardavėjai beveik visą energiją parduoda išankstinių sandorių rinkose. Tačiau ilgainiui išgryninimo reforma skatins kainų augimą išankstinių sandorių rinkose, nes gamintojai išnaudos arbitražinių sandorių tarp išankstinių sandorių rinkų ir balansavimo mechanizmo kainos galimybes; b) išgryninimo reforma negali padėti spręsti padidėjusio rizikingumo investuoti į šiluminius pajėgumus problemos, nes yra mažinama energetikos sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro: vis dažniau šiluminiai pajėgumai bus naudojami kaip atsarginis variantas, o jų teikėjai turės padengti savo pastoviąsias išlaidas nustatydami dideles kainas retais energijos stygiaus atvejais, kainos gerokai padidėja; c) praktikoje investicijos gali priklausyti nuo likvidžios rinkos, kurioje tikrojo laiko kainomis būtų sudaromi patikimumo pasirinkimo sandoriai, kai tiekėjai mokėtų gamintojams pastovią kainą mainais už galimybę nusipirkti energiją už vykdymo kainą. Vargu ar taip bus vykdant „Ofgem“ išgryninimo tvarkos reformą, nes rinka net ir po dabartinių išgryninimo reformų išlieka kvazirinka, o išgryninimas nustatomas pagal sudėtingas administracines procedūras, tačiau plėtojimas galimas tuo atveju, jeigu bus sukurta balansavimo elektros energijos rinka, kuri gali veikti kaip tvirta pasirinkimo sandorių orientacinė rinka (40); d) neaišku, ar investuotojai pasitikės, kad bus toliau taikoma naujai nustatyta tvarka. Taip yra todėl, kad, kai kainoms leidžiama pasiekti aukštą lygį, reguliavimo institucijai tampa vis sunkiau įvertinti, ar labai aukštos kainos reiškia efektyvų rinkos veikimą, ar pasipelnymą. Tai reiškia, kad gamintojai gali nenorėti siūlyti energijos už didelę kainą (bijodami tyrimo dėl piktnaudžiavimo rinka) arba kad jie gali laukti būsimos valstybės intervencijos, kad būtų sumažinti dažnesni kainų šuoliai; e) tuo atveju, jeigu bus vykdomos išgryninimo reformos ir jos padės spręsti rinkos nepakankamumo problemas, palankesnės išgryninimo kainos gali sumažinti pajėgumų pirkimo sąnaudas taikant pajėgumų pirkimo mechanizmą, taigi aukcione už pajėgumus mokama kaina turėtų sumažėti iki nulio; f) nors užbaigus išgryninimo reformą stygiaus metu kainos galėtų padidėti, visiškai neaišku, koks galėtų būti tas stygius, todėl pasitikėjimas vien didele stygiaus renta yra rizikinga strategija investuojantiems į didelius naujų pajėgumų kūrimo projektus. Pajėgumų pirkimo mechanizmu užtikrinamas stabilus, reguliarus mokėjimas iki 15 metų už naujų pajėgumų projektus, kuris sumažina riziką investuotojams ir skatina investuoti į naujus ir esamus pajėgumus.

(116) Trečioji Jungtinės Karalystės nurodyta priemonė yra energijos vidaus rinkos sukūrimas ir didesnio tinklų sujungimo rėmimas. Jungtinė Karalystė į nacionalinės teisės aktus perkėlė trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį ir pareiškė, kad taip prisidedama prie tinklo kodeksų kūrimo. Visų pirma, su rinka susiję ES tinklo kodeksai, kuriuose suderinami pajėgumų paskirstymo ir prekybos jais terminai, nustatys standartinį rinkos taisyklių rinkinį visoje Europoje ir skatins konkurencingos visos Europos energijos rinkos sukūrimą. Jungtinė Karalystė teigia, kad šie pokyčiai gali paskatinti investicijas į jungiamąsias linijas veiksmingiau panaudojant turtą. Jungtinė Karalystė taip pat pažymi, kad sujungimas Didžiojoje Britanijoje padidėjo nuo 4 % 2014 m. iki 6 % visų įrengtųjų pajėgumų 2019 m., visų pirma 2019 m. sausio 31 d. pradėjus veikti NEMO jungiamajai linijai, ir gali padidėti iki 9 % iki 2021 m. (41)

(117) Jungtinė Karalystė taip pat pareiškė, kad ji aktyviai dalyvauja Europos Sąjungai kas dvejus metus nustatant prioritetinius tarpvalstybinius projektus, kaip nustatyta TEN-E reglamente. Šiems prioritetiniams projektams buvo suteiktas bendro intereso projektų statusas, todėl yra galimybė pasinaudoti galimai greitesnėmis planavimo ir leidimų išdavimo procedūromis, galimomis reguliavimo paskatomis ir galimybe gauti finansinę paramą iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės.

(118) 2015 m. baigtas „Ofgem“ integruoto perdavimo planavimo ir reguliavimo projektas (42). Juo sukurta tinklo galimybių vertinimo procedūra ir nustatytas metinių tinklo galimybių vertinimo ataskaitų skelbimas. Sistemos operatoriaus analizė suteikia geresnę informaciją jungiamųjų linijų kūrėjams, įskaitant vietoves, kuriose lengviausia įrengti naujus sujungimo pajėgumus. Vykdant naują funkciją taip pat svarstomi konkretūs pasiūlymai dėl jungiamųjų linijų ir „Ofgem“ pateikiami jų poveikio vertinimai.

2.9. Trukmė

(119) 2013 m. Energetikos įstatyme nėra nurodyta pajėgumų pirkimo mechanizmo pabaigos data. Tačiau leidimas teikti valstybės pagalbą galioja 10 metų (43), skaičiuojant nuo pirmojo priemonės įgyvendinimo dienos 2014 m. (44)

2.10. Pagrindas pradėti procedūrą

(120) Nors Jungtinės Karalystės valdžios institucijos apie pajėgumų pirkimo priemonę pranešė prieš ją įgyvendindamos, Bendrasis Teismas panaikino 2014 m. sprendimą, kuriuo buvo leista taikyti schemą. Atsižvelgiant į Bendrojo Teismo sprendimą, kuriuo panaikinamas 2014 m. sprendimas, aptariamos pagalbos įgyvendinimas iki Bendrojo Teismo sprendimo turi būti laikomas neteisėtu (45).

(121) Vadovaudamasi Komisijos pranešimu dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (46), Komisija įvertino priemonės suderinamumą su vidaus rinka nuo 2014 m. gruodžio mėn. iki 2018 m. lapkričio mėn. ir ateityje, remdamasi 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairių (VPAAEG) (47) 3.9 skirsnyje nustatytomis sąlygomis, kurios taikomos pagalbai generacijos adekvatumui ir taikomos nuo 2014 m. liepos 1 d.

(122) Naujo sprendimo priėmimo procedūrą galima pradėti tiksliai toje vietoje, kurioje atsirado neteisėtumo aspektas (48).

(123) Atsižvelgdama į Bendrojo Teismo sprendimo išvadas, kad Komisijai turėjo kilti abejonių dėl tam tikrų priemonės aspektų suderinamumo su vidaus rinka, Komisija nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

(124) Remdamasi turima informacija ir sprendime pradėti procedūrą aprašytais elementais, Komisija paprašė paaiškinimo ir pateikti pastabų, visų pirma šiais klausimais: a) dėl priemonės tinkamumo: 1. ar priemonė buvo pakankamai atvira visiems atitinkamiems pajėgumų teikėjams, ypač reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams, dėl taikomų sutarčių trukmės, ribotos aukcionams T-1 skirto pajėgumų dydžio garantijos ir minimalaus pajėgumų, kurie reikalingi norint dalyvauti, lygmens skirtumų; 2. ar jungiamųjų tinklų dalyvavimas turėtų būti toliau ribojamas dėl taikomo modelio, kuris grindžiamas jungiamosiomis linijomis; b) dėl priemonės proporcingumo: 1. ar priemonė buvo proporcinga, atsižvelgiant į galimus diskriminacinius skirtumus, susijusius su skirtingomis reguliavimo apkrova operatoriams ir gamybos operatoriams sudaromomis sąlygomis dėl sutarčių trukmės; 2. ar išlaidų susigrąžinimo metodas nepakankamai skatino vartotojus mažinti vartojimą esant didžiausiai paklausai, todėl bendras pagalbos dydis nebuvo mažiausias; c) dėl neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimo: 1. ar priemone nebuvo daromas toks poveikis, nes ilgalaikės sutartys buvo sudaromos tik su gamybos įmonėmis, taip ribojant priemonės atvirumą, o Didžiosios Britanijos pajėgumų mechanizme nebuvo leidžiama tiesiogiai dalyvauti užsienio pajėgumų teikėjams.

3. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

(125) Šiame skirsnyje apibendrinamos pastabos, kurias Komisija konsultacijų laikotarpiu gavo iš 35 suinteresuotųjų šalių, visų pirma iš energetikos sektoriuje veikiančių suinteresuotųjų šalių (pavyzdžiui, įmonių, užsiimančių tradicine gamyba, jungiamųjų linijų, energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojų ir reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų, taip pat verslo asociacijų ir nevyriausybinių organizacijų), „Ofgem“ ir bendrovės „National Grid“.

3.1. Bendros svarbos tikslas ir priemonės būtinybė

(126) Nors Komisija sprendime pradėti procedūrą aiškiai nenagrinėjo bendros svarbos tikslo ar priemonės būtinumo, kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė konkrečių pastabų dėl šių klausimų. Daugelis jų pritarė priemonės tikslui ir būtinumui. Kai kurios tiesiog sutiko su preliminaria Komisijos išvada sprendime pradėti procedūrą, o kitos: a) nurodė ENTSO-E, Jungtinės Karalystės Vyriausybės, bendrovės „National Grid“ ir trečiųjų šalių atliktą analizę, iš kurios matyti, kad be pajėgumų pirkimo mechanizmo būtų pažeistas Jungtinės Karalystės patikimumo standartas; b) pareiškė, kad net atsižvelgiant į naujausius pokyčius energijos rinkoje (pvz., įdiegus išmaniuosius skaitiklius), pajėgumų pirkimo mechanizmas tebėra būtinas arba c) paaiškino, kad pajėgumų pirkimo mechanizmas davė svarbų signalą, palaikantį investicijas į naujus pajėgumus ir esamų pajėgumų išlaikymą.

(127) Dėl reguliavimo apkrova paslaugų vaidmens ir potencialo kai kurios suinteresuotosios šalys atkreipė dėmesį į didėjantį reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimą aukcionuose kaip įrodymą, kad pajėgumų pirkimo mechanizmo struktūra yra tinkama ir nėra jokių kliūčių reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams. Kelios suinteresuotosios šalys taip pat pabrėžė teigiamą pereinamojo laikotarpio aukcionų vaidmenį skatinant reguliavimo apkrova paslaugų plėtrą, juo labiau, kad juose pajėgumai buvo perkami didesnėmis kainomis ir juose negalėjo dalyvauti kiti pajėgumų teikėjai.

(128) Kitos suinteresuotosios šalys abejojo, ar pajėgumų pirkimo mechanizmas yra reikalingas, teigdamos, kad: a) Jungtinės Karalystės rinkoje būtų perteklinė pasiūla. Pastabose atkreiptas dėmesys į konservatyvų bendrovės „National Grid“ požiūrį prognozuojant paklausą ir pasiūlą, didelius pajėgumų skirtumus 2018–2019 m. žiemą, žemą NAS lygį, Jungtinės Karalystės garantijas dėl energijos tiekimo saugumo tą žiemą, mažas galutines kainas ir didelį tinklų sujungimo augimą; b) tik energijos rinka geriau užtikrintų generacijos adekvatumą, ypač po to, kai Jungtinė Karalystė įgyvendintų reformas, pavyzdžiui, įdiegtų išmaniuosius skaitiklius, įvykdytų išgryninimo reformas ir taikytų pusvalandžio atsiskaitymo laikotarpius. Viena suinteresuotoji šalis kaip pavyzdį paminėjo Australijos tik energijos rinką, kurioje didmeninių kainų svyravimas siunčia aiškius signalus investuoti į reguliavimo apkrova paslaugas; c) pajėgumų pirkimo mechanizmu nebūtų sprendžiama trūkstamų pinigų problema, nes būtų slopinamas stygiaus kainų nustatymas, kuris yra būtinas norint skatinti investicijas į reguliavimo apkrova paslaugas ir saugyklas. Keliose pastabose buvo nurodyti elektros energijos kainų pokyčiai po Bendrojo Teismo sprendimo kaip šio slopinamojo poveikio įrodymas; d) Komisija turėtų nuodugniai įvertinti reguliavimo apkrova paslaugų potencialą per dešimtį metų ir pajėgumų pirkimo mechanizmo poveikį šiam potencialui. Remdamosi tyrimais, jos nurodo, kad i) jeigu išmanieji skaitikliai ir kiti naudingi prietaisai bus plačiai naudojami, 2025 m. žiemos piko dieną galėtų būti perkelta 15 GW vidaus paklausos; ii) rengiant 2012 m. modelį apskaičiuota, kad pramonės klientai suteiks 4–5 GW reguliavimo apkrova paslaugų pajėgumų, ir iii) apskaičiuota, kad 2012 m. visų ne namų ūkių ir ne pramoninių pastatų reguliavimo apkrova paslaugų potencialas bus 1,2–4,4 GW žiemos piko dieną; iv) 2050 m. Londone būtų galima įsigyti iki 1 GW reguliavimo apkrova paslaugų. Jie taip pat mano, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai neaktyviai dalyvauja pajėgumų pirkimo aukcionuose, nes reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams teko 1,37 % visų aukcione įsigytų pajėgumų. Galiausiai kai kurios suinteresuotosios šalys kritikavo pereinamojo laikotarpio aukcionus, kad jų nepakanka reguliavimo apkrova paslaugoms skatinti, nes reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams nebuvo leista sudaryti sutarčių ilgalaikiuose aukcionuose, o antrame PLA aukcione dalyvavo tik atsisakomųjų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, todėl tai nebuvo pakankama siekiant skatinti šias reguliavimo apkrova paslaugas ilgalaikėje perspektyvoje. Jos taip pat apgailestauja, kad Jungtinė Karalystė nepratęsė PLA dar dvejiems metams.

3.2. Priemonės tinkamumas

3.2.1. Pasirinkta priemonė

(129) Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad pajėgumų pirkimo mechanizmas gali daugeliu aspektų neatitikti Reglamento (ES) 2019/943, nes i) Jungtinėje Karalystėje jau bus įgyvendinta didžioji dalis energijos rinkos reformų, kurios būtinos siekiant išvengti pajėgumų pirkimo, ir ii) jeigu liktų problemų dėl liekamųjų pajėgumų, pirmenybė būtų teikiama strateginiam rezervui.

3.2.2. Atlyginimas tik už turimų pajėgumų pateikimą

(130) Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad galiojanti pranešimo tvarka iki nepalankiausių sąlygų susidarymo sistemoje (t. y. įspėjimas prieš keturias valandas, nepalankiausių sąlygų laiką ir dydį nustatant ex post), yra nepalanki decentralizuotam turtui, įskaitant reguliavimo apkrova paslaugų teikėjus. Jos pasiūlė, kad Jungtinė Karalystė turėtų apsvarstyti paskirstymo mechanizmo nustatymą arba daugiau įspėjimų rengiantis sistemos veikimui nepalankiausiomis sąlygomis.

(131) Kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad dabartinė sankcijų tvarka gali būti nepakankamai stipri, kad pajėgumų teikėjai veiksmingai reaguotų į sistemos veikimą nepalankiausiomis sąlygomis.

(132) Viena vertus, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad sistemos veikimo nepalankiausiomis sąlygomis apibrėžties grindimas patiektos energijos modeliu pažeidžia VPAAEG 225 punktą ir leidžia manipuliuoti sumažinimo koeficientais taip, kad yra diskriminuojami gamintojai, naudojantys mažo anglies dioksido kiekio (vėjo ir saulės) ir alternatyvias (pvz., saugojimo) technologijas.

3.2.3. Priemonės atvirumas visiems atitinkamiems pajėgumų teikėjams

3.2.3.1. Galima reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų diskriminacija dėl apibrėžtos trukmės tiekimo susitarimų nebuvimo

(133) Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad reikalavimas, jog pajėgumų susitarimo turėtojai bet kuriuo paros metu reaguotų į sistemos veikimą nepalankiausiomis sąlygomis ir tiek, kiek jis trunka, apsunkino reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimą pajėgumų pirkimo mechanizme. Todėl jie teigė, kad pajėgumų pirkimo mechanizme turėtų būti numatyta galimybė sudaryti apibrėžto laiko pajėgumų tiekimo susitarimus.

3.2.3.2. Galimos sutarčių trukmės skirtumai

(134) Pagal dabartines Didžiosios Britanijos pajėgumų pirkimo taisykles daugumos esamų pajėgumų teikėjų susitarimai galioja vienus metus. Tik tie gamybos pajėgumų teikėjai, kurių kapitalo išlaidos viršija tam tikras ribas, gali sudaryti ilgesnės trukmės (15 metų) susitarimus dėl pajėgumų.

(135) Siekdamos pateisinti, kodėl reguliavimo apkrova paslaugų tiekėjams neleidžiama sudaryti ilgesnės trukmės sutarčių, daugelis suinteresuotųjų šalių atkreipė dėmesį į i) mažą reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų kapitalo išlaidų dydį (49), ii) tai, kad dėl nestabilių paslaugų jie teikia pirmenybę trumpalaikėms sutartims, iii) būtinybę turėti ilgesnės trukmės sutartis dėl renovuotų ir naujų pajėgumų, kad būtų išvengta didesnių kainų pasiūlymų pajėgumų pirkimo aukcionuose, didesnės pagalbos ir nenumatyto esamų pajėgumų pelno. Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat nurodė, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai, kurie energiją gamina įrenginiais, prijungtais prie tinklo skaitiklio, vis tiek galėtų sudaryti ilgesnės trukmės sutartį, jeigu jie atitiktų kapitalo išlaidų ribą ir jeigu aukcione dalyvautų kaip gamybos pajėgumų teikėjai.

(136) Kai kurios suinteresuotosios šalys pasiūlė i) apriboti sutarties trukmę iki vienų metų visiems pajėgumų teikėjams arba ii) leisti sudaryti tik trumpesnes nei penkerių metų sutartis, bet ne remiantis kapitalo išlaidomis, kurias apskaičiuojant neatsižvelgiama į visas reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų finansines išlaidas (pvz., veiklos išlaidas), arba iii) leisti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams sudaryti 3–5 metų sutartis. Kitos šalys siūlė išlaikyti sistemą, pagrįstą kapitalo išlaidų ribomis, tačiau suteikti galimybę bet kuriai technologijai, kuri atitinka tas ribas (t. y. įskaitant reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų naudojamas technologijas), sudaryti ilgalaikes sutartis ir reguliariai peržiūrėti kapitalo išlaidų ribas ar net sukurti keletą skirtingų ribų, kad būtų užtikrintas technologinis neutralumas.

3.2.3.3. Ribota kiekio garantija aukcione T-1

(137) Dalis pajėgumų nėra parduodama kitų ketverius metų aukcione (T-4) ir yra rezervuojama būsimų metų aukcionui (T-1). Jeigu paklausa tarp kitų ketverių metų ir būsimų metų aukcionų sumažėja, aukcione T-1 parduodamų pajėgumų kiekis sumažinamas. Tačiau, kadangi reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams lengviau patekti į rinką dalyvaujant aukcionuose T-1, 2014 m. Jungtinė Karalystė įsipareigojo būsimų metų aukcionuose įsigyti ne mažiau kaip 50 % pajėgumų, rezervuotų prieš ketverius metus.

(138) Kai kuriose pastabose nurodyta, kad dabartinė tvarka yra nepriimtina, nes aukcionų T-1 organizavimas yra nenuspėjamas. Jungtinės Karalystės Vyriausybė gali nuspręsti atšaukti aukcioną arba pakeisti aukcione T-1 parduodamą kiekį. Kai kurios suinteresuotosios šalys pasiūlė nustatyti aukcione T-1 perkamą kiekį kaip tiekimo metams reikalingų pajėgumų arba aukcione T-4 parduodamų pajėgumų procentinę dalį. Kitos nurodė, kad reikia per penkerius metus laipsniškai didinti aukcionuose T-1 parduodamą kiekį. Galiausiai kai kurios šalys pasiūlė i) atsisakyti aukcionų T-4; ii) organizuoti papildomus savaitinius aukcionus arba iii) organizuoti papildomus aukcionus T-2.

(139) Dauguma suinteresuotųjų šalių nurodė, kad dabartinė tvarka yra tinkama ir pakankama, visų pirma atkreipdamos dėmesį į svarbų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų sėkmės koeficientą aukcionuose T-4. Jos tvirtino, kad i) visi rinkos dalyviai vienodai susiduria su neaiškiu aukcionų T-4 ir T-1 organizavimu ar kiekiais, todėl reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai nėra diskriminuojami; ii) didesnis aukcionams T-1 rezervuotų pajėgumų kiekis gali sumažinti aukcionų T-1 konkurencingumą ir iii) didesnis aukcionams T-1 rezervuotų pajėgumų kiekis gali padidinti perteklinio įsigijimo riziką, jeigu tiekimo metų pajėgumų poreikis sumažėjo daugiau nei anksčiau nustatytas kiekis.

3.2.3.4. Minimali dalyvavimo riba

(140) Kaip aprašyta 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse, visų rūšių pajėgumų teikėjams taikoma minimali 2 MW dalyvavimo pajėgumų pirkime riba.

(141) Kai kurios suinteresuotosios šalys pasiūlė nustatyti gerokai žemesnes dalyvavimo ribas (100 kW, 500 kW, < 1 MW), nurodydamos kitus mechanizmus, kuriuose gali dalyvauti reguliavimo apkrova paslaugų teikėjai (Pensilvanijos–Naujojo Džersio–Merilando (PNM) sujungimas, balansavimo rinka ir papildomos paslaugos).

(142) Be to, kai kurios šalys kritikavo reguliavimo apkrova paslaugų ir gamybos pajėgumų teikėjams taikomą pasiūlymo užstato dydį (2014 m. –5 000 GBP/MW), kuris yra diskriminacinis reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų atžvilgiu. Jos teigė, kad tai gali sudaryti kliūtis patekti į rinką, visų pirma naujiems reguliavimo apkrova paslaugų tiekėjams, nes visi pajėgumų pirkimo mechanizmo dalyviai turėjo įsipareigoti užtikrinti neterminuotą tiekimą, o reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams gali būti sunkiau, nei gamintojams pajėgumus teikti ilgą laiką. Dėl didesnės numanomos reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų įsipareigojimų neįvykdymo rizikos jiems gali kilti daugiau sunkumų finansuoti pasiūlymo užstato sumą.

(143) Priešingai, daugelis suinteresuotųjų šalių atkreipė dėmesį į 2 MW dalyvavimo ribos svarbą. Be būtinybės išlaikyti mažas administracines išlaidas, kai kurios suinteresuotosios šalys nurodė, kad i) 2 MW riba nėra kliūtis reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų dalyvavimui, nes Jungtinėje Karalystėje buvo išbandyta žemesnė dalyvavimo riba antrame pereinamojo laikotarpio aukcione (500 kW) ir atranką perėjo tik aštuoni mažiau nei 2 MW PPV, kurie sudarė mažiau nei 3 % visų tame aukcione įsigytų pajėgumų, o naujausiuose aukcionuose nebuvo pastebėta, kad reguliavimo apkrova paslaugų teikėjų PPV susitelktų ties 2 MW riba. Jos taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad ii) PNM 100 kW riba taikoma mažesniems regioniniams pirkimams ir todėl ji nėra palyginama.

(144) Kelios suinteresuotosios šalys paaiškino, kad reikalavimas pateikti pasiūlymo užstatą yra būtinas norint užtikrinti realų tiekimą ir atgrasyti nuo spekuliacinių projektų. Viena suinteresuotoji šalis nurodė, kad po pereinamojo laikotarpio aukcionų, kuriuose buvo prašoma pateikti tik 10 % įprasto dydžio pasiūlymo užstatą, didelė naujų pajėgumų dalis nebuvo pateikta (25 %).

(145) Be to, kai kurios suinteresuotosios šalys atkreipė dėmesį į reguliavimo apkrova paslaugų teikėjams teikiamus pranašumus, palyginti su kitomis technologijomis: a) neįrodytų reguliavimo apkrova paslaugų teikėjas, kuris reguliavimo apkrova paslaugų bandymų metu nepateikia visų