II
(Aktai, kurių skelbti neprivaloma)
KOMISIJA
KOMISIJOS SPRENDIMAS
2006 m. liepos 28 d.
dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos posistemio „Riedmenys: prekiniai vagonai“
techninių sąveikos specifikacijų
(pranešta dokumentu Nr. C(2006) 3345)
(tekstas svarbus EEE)
(2006/861/EB)
EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
atsižvelgdama įEuropos bendrijos steigimo sutartį,
atsižvelgdama į2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir
Tarybos Direktyvą 2001/16/EB dėl transeuropinės paprastųjų
geležinkelių sistemos sąveikos (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,
kadangi:
(1) Vadovaujantis Direktyvos 2001/16/EB 2 straipsnio c punktu,
transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema yra padalyta
įstruktūrinius ir funkcinius posistemius.
(2) Vadovaujantis direktyvos 23 straipsnio 1 dalimi, posiste-
miui„riedmenys: prekiniai vagonai“ reikia taikyti technines
sąveikos specifikacijas (TSS).
(3) Pirmasis žingsnis nustatant TSS –TSS projektas, kurį rengia
Europos geležinkelių sąveikos asociacija (EGSA)(AEIF),
paskirta būti jungtine reprezentacine grupe.
(4) EGSA yra įgaliota parengti posistemio „riedmenys: prekiniai
vagonai“ TSS projektą, vadovaujantis Direktyvos 2001/16/
EB 6 straipsnio 1 dalimi. Pagrindiniai šio TSS projekto
parametrai buvo priimti 2004 m. balandžio 29 d. Komi-sijos sprendimu 2004/446/EB, nurodančiu pagrindiniustriukšmo, prekinių vagonų ir telematikos priemoniųkrovinių vežimo paslaugoms techninių sąveikos specifika-
cijų, minėtų Direktyvoje (
2), parametrus.
(5) Kartu su TSS projektu, paremtu pagrindiniais parametrais,
buvo pateikta įvadinė ataskaita apie ekonominės naudos
analizę, kaip numatyta Direktyvos 6 straipsnio 5 dalyje.
(6) TSS projektus išnagrinėjo komitetas, įsteigtas 1996 m. lie-
pos 23 d. Tarybos direktyva 96/48/EB dėl transeuropinės
greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (3) ir minėtas
Direktyvos 2001/16/EB 21 straipsnyje, atsižvelgdamasį įvadinę ataskaitą.
(7) Direktyva 2001/16/EB ir TSS yra taikomos atnaujinimams,
bet netaikomos su priežiūra susijusiems keitimams. Vis
dėlto tais atvejais, kai valstybės narės gali taip daryti, ir tai
yra pateisinama su priežiūra susijusių darbų apimtimi, jos
yra skatinamos taikyti TSS ir su priežiūra susijusiemskeitimams.
(8) Atiduodant eksploatuoti naujus, atnaujintus ir patobulintus
vagonus, būtina taip pat išsamiai atsižvelgti įpoveikį
aplinkai; įskaitant triukšmo poveikis. Todėl svarbu, kad
šiame sprendime aptariamų TSSįdiegimas būtų vykdomas
kartu su Triukšmo TSS reikalavimais tokiu mastu, kokiuTriukšmo TSS yra taikoma prekiniams vagonams.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/1
(1) OL L 110, 2001 4 20, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/50/EB (OL L 164,2004 4 30, p. 114).(2) OL L 155, 2004 4 30, p. 1.
(3) OL L 235, 1996 9 17, p. 6. Direktyva su paskutiniais pakeitimais,
padarytais Direktyva 2004/50/EB.
(9) Dabartinėje TSS redakcijoje visi sąveikos aspektai nėra
išsamiai nagrinėjami; tie klausimai, kurie nėra sprendžiami,
priskiriami „Atviriems klausimams“ TSS JJ priede. Atsižvel-
giant įtai, kad sąveikos patikra pagal Direktyvos 2001/16/
EB 16 straipsnio 2 dalį turi būti atlikta, remiantis TSS
reikalavimais, būtina nustatyti sąlygas, kurių pereinamuoju
laikotarpiu nuo šio sprendimo paskelbimo iki visiško
pridedamų TSS įdiegimo reikia laikytis kartu su prideda-
mose TSS aiškiai nurodytomis sąlygomis.
(10) Atskiros valstybės narės kitoms valstybėms narėms ir
Komisijai turi pateikti informacij ąapie atitinkamas nacio-
nalines technines taisykles, taikomas sąveikai pasiekti iresminiams Direktyvos 2001/16/EB reikalavimams įvykdyti,
taip pat apie institucijas, kurias jos paskiria atitikties irtinkamumo naudoti įvertinimo procedūrai atlikti, ir apie
taikomą posistemių sąveikos patikrą kaip apibrėžta Direk-
tyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 2 dalyje. Šiuo tikslu
valstybės narės, pasinaudodamos pagal Direktyvos 2001/16/EB 20 straipsnį praneštomis institucijomis, turėtų, kiek
įmanoma, taikyti Direktyvoje 2001/16/EB numatytus16 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo principus ir kriterijus.
Komisija turėtų išanalizuoti valstybių narių atsiųstą infor-
maciją, pateiktą kaip nacionalines taisykles ir tvarką,
įgyvendinimo tvarkai vadovaujančias įstaigas, procedūrų
trukmę ir, jei būtina, aptarti su komitetu, ar reikia imtis kitų
priemonių.
(11) Aptariamose TSS neturėtų būti keliami reikalavimai naudoti
ypatingas technologijas ar techninius sprendimus, išskyrus
tuos atvejus, kai neišvengiama transeuropinės paprastųjųgeležinkelių sistemos sąveikos atžvilgiu.
(12) TSS remiasi geriausiomis atitinkamo projekto rengimo
metu ekspertų turimomis žiniomis. Dėl technologijos,
veiklos, saugos ar socialinių reikalavimų pokyčių gali reikėti
pakeisti arba papildyti šias TSS. Atitinkamais atvejais
persvarstymo ar atnaujinimo tvarka turėtų būti inicijuojama
pagal Direktyvos 2001/16/EB 6 straipsnio 3 dalį.
(13) Siekiant skatinti inovacijas ir atsižvelgti įsukauptą patirtį,
pridedamos TSS turėtų būti reguliariai persvarstomos.
(14) Kai inovaciniai sprendimai pateikiami įvertinti, gamintojas
arba perkančioji organizacija nurodo nukrypimus nuo
atitinkamos TSS dalies. Europos geležinkelių agentūra
apibendrins atitinkamas funkcines ir sąveikos specifikacijasir parengs įvertinimo metodus.
(15) Prekiniai vagonai šiuo metu yra eksploatuojami pagal
esamus nacionalinius, dvišalius, daugianacionalinius ar
tarptautinius susitarimus. Svarbu, kad tie susitarimainekliudytų dabartinei ir būsimai pažangai siekiant sąveikos.
Šiuo tikslu būtina, kad Komisija išnagrinėtų tuossusitarimus ir nustatytų, ar šiame sprendime pateiktas TSS
reikia atitinkamai pakeisti.
(16) Siekiant išvengti painiavos, būtina nurodyti, kad Sprendimo
2004/446/EB nuostatos dėl transeuropinės paprastųjų
geležinkelių sistemos pagrindinių parametrų, nebetaiko-
mos.
(17) Šio sprendimo nuostatos atitinka Direktyvos 96/48/EB
21 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Šiuo sprendimu Komisija priima transeuropinės paprastųjų
geležinkelių sistemos, minėtos Direktyvos 2001/16/EB 6 straips-
nio 1 dalyje, „Riedmenų: prekinių vagonų“ posistemio technines
sąveikos specifikacijas (TSS).
TSS yra tokios, kokios yra pateiktos šio sprendimo priede.
TSS išsamiai taikytinos transeuropinės paprastųjų geležinkelių
sistemos, apibrėžtos Direktyvos 2001/16/EB I priede, prekiniųvagonų riedmenims, atsižvelgiant į šio sprendimo 2 ir
3 straipsnius.
2 straipsnis
1. Atliekant sąveikos patikrą, susijusią su problemomis,
priskiriamomis TSS JJ priede pateiktiems „Atviriems klausi-
mams“, pagal Direktyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 2 dalį,tikrinama, kaip valstybėje narėje, duodančioje leidimą atiduoti
eksploatuoti posistemį, kuriam taikomas iš sprendimas, laiko-
masi taikomų techninių taisyklių.
2. Per šešis mėnesius nuo šio sprendimo pranešimo kiekviena
valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai praneša:
a) šio straipsnio 1 dalyje minėtų technini ųtaisyklių sąrašą;
b) atitikties vertinimo ir tikrinimo procedūras, kurios taiko-
mos tikrinant šiųtaisyklių taikymą;
c) institucijas, kurias ji paskiria toms atitikties vertinimo ir
tikrinimo procedūroms atlikti.
3 straipsnis
Peršešis mėnesius nuo pridedamų TSS įsigaliojimo valstybės
narės Komisijai praneša apie šiųtipų susitarimus:
a) nacionalinius dvišalius arba daugiašalius, nuolatinius arba
laikinus valstybių narių ir geležinkelių įmonių bei infrast-
ruktūros valdytojų susitarimus, kurių reikia dėl savitos ir
vietinių ypatumų turinčios planuojamos susisiekimo
paslaugos;L 344/2 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
b) dvišalius arba daugiašalius geležinkelių įmonių, infrastruk-
tūros valdytojų arba saugos institucij ųtarpusavio susitari-
mus, kuriais užtikrinamas reikšmingas vietinės arbaregioninės sąveikos lygis;
c) tarptautinius susitarimus vienos ar kelių valstybių narių ir
bent vienos trečiosios šalies, arba valstybių narių geležin-
kelių įmonių ar infrastruktūros valdytojų ir kurios nors
trečiosios šalies bent vienos geležinkelių įmonės ar
infrastruktūros valdytojo tarptautinius susitarimus, kurieužtikrina reikšmingą vietinės ar regioninės sąveikos lygį.
4 straipsnis
Sprendimo 2004/446/EB nuostatos dėl transeuropinės geležin-
kelių sistemos pagrindinių parametrų, nebetaikomos nuo tos
dienos, kai pradedamas taikyti šis sprendimas.5 straipsnis
Šis sprendimas pradedamas taikyti po šešių mėnesių nuo jo
paskelbimo.
6 straipsnis
Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
Priimta Briuselyje, 2006 m. liepos 28 d.
Komisijos vardu
Jacques BARROT
Pirmininko pavaduotojas2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/3
PRIEDAS
Techninė sąveikos specifikacija Posistemis: riedmenys Taikymo sritis: prekiniai vagonai
1. Įzanga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.1. TAIKYMO TECHNINE SRITIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191.2. TAIKYMO GEOGRAFINĖ SRITIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
1.3. ŠIOS TSS TURINYS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2. Posistemio (taikymo srities) apibrėžimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.1. POSISTEMIO APIBRĖŽIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19
2.2. POSISTEMIO FUNKCIJOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 20
2.3. POSISTEMIO SĄSAJOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203. Pagrindiniai reikalavimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.1. BENDROSIOS NUOSTATOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
3.2. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI, KURIE YRA SUSIJĘ SU: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.1. Sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
3.3.2. Patikimumas ir prieinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.3. Sveikata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.4. Aplinkosauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24
3.3.5. Techninis suderinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 25
3.4. KONKRETŪS REIKALAVIMAI RIEDMENŲ POSISTEMIUI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.1. Sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26
3.4.2. Patikimumas ir prieinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.4.3. Techninis suderinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
3.5. KONKRETŪS TECHNINĖS PRIEŽIŪROS REIKALAVIMAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.1. Sveikata ir sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.2. Aplinkosauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.5.3. Techninis suderinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6. KONKRETŪS REIKALAVIMAI KITIEMS POSISTEMIAMS, KARTU AKTUALŪS IR RIEDMENŲ
POSISTEMIUI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1. Infrastruktūros posistemis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28
3.6.1.1. Sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28L 344/4 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
3.6.2. Energijos posistemis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.2.1. Sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.2. Aplinkosauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.2.3. Techninis suderinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.3. Kontrolė ir valdymas bei signalizacija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.1. Sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29
3.6.3.2. Techninis suderinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 293.6.4. Eismo organizavimas ir valdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.4.1. Sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.2. Patikimumas ir prieinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.4.3. Techninis suderinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5. Telematikos taikymas krovinių ir keleivių vežimui . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30
3.6.5.1. Techninis suderinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 303.6.5.2. Patikimumas ir prieinamumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.3. Sveikata . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 313.6.5.4. Sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314. Posistemio apibūdinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.1. ĮŽANGA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2. FUNKCINĖS IR TECHNINĖS POSISTEMIO SPECIFIKACIJOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31
4.2.2. Konstrukcijos ir mechaninės dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
4.2.2.1. Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
4.2.2.1.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.1. Taukšai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 334.2.2.1.2.2. Tempimo įranga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33
4.2.2.1.2.3. Tempimo ir taukšų įrangos sąveika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344.2.2.2. Saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
4.2.2.3. Riedmens pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 352006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/5
4.2.2.3.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
4.2.2.3.2. Išimtinės apkrovos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.1. Išilginės projektinės apkrovos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.2. Didžiausia vertikali apkrova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364.2.2.3.2.3. Apkrovų deriniai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.4. Kėlimas ir kilstelėjimas (domkratais) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.5. Įrenginių priklausiniai (įskaitant kėbulą ir vežimėlį) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37
4.2.2.3.2.6. Kitos išimtinės apkrovos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3. Eksploatacinės (nuovargio) apkrovos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.1. Apkrovų šaltiniai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374.2.2.3.3.2. Atsparumo nuovargiui parodymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4. Pagrindinė s riedmens konstrukcijos standis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38
4.2.2.3.4.1. Deformacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.2. Vibracijos režimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.3. Sąsūkos standis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.3.4.4. Įrenginiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38
4.2.2.3.5. Krovinio tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 384.2.2.4. Durų uždarymas ir rakinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38
4.2.2.5. Prekinių vagonų ženklinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6. Pavojingi kroviniai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39
4.2.2.6.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.2. Pavojingus krovinius gabenančius riedmenis reglamentuojantys teisės aktai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 394.2.2.6.3. Cisternoms taikytini papildomi teisės aktai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.2.6.4. Techninės priežiūros taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3. Riedmens ir bėgių sąveika ir gabarito nustatymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40
4.2.3.1. Kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 404.2.3.2. Statinė ašies apkrova ir tiesinė apkrova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41
4.2.3.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.3.1. Elektrinė varža . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43L 344/6 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.2.3.3.2. Įkaitusios ašidėžės aptikimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43
4.2.3.4. Riedmens dinaminės savybės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 434.2.3.4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 444.2.3.4.2.1. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44
4.2.3.4.2.2. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių važiuojant susuktais bėgiais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 45
4.2.3.4.2.3. Techninės priežiūros taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.4.2.4. Pakaba . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5. Išilginės gniuždymo jėgos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454.2.3.5.2. Posistemio funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 464.2.4. Stabdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1. Stabdymo savybės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 474.2.4.1.2.1. Kontrolinė traukinio linija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1.2.2. Stabdymo charakteristikų elementai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47
4.2.4.1.2.3. Mechaninės sudedamosios dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 524.2.4.1.2.4. Energijos kaupimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.5. Energijos apribojimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
4.2.4.1.2.6. Apsauga nuo ratų slydimo (ARS) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53
4.2.4.1.2.7. Oro tiekimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.4.1.2.8. Postovio stabdys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 534.2.5. Informacijos perdavimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.1. Galimybė perduoti informacij ąišriedmens įriedmenį . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.2. Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54
4.2.5.2.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 544.2.5.2.3. Techninės priežiūros taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 552006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/7
4.2.6. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 554.2.6.1.2.1. Aukštis virš jūros lygio . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.2. Temperatūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 55
4.2.6.1.2.3. Drėgnis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.4. Oro judėjimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.5. Lietus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 564.2.6.1.2.6. Sniegas, ledas ir kruša . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.1.2.7. Saulės spinduliuotė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.6.1.2.8. Atsparumas taršai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.2. Aerodinaminiai efektai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.6.3. Šoniniai vėjai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.7. Sistemos apsauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.7.1. Priemonės avarijos atveju . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2. Priešgaisrinė sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57
4.2.7.2.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 574.2.7.2.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.1. Apibrėžimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58
4.2.7.2.2.2. Norminės nuorodos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.3. Projektavimo taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.4. Reikalavimai medžiagoms . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 584.2.7.2.2.5. Priešgaisrinės apsaugos priemonių techninė priežiūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60
4.2.7.3. Apsauga nuo elektros . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 604.2.7.3.2.1. Prekinio vagono įžeminimo jungtys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60
4.2.7.3.2.2. Prekinių vagonų elektros įrangos įžeminimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60L 344/8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.2.7.4. Galinių žibintų tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.4.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.1. Charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.4.2.2. Vieta . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5. Nuostatos dėl prekinių vagonų hidraulinių ir (arba) pneumatinių įrenginių . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.7.5.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.7.5.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 614.2.8. Techninė priežiūra: techninės priežiūros byla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61
4.2.8.1. Techninės priežiūros bylos apibrėžimas, turinys ir kriterijai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.1.1. Techninės priežiūros byla . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 624.2.8.1.2. Techninės priežiūros bylos tvarkymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 644.3. SĄSAJŲ FUNKCINĖS IR TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
4.3.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 65
4.3.2. Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66
4.3.2.1. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova (4.2.3.2 punktas) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66
4.3.2.2. Ratai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 664.3.2.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4. Stabdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.2.4.1. Stabdymo charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3. Eismo organizavimo ir valdymo posistemis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.1. Riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.2. Durų uždarymas ir rakinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.3. Krovinio tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.4. Prekinių vagonų ženklinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67
4.3.3.5. Pavojingi kroviniai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.6. Išilginės gniuždymo jėgos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 674.3.3.7. Stabdymo charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.8. Ryšiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 682006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/9
4.3.3.8.1. Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.9. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.10. Aerodinaminiai efektai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 684.3.3.11. Šoniniai vėjai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.12. Avarinės priemonės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 68
4.3.3.13. Priešgaisrinė sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.4. Telematikos taikmenys krovinių vežimo posistemiui . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5. Infrastruktūros posistemis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.1. Riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.2. Vagono pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.3. Kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.4. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.5.5. Riedmens dinaminės savybės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.6. Išilginės gniuždymo jėgos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.7. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.3.5.8. Priešgaisrinė sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.6. Energijos posistemis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7. Tarybos direktyva 96/49/EB ir jos priedas (RID) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.7.1. Pavojingi kroviniai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.3.8. Paprastųjų geležinkelių triukšmo TSS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 69
4.4. EKSPLOATAVIMO TAISYKLĖS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 694.5. TECHNINĖS PRIEŽIŪROS TAISYKLĖS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.6. PROFESINĖS KVALIFIKACIJOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.7. SVEIKATOS IR SAUGOS SĄLYGOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 704.8. INFRASTRUKTŪROS IR RIEDMENŲ REGISTRAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
4.8.1. Infrastruktūros registras . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
4.8.2. Riedmenų registras . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5. Sąveikos sudedamosios dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.1. APIBRĖŽIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71L 344/10 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
5.2. INOVACINIAI SPRENDIMAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 71
5.3. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ SĄRAŠAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.1. Taukšai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.2. Tempimo įranga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.1.3. Atvaizdai ženklinimui . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.2.2. Aširačiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.3. Ratai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.2.4. Ašys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3. Stabdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.1. Skirstytuvas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.2. Perjungimo vožtuvas stabdžiui su kintamos apkrovos/automatinio perjungimo „tuščia“ arba„pakrauta“
padėtimis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.3. Rato apsaugos nuo slydimo įtaisas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.4. Stabdžių įtempiklis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.5. Stabdžių cilindras/pavara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.6. Pneumatinė pusmovė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.7. Galiniai čiaupai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.8. Skirstytuvo išjungimo prietaisas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 725.3.3.9. Diskinių stabdžių trinkelės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.10. Ratinių stabdžių trinkelės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.11. Stabdžių magistralės išleidimo greitintuvo vožtuvas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.3.12. Automatinis apkrovos jutimo ir perjungimo „tuščia“ arba„pakrauta“ įtaisas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.4. Ryšiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.5. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.3.6. Sistemos apsauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ VEIKIMAS IR SPECIFIKACIJOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 722006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/11
5.4.1.1. Taukšai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72
5.4.1.2. Tempimo įranga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.1.3. Atvaizdai ženklinimui . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73
5.4.2.2. Aširačiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.3. Ratai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.2.4. Ašys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 745.4.3. Stabdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.1. Sąveikos sudedamosios dalys, patvirtintos šios TSS paskelbimo metu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.2. Pneumatinis stabdžių skirstytuvas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.3. Perjungimo vožtuvas stabdžiui su kintamos apkrovos/automatinio perjungimo „tuščia“ arba„pakrauta“
padėtimis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.4. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 74
5.4.3.5. Stabdžių įtempiklis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.6. Stabdžių cilindras (stabdžių pavara) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.7. Pneumatinė pusmovė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.8. Galiniai čiaupai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.9. Skirstytuvo išjungimo prietaisas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 755.4.3.10. Diskinių stabdžių trinkelės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.11. Ratinių stabdžių trinkelės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.12. Stabdžių magistralės išleidimo greitintuvo vožtuvas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
5.4.3.13. Automatinis apkrovos jutimo ir perjungimo „tuščia“ arba„pakrauta“ įtaisas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6. Sudedamųjų dalių atitkties ir tinkamumo naudoti įvertinimas ir posistemio patikra . . . . . . . . . . 75
6.1. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 756.1.1. Įvertinimo procedūros . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75
6.1.2. Moduliai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76
6.1.2.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 766.1.2.2. Esami sąveikos sudedamųjų dalių sprendimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76
6.1.2.3. Sąveikos sudedamųjų dalių inovaciniai sprendimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77L 344/12 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
6.1.2.4. Tinkamumo naudoti įvertinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3. SSD įvertinimo specifikacija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 776.1.3.1.1. Taukšai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.2. Tempimo įranga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.1.3. Prekinių vagonų ženklinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 77
6.1.3.2.2. Aširačiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 786.1.3.2.3. Ratai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.2.4. Ašis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.1.3.3. Stabdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2. POSISTEMIS „PAPRASTIEJI GELEŽINKELIO RIEDMENYS, PREKINIAI VAGONAI“ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.1. Įvertinimo procedūros . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2. Moduliai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79
6.2.2.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 796.2.2.2. Inovaciniai sprendimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.2.3. Techninė priežiūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3. Posistemio įvertinimo specifikacijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.1.1. Vagono pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80
6.2.3.2.1. Riedmens dinaminės savybės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.1. Tipo dalinio patvirtinimo procedūros taikymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 806.2.3.2.1.2. Naujų vagonų sertifikavimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.1.3. Dinaminių savybių bandymų išimtys vagonams, pagamintiems ar pertvarkytiems važiuoti iki 100 km/
h arba 120 km/h greičiu . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.2. Išilginės gniuždymo jėgos prekiniams vagonams su šoniniais taukšais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.2.3. Prekinių vagonų matavimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 81
6.2.3.3. Stabdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 822006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/13
6.2.3.3.1. Stabdymo charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 82
6.2.3.3.2. Minimalus stabdymo sistemos bandymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 826.2.3.4. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.1. Temperatūra ir kitos aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.1. Temperatūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 84
6.2.3.4.1.2. Kitos aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 846.2.3.4.2. Aerodinaminiai efektai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 856.2.3.4.3. Šoninis vėjas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7. Įgyvendinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.1. BENDROSIOS NUOSTATOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 857.2. TSS SVARSTYMAS IŠ NAUJO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.3. ŠIOS TSS TAIKYMAS NAUJIEMS RIEDMENIMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4. ESAMI RIEDMENYS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.1. Šios TSS taikymas esamiems riedmenims . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85
7.4.2. Esamų prekinių vagon ųmodernizavimas ir rekonstravimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.4.3. Papildomi reikalavimai vagon ų ženklinimui . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5. SUSISIEKIMUI PAGAL NACIONALINIUS, DVIŠALIUS, DAUGIAŠALIUS AR TARPTAUTINIUS
SUSITARIMUS NAUDOJAMI VAGONAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.1. Esami susitarimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86
7.5.2. Būsimi susitarimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.6. VAGONŲ PRADĖJIMAS EKSPLOATUOTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7. ATSKIRI ATVEJAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 877.7.1. Įvadas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2. Specifinių atvejų sąrašas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87
7.7.2.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1. Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 88
7.7.2.1.1.1. 1 520 mm pločio vėžės kelias . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.2. 1 520 mm vėžės kelias . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 887.7.2.1.1.3. 1 520/1 524 mm pločio vėžės kelias . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 917.7.2.1.1.4. 1 520 mm pločio vėžės kelias . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91L 344/14 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
7.7.2.1.1.5. 1 668 mm pločio vėžės kelias –atstumas tarp taukšų vidurio linijų . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.6. Riedmenų sujungimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91
7.7.2.1.1.7. Bendros nuostatos atskiram 1 000 mm pločio ir siauresnio pločio vėžės tinklo atvejui . . . . . . . . . . . . . 917.7.2.1.2. Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.2.1. Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3. Vagono pagrindinės konstrukcijos ir krovinio tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 927.7.2.1.3.1. 1 520 mm pločio vėžės geležinkelių linijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92
7.7.2.1.3.2. 1 668 mm vėžės geležinkelių linijos –Kėlimas ir pakylėjimas keltuvais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 94
7.7.2.2. Riedmens ir kelio sąveika bei reglamentuojami dydžiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1. Kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.1. Kinematinis gabaritas Didžiojoje Britanijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 957.7.2.2.1.2. Vagonai 1 520 ir 1 435 mm pločio vėžės keliams . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.3. Kinematinis gabaritas Suomijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95
7.7.2.2.1.4. Kinematinis gabaritas Ispanijoje ir Portugalijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 957.7.2.2.1.5. Kinematinis gabaritas Airijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.1. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Suomijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.2. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Didžiojoje Britanijoje . . . . . . . . . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.3. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje . . . . . . . 96
7.7.2.2.2.4. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje 96
7.7.2.2.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4. Riedmens dinaminės savybės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 977.7.2.2.4.1. Rato skersmens ir įvairių kelio vėžių atskirų atvejų sąrašas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.2. Ratų medžiaga: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.3. Atskiri apkrovų atvejai: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.4. Riedmens dinaminės savybės Ispanijoje ir Portugalijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97
7.7.2.2.4.5. Riedmens dinaminės savybės Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.5. Išilginės gniuždymo jėgos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 982006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/15
7.7.2.2.5.1. Išilginės gniuždymo jėgos Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose,
Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6. Vežimėliai ir važiuoklė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.1. Vežimėliai ir važiuoklė Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose,
Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98
7.7.2.2.6.2. Vežimėliai ir važiuoklė Ispanijoje ir Portugalijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99
7.7.2.3. Stabdymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1. Stabdymo charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.1. Stabdymo charakteristikos Didžiojoje Britanijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1007.7.2.3.1.2. Stabdymo charakteristikos Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose,
Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100
7.7.2.3.1.3. Stabdymo charakteristikos Suomijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.4. Stabdymo charakteristikos Ispanijoje ir Portugalijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1027.7.2.3.1.5. Stabdymo charakteristikos Suomijoje, Švedijoje, Norvegijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.1.6. Stabdymo charakteristikos Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102
7.7.2.3.2. Postovio stabdys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.3.2.1. Postovio stabdys Didžiojoje Britanijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.3.2.2. Postovio stabdys Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.1. Aplinkos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037.7.2.4.1.1. Aplinkos sąlygos Ispanijoje ir Portugalijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2. Priešgaisrinė sauga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.2.1. Priešgaisrinė sauga Ispanijoje ir Portugalijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 103
7.7.2.4.3. Apsauga nuo elektros . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.2.4.3.1. Apsauga nuo elektros Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje,
Latvijoje ir Estijoje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104
7.7.3. Valstybių narių atskirų atvejų lentelė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 104L 344/16 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Turinio lentelė: Priedai
Žymė-jimas Pavadinimas
A Konstrukcijos ir mechaninės dalys
B Konstrukcijos ir mechaninės dalys, prekinių vagonų ženklinimas
C Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, kinematinis gabaritasD Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir
tiesinė apkrova
E Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, aširačio matmenys ir leistini nuokrypiai nuo
standartinio gabarito
F Ryšiai, informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens
G Aplinkos sąlygos, drėgnisH Infrastruktūros ir riedmenų registras, reikalavimai prekinių vagonų registrui
I Stabdymas, stabdymo sąveikos sudedamųjų dalių sąsajos
J Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, vežimėlis ir važiuoklėK Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, aširatis
L Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, ratai
M Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, ašysN Konstrukcijos ir mechaninės dalys, Leistini įtempiai statinių bandymų metodams
O Aplinkos sąlygos, T
RIVreikalavimai
P Stabdymo charakteristikos, sąveikos sudedamųjų dalių įvertinimas
Q Įvertinimo procedūros, sąveikos sudedamosios dalys
R Riedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai, Išilginės jėgosS Stabdymas, stabdymo charakteristikosT Atskiri atvejai, kinematinis gabaritas, Didžioji Britanija
U Atskiri atvejai, Kinematinis gabaritas, 1 520 mm vėžė
V Atskiri atvejai, stabdymo charakteristikos, Didžioji BritanijaW Atskiri atvejai, kinematinis gabaritas, Suomija, statinis gabaritas FIN1X Atskiri atvejai, valstybės narės Ispanija ir PortugalijaY Sudedamosios dalys, vežimėliai ir važiuoklėZ Konstrukcijos ir mechaninės dalys, smūginio poveikio (taukšų) bandymasAA Įvertinimo procedūros, posistemių patikra
BB Konstrukcijos ir mechaninės dalys, galinių žibintų įrengimasCC Konstrukcijos ir mechaninės dalys, Nuovargio apkrovos šaltiniai
DD Techninės priežiūros priemonių įvertinimas
EE Struktūros ir mechaninės dalys, laipteliai ir turėklai
FF Stabdymas, patvirtintų stabdžių komponent ųsąrašas2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/17
Žymė-jimas Pavadinimas
GG Konkretūs atvejai, Airijos geležinkelių sistemoje taikomi pakrovos gabaritai
HH Konkretūs atvejai, riedmenų sujungimai Airijoje ir Šiaurės Airijoje
II Įvertinimo procedūra: prekinių vagonų pertvarkymo ribos, kurioms nereikalingas naujas patvirtinimas
JJ Galutinai nenustatyti reikalavimaiKK Infrastruktūros ir riedmenų registras: infrastruktūros registras
YY Konstrukcijos ir mechaninės dalys, stiprio reikalavimai tam tikrų tipų vagonų komponentams
ZZ Konstrukcijos ir mechaninės dalys, pagal tąsumo kriterijų leistinas įtempisL 344/18 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
TRANSEUROPINĖ PAPRASTŲJŲ GELEŽINKELIŲ SISTEMA
Techninė sąveikos specifikacija Posistemis „Riedmenys“ Taikymo sritis „Prekiniai vagonai“
1. ĮŽANGA
1.1. TAIKYMO TECHNINĖ SRITIS
Ši TSS skirta riedmenų posistemiui, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/16/EEB II priedo 1 punkte.
Daugiau informacijos apie riedmenų posistemį pateikta 2 skyriuje.
Ši TSS apima tik prekinius vagonus.
1.2. TAIKYMO GEOGRAFINĖ SRITIS
Šios TSS taikymo geografinė sritis yra transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kaip aprašyta Direktyvos
2001/16/EEB I priede.
1.3. ŠIOS TSS TURINYS
Pagal Direktyvos 2001/16/EEB 5 straipsnio 3 dalį šioje TSS:
a) nurodoma numatyta jos taikymo sritis (direktyvos I priede nurodyta tinklo ar riedmenų dalis; direktyvos
II priede nurodytas posistemis ar jo dalis) –2 skyrius;
b) nustatomi kiekvieno atitinkamo posistemio ir jo sąsaj ųsu kitais posistemiais pagrindiniai reikalavimai –
3 skyrius;
c) nustatomos funkcinės ir techninės specifikacijos, kurias turi atitikti posistemis ir jo sąsajos su kitais
posistemiais. Prireikus šios specifikacijos gali skirtis pagal posistemio paskirtį, pvz., pagal direktyvos
I priede numatytas linijų , mazgų ir (arba) riedmenų kategorijas, –4 skyrius;
d) nustatomos sąveikos sudedamosios dalys ir sąsajos, kurioms turi būti taikomos Europos specifikacijos,
įskaitant Europos standartus, būtinos sąveikai transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje pasiekti,
–5 skyrius;
e) kiekvienu nagrinėjamu atveju nustatomos atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimo procedūros. Tai
visų pirma apima Sprendime 93/465/EEB apibūdintus modulius arba tam tikrais atvejais –specifines
procedūras, kurios turi būti taikomos arba sąveikos sudedamųjų dalių atitikčiai, arba jų tinkamumui
naudoti ir posistemių „EB“ patikrai įvertinti, –6 skyrius;
f) nurodyta TSS įgyvendinimo strategija. Visų pirma reikia nurodyti etapus, kurie turi būti užbaigti, kad
būtų galima palaipsniui pereiti iš esamos padėties įgalutinę padėtį, kurioje TSS laikymasis tampa norma,
–7 skyrius;
g) atitinkamiems darbuotojams nurodyta profesinė kvalifikacija bei profesinės sveikatos ir darbo saugos
sąlygos, kurios reikalingos minėtiems posistemiams eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti, taip pat TSSspecifikacijoms įgyvendinti, –4 skyrius.
Be to, kaip numatyta 5 straipsnio 5 dalyje, galima numatyti atskirus taikymo atvejus kiekvienai TSS; tokios TSS
nurodytos 7 skyriuje.
Galiausiai ši TSS taip pat apima (4 skyrius) eksploatacijos ir techninės priežiūros taisykles, kurios būdingos
taikymo sričiai, nurodytai pirmiau 1.1 ir 1.2 skirsniuose.
2. POSISTEMIO (TAIKYMO SRITIES) APIBRĖŽIMAS
2.1. POSISTEMIO APIBRĖŽIMAS
Riedmenys, kurie yra šios TSS taikymo objektas, apima prekinius vagonus, galin čius važinėti po visą
transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą arba jos dalį. Prekiniai vagonai taip pat apima riedmenis, kurie
skirti vežti sunkvežimius.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/19
Ši TSS taikoma naujiems, modernizuotiems arba restauruotiems vagonams, kurie eksploatuoti perduodami
įsigaliojus šiai TSS.
Ši TSS netaikoma vagonams, dėl kurių naudojimo sutartys buvo sudarytos iki šios TSS įsigaliojimo.
7.3, 7.4 ir 7.5 skirsniuose parašyta, kokiomis sąlygomis ir su kokiomis išimtimis turi būti tenkinami TSS
reikalavimai.
Riedmenų prekinių vagonų posistemis apima struktūrą, susidedančią išvagonų, stabdymo įrangos, sankabų ir
važiuoklių (vežimėlių, aširačių ir kt.), pakabų, durų ir ryšių sistemų.
Ši TTS taip pat nustato techninės priežiūros darbų procedūras, kurios leistų atlikti būtinąją taisomąją ir
profilaktinę priežiūrą, kad būtų užtikrinta saugi eksploatacija ir veiksmingumas. Jos apibūdintos 4.2.8 punkte.
Į šią TSS nepateko reikalavimai prekinių vagonų keliamam triukšmui, išskyrus techninės priežiūros sričiai
priskiriamus klausimus, kadangi dėl prekinių vagonų, lokomotyvų, keleivinių traukinių ir vagonų keliamo
triukšmo yra priimta atskira direktyva.
2.2. POSISTEMIO FUNKCIJOS
Prekiniai vagonai padeda atlikti šias funkcijas:
„Pakrauti krovinį“ – prekiniai vagonai yra priemonė saugiai atlikti pakrovimo ir iškrovimo operacijas ir gabenti
krovinį.
„Varyti riedmenis“ – prekiniai vagonai gali būti saugiai varinėjami po tinklą ir prisidėti prie traukinio stabdymo.
„Išlaikyti ir teikti duomenis apie riedmenis, infrastruktūrą ir tvarkaraštį“ – Techninės priežiūros bylos
specifikacija ir techninės priežiūros darbuotojų sertifikavimas leidžia kontroliuoti prekinių vagonų techninę
priežiūrą. Duomenys apie prekinius vagonus teikiami riedmenų registrui, jais vagonai yra ženklinami ir
galiausiai duomenys perduodami iš riedmens įriedmenį ir iš riedmens įantžeminius ryšių prietaisus.
„Valdyti traukinį“ – prekinis vagonas yra saugiai valdomas visomis tikėtinomis aplinkos sąlygomis ir tam tikrose
tikėtinose situacijose.
„Teikti paslaugas krovinių vežimo vartotojams“ – duomenys apie prekinį vagoną, padedantys kurti krovinių
vežimo paslaugas vartotojams, teikiami riedmenų registrui, jais vagonai ženklinami ir galiausiai duomenys
perduodami iš riedmens įantžeminius ryšių prietaisus.
2.3. POSISTEMIO SĄSAJOS
Riedmenų prekinių vagonų posistemis turi sąsajas su:
Kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemiu –
— riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms:
— įkaitusių ašies guolių detektoriai,
— aširačių elektrinis aptikimas,
— ašies skaitikliai;
— stabdymo charakteristikos;
Eismo organizavimo ir valdymo posistemiu –
— riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai,
— durų uždarymas ir rakinimas,L 344/20 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— krovinio tvirtinimas,
— pakrovos taisyklės,
— pavojingi kroviniai,
— išilginės gniuždymo jėgos,
— stabdymo charakteristikos,
— aerodinaminiai efektai,
— techninė priežiūra;
Prekių vežimo posistemio telematika –
— riedmenų standartinių duomenų bazės,
— vagonų ir intermodalinių traukinių eksploatacinių duomenų bazė;
Infrastruktūros posistemiu –
— riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai,
— taukšai,
— kinematinis sąstato gabaritas,
— statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova,
— riedmens dinaminės savybės,
— stabdymo charakteristikos,
— priešgaisrinė sauga;
Energijos posistemiu –
— apsauga nuo elektros;
Triukšmu –
— techninė priežiūra;
Tarybos direktyva 96/49/EB ir jos priedu (RID) –
— pavojingi kroviniai.
3. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI
3.1. BENDROSIOS NUOSTATOS
Šios TSS taikymo srityje pažymėtina, kad suderinamumas su specifikacijomis, aprašytomis:
— 4 skyriuje posistemiui
— ir 5 skyriuje sąveikos sudedamosioms dalims,
kaip parodė teigiami rezultatai, gauti įvertinus:
— sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį ir (arba) tinkamumą naudoti,
— posistemio patikrą, kaip aprašyta 6 skyriuje,
užtikrina atitinkamų pagrindinių reikalavimų, nurodytų šios TSS 3 skyriuje, tenkinimą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/21
Vis dėlto, jeigu dalį pagrindinių reikalavimų nustato nacionaliniai teisės aktai, nes:
— TSS deklaruojami klausimai nėra galutinai nustatyti arba atidėti ateičiai,
— taikytina nukrypti leidžianti nuostata pagal Direktyvos 2001/16/EB 7 straipsnį,
— turima reikalo su atskirais atvejais, aprašytais šios TSS 7.7 skirsnyje,
tai atitinkamos atitikties įvertinimas atliekamas konkrečios valstybės narės nustatyta tvarka.
Pagal Direktyvos 2001/16/EB 4 straipsnio 1 dalį transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, posistemiai ir
sąveikos sudedamosios dalys, įskaitant sąsajas, turi atitikti atitinkamus pagrindinius reikalavimus, išdėstytus
Direktyvos 2001/16/EB III priede.
3.2. PAGRINDINIAI REIKALAVIMAI, KURIE YRA SUSIJĘ SU:
— sauga,
— patikimumu ir prieinamumu,
— sveikata,
— aplinkosauga,
— techniniu suderinamumu.
Šie reikalavimai apima bendruosius ir konkrečius reikalavimus kiekvienam posistemiui.
3.3. BENDRIEJI REIKALAVIMAI
3.3.1. SAUGA
Direktyvos 2001/16/EB 3 priedo 1.1.1 pagrindinis reikalavimas.
Saugai svarbių sudedamųjų dalių ir, dar konkrečiau, sudedamųjų dalių, susijusių su traukinio judėjimu,
projektavimas, konstravimas ar surinkimas, techninė priežiūra ir monitoringas turi garantuoti tokį saugos lygį,
kuris atitinka tinklui nustatytus tikslus, įskaitant tuos, kurie numatyti atskiriems ypatingiems atvejams.
Šis pagrindinis reikalavimas tenkinamas funkcinėmis ir techninėmis specifikacijomis, pateiktomis šiuose punk-
tuose:
— 4.2.2.1 (riedmenų sąsajos),
— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas),
— 4.2.2.3 (pagrindinės riedmens konstrukcijos stipris),
— 4.2.2.5 (prekinių vagonų ženklinimas),
— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),
— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),
— 4.2.4 (stabdymas),
— 4.2.6 (aplinkos sąlygos),
— 4.2.7 (sistemos apsauga), išskyrus 4.2.7.3 (apsauga nuo elektros) punktą,
— 4.2.8 (techninė priežiūra).L 344/22 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
1.1.2 pagrindinis reikalavimas:
Parametrai, susiję su ratų ir bėgių sąlyčiu, turi atitikti stabilumo reikalavimus, reikalingus siekiant garantuoti
saugų judėjimą didžiausiu leistinu greičiu.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.3.2 (ašies ir rato apkrova),
— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),
— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos).
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.3 pagrindinis reikalavimas
Naudojamos sudedamosios dalys turi išlaikyti bet kuriuos įprastinius ar išskirtinius įtempius, kurie buvo
nurodyti per jų naudojimo laikotarpį. Kiekvieno atsitiktinio gedimo neigiamos pasekmės saugai turi būti
apribotos tinkamomis priemonėmis.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.2.1 (riedmenų sąsajos),
— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų),
— 4.2.2.3 (pagrindinės riedmens konstrukcijos stipris),
— 4.2.2.4 (durų uždarymas),
— 4.2.2.6 (pavojingi kroviniai),
— 4.2.3.3.2 (įkaitusios ašidėžės aptikimas),
— 4.2.4. (stabdymas),
— 4.2.6 (aplinkos sąlygos),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.4 pagrindinis reikalavimas
Projektuojant stacionarius įrenginius bei riedmenis ir parenkant naudojamas medžiagas turi būti siekiama
riboti ugnies ir dūmų atsiradimą, sklidimą ir poveikį kilus gaisrui.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:
— 4.2.7.2 (priešgaisrinė sauga).
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.1.5 pagrindinis reikalavimas
Visi naudotojams skirti įtaisai turi būti suprojektuoti taip, kad juos naudojant kokiu nors numanomu būdu, ne
pagal iškabintas instrukcijas, nebūtų pakenkta saugiam įtaisų veikimui arba naudotojų sveikatai ir saugai.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.2.1 (riedmenų sąsajos),
— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų),2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/23
— 4.2.2.4 (durų uždarymas),
— 4.2.4 (stabdymas).
3.3.2. PATIKIMUMAS IR PRIEINAMUMAS
Direktyvos 2001/16/EB III priedo1.2 pagrindinis reikalavimas
Traukiniui judant, dalyvaujančių stacionarių ar judančių sudedamųjų dalių monitoringas ir techninė priežiūra
turi būti organizuojama, atliekama ir įvertinama taip, kad būtų išlaikytas jų veikimas numatytomis sąlygomis.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.2.1 (riedmenų sujungimai),
— 4.2.2.2 (saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų),
— 4.2.2.3 (pagrindinės riedmens konstrukcijos stipris),
— 4.2.2.4 (durų uždarymas),
— 4.2.2.5 (vagonų ženklinimas),
— 4.2.2.6 (pavojingi kroviniai),
— 4.2.4.1 (stabdymo sistema),
— 4.2.7.2.2.5 (priešgaisrinės saugos priemonių techninės priežiūra),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.3.3. SVEIKATA
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.3.1 pagrindinis reikalavimas
Traukiniuose ir geležinkelių infrastruktūroje negali būti naudojamos medžiagos, dėl jų naudojimo būdo
galinčios kelti pavojų tų, kuriems jos yra prieinamos, sveikatai.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.3.2 pagrindinis reikalavimas
Tos medžiagos turi būti atrenkamos, laikomos ir naudojamos taip, kad būtų galima apriboti žalingų ir
pavojingų dūmų ar dujų išmetimą, ypač kilus gaisrui.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.7.2 (priešgaisrinė sauga),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.3.4. APLINKOSAUGA
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.1 pagrindinis reikalavimas
Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos sukūrimo ir eksploatavimo poveikis aplinkai turi būti
įvertintas ir pagal galiojančias Bendrijos nuostatas įjįturi būti atsižvelgta dar projektuojant sistemą.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.L 344/24 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Direktyvos 2001/16/EB III priedo1.4.2 pagrindinis reikalavimas
Traukiniuose ir infrastruktūroje naudojamos medžiagos turi neleisti atsirasti aplinkai kenksmingiems ir
pavojingiems dūmams ir dujoms, ypač kilus gaisrui.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.7.2 (priešgaisrinė sauga),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.3 pagrindinis reikalavimas
Riedmenų ir energijos tiekimo sistemos turi būti suprojektuotos ir pagamintos taip, kad elektromagnetiniu
atžvilgiu būtų suderinamos su įrenginiais, įranga ir viešaisiais ar privačiais tinklais, kuriems jos galėtų trukdyti.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:
— 4.2.3.3 (ryšys tarp riedmens ir žemės).
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.4 pagrindinis reikalavimas
Eksploatuojant transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi esamų akustinės taršos
taisyklių.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.8 (techninė priežiūra),
— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės).
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.4.5 pagrindinis reikalavimas
Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatavimas neturi sukelti neleistino lygio žemės virpesių
netoli infrastruktūros esančiose tvarkingai prižiūrimose vietose ir jose vykdomai veiklai.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova),
— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.3.5. TECHNINIS SUDERINAMUMAS
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 1.5 pagrindinis reikalavimasInfrastruktūros ir stacionarių įrenginių techninės charakteristikos turi būti suderinamos tarpusavyje ir su transeuropinėje
paprastųjų geležinkelių sistemoje naudojamų traukinių charakteristikomis.
Jei tam tikruose tinklo ruožuose šiųcharakteristikų atitiktis pasirodytų esanti sunkiai pasiekiama, gali būti
įgyvendinami laikini sprendimai, užtikrinantys atitiktį ateityje.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.3.1 (kinematinis gabaritas),
— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova),2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/25
— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),
— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),
— 4.2.4 (stabdymas),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.4. KONKRETŪS REIKALAVIMAI RIEDMENŲ POSISTEMIUI
3.4.1. SAUGA
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.4.1 pagrindinis reikalavimas
Riedmenų ir transporto priemonių jungčių konstrukcija turi būti suprojektuota taip, kad įvykus susidūrimui ar
nuvažiavus nuo bėgių būtų apsaugotos keleivių kupė ir mašinisto kabina.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Elektros įranga negali pabloginti kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginių saugos ir veikimo.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Stabdymo metodai ir įtempiai turi būti suderinami su kelio, inžinerinių statinių ir signalizacijos sistemų
konstrukcija.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),
— 4.2.4 (stabdymas).
Siekiant nekelti pavojaus asmenų saugai, turi būti imamasi priemonių, kad jiems nebūtų pasiekiamos elektra
veikiančios sudedamosios dalys.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.2.5 (prekinių vagonų ženklinimas),
— 4.2.7.3 (apsauga nuo elektros),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
Kilus pavojui, įtaisai turi sudaryti sąlygas keleiviams pranešti apie tai mašinistui, o palydovams –su juo
susisiekti.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Įėjimo durys turi turėti keleivių saugą užtikrinančią atidarymo ir uždarymo sistemą .
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Turi būti įrengti ir nurodyti avariniai išėjimai.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Turi būti numatytos atitinkamos atsargos priemonės, kad būtų atsižvelgta įypatingas saugos sąlygas labai
ilguose tuneliuose.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.L 344/26 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Traukiniuose privaloma įrengti pakankamo galingumo ir trukmės avarinio apšvietimo sistemą.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Traukiniai turi būti aprūpinti keleivių informavimo sistema, kad traukinio personalas ir pagrindinis valdymo
centras turėtų ryšįsu keleiviais.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.4.2. PATIKIMUMAS IR PRIEINAMUMAS
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.4.2 pagrindinis reikalavimas
Svarbiausios įrangos, važiavimo, traukos ir stabdymo įrangos bei kontrolės ir valdymo sistemos konstrukcija
turi būti tokia, kad leistų traukiniui toliau važiuoti esant atskiram ypatingam atvejui ir nesukeltų neigiamų
padarinių tebeveikiančiai įrangai.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.4.1.2.6 (rato apsauga nuo slydimo, taip pat žr. 5.3.3.3 punktą ir I priedą),
— 5.4.1.2 (tempimo įranga),
— 5.4.2.1 (vežimėlis ir važiuoklė),
— 5.4.2.2 (aširačiai),
— 5.4.3.8 (pneumatinio stabdo oro skirstytuvo išjungimo prietaisas).
3.4.3. TECHNINIS SUDERINAMUMAS
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.4.3 pagrindinis reikalavimas
Elektros įranga turi būti suderinama su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginių veikimu
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Elektrinės traukos atveju srovės imtuvai turi būti tokie, kad traukiniai galėtų važiuoti naudodamiesi
transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos energijos tiekimo sistemomis.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
Riedmenų charakteristikos turi būti tokios, kad leistų jiems važiuoti visomis linijomis, kuriomis važiuoti jie
numatyti.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.2.3 (riedmens pagrindinės konstrukcijos stipris),
— 4.2.3.1 (kinematinis gabaritas),
— 4.2.3.2 (statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova),
— 4.2.3.3 (riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms),
— 4.2.3.4 (riedmens dinaminės savybės),
— 4.2.3.5 (išilginės gniuždymo jėgos),
— 4.2.4 (stabdymas),
— 4.2.6 (aplinkos sąlygos),2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/27
— 4.2.8 (techninė priežiūra),
— 4.8.2 (riedmenų registras).
3.5. KONKRETŪS TECHNINĖS PRIEŽIŪROS REIKALAVIMAI
3.5.1. SVEIKATA IR SAUGA
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.5.1 pagrindinis reikalavimasTechniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros turi užtikrinti saugų posistemio
veikimą ir nekelti pavojaus sveikatai ir saugai.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.5.2. APLINKOSAUGA
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.5.2 pagrindinis reikalavimasTechniniai įrenginiai ir techninės priežiūros centruose taikomos procedūros negali viršyti leistinų kenksmingo
poveikio artimai aplinkai dydžių.
Šios TSS taikymo srities funkcinės ir techninės specifikacijos šio pagrindinio reikalavimo netenkina.
3.5.3. TECHNINIS SUDERINAMUMAS
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.5.3 pagrindinis reikalavimasPaprastųjų riedmenų techninės priežiūros įrenginiai turi būti tokie, kad su sauga, sveikata ir komfortu susijusius
darbus būtų galima atlikti visiems riedmenims, kuriems tie darbai buvo numatyti.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.6. KONKRETŪS REIKALAVIMAI KITIEMS POSISTEMIAMS, KARTU AKTUALŪS IR RIEDMENŲ POSISTEMIUI
3.6.1. INFRASTRUKTŪROS POSISTEMIS3.6.1.1. Sauga
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.1.1 pagrindinis reikalavimasTuri būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų neleidžiama patekti arba be leidimo nebūtų patenkama
į įrenginius.
Turi būti imamasi priemonių, kad būtų apriboti asmenims kylantys pavojai, ypač traukiniams pravažiuojant
pro stotis.
Viešai prieinama infrastruktūra turi būti suprojektuota ir pastatyta taip, kad būtų apriboti žmonių saugai
kylantys pavojai (stabilumas, priešgaisrinė sauga, prieinamumas, evakuacija, platformos ir kt.).
Turi būti nustatytos atitinkamos nuostatos, kad būtų atsižvelgta įypatingas saugos sąlygas labai ilguose
tuneliuose.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.L 344/28 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
3.6.2. ENERGIJOS POSISTEMIS
3.6.2.1. Sauga
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.2.1 pagrindinis reikalavimasEnergijos tiekimo sistemos eksploatavimas neturi pabloginti nei traukinių, nei asmenų (naudotoj ų, personalo,
aplinkinių gyventojų ir trečiųjų asmenų) saugos.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.6.2.2. Aplinkosauga
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.2.2 pagrindinis reikalavimas
Elektros ar šilumos tiekimo sistemų darbas negali kelti aplinkai didesnio poveikio, nei nustato konkrečios ribos.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.6.2.3. Techninis suderinamumas
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.2.3 pagrindinis reikalavimasNaudojamos elektros ar šiluminės energijos tiekimo sistemos turi:
— sudaryti sąlygas traukinius eksploatuoti pagal apibrėžtus tokių traukinių galingumo lygius,
— naudojant elektros energijos tiekimo sistemas, būti suderinamos su traukiniuose esančiais elektra
maitinamais įtaisais.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.6.3. KONTROLĖ IR VALDYMAS BEI SIGNALIZACIJA
3.6.3.1. Sauga
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.3.1 pagrindinis reikalavimas
Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įrenginiai ir taikomos procedūros turi sudaryti sąlygas pasiekti tokį
traukinių važiavimo saugos lygį, kuris atitiktų tinklui nustatytus tikslus. Pablogėjus sąlygoms, kontrolės ir
valdymo bei signalizacijos sistemos turėtų ir toliau leisti saugų traukinių, kuriems leidžiama važiuoti, judėjimą.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.6.3.2. Techninis suderinamumas
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.3.2 pagrindinis reikalavimasVisa nauja infrastruktūra ir visi nauji riedmenys, pagaminti ar sukurti patvirtinus suderinamas kontrolės ir
valdymo bei signalizacijos sistemas, turi būti pritaikyti naudoti tose sistemose. Mašinistų kabinoje įrengta
kontrolės ir valdymo bei signalizacijos įranga turi leisti visoje transeuropinėje paprastųjų geležinkelių sistemoje
užtikrinti normalų darbą esant nustatytoms sąlygoms.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.3.3.1 (elektrinė varža),
— 4.2.4 (stabdymas).2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/29
3.6.4. EISMO ORGANIZAVIMAS IR VALDYMAS
3.6.4.1. Sauga
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.6.1 pagrindinis reikalavimasTinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų, traukinio personalo ir valdymo centrų darbuotojų
kvalifikacija turi būti tokia, kad užtikrintų saugią eksploataciją atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus
vežimo reikalavimus.
Techninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas
bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių sudaryta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros
centruose turi užtikrinti aukšto lygio saugą.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiuose punktuose:
— 4.2.2.5 (prekinių vagonų ženklinimas),
— 4.2.4 (stabdymas),
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.6.4.2. Patikimumas ir prieinamumas
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.6.2 pagrindinis reikalavimasTechninės priežiūros darbai ir jų periodiškumas, techninės priežiūros ir valdymo centrų darbuotojų mokymas
bei kvalifikacija ir atitinkamų operatorių sudaryta kokybės užtikrinimo sistema valdymo ir techninės priežiūros
centruose turi užtikrinti aukšto lygio saugą.
Šįpagrindinį reikalavimą tenkina funkcinės ir techninės specifikacijos, pateiktos šiame punkte:
— 4.2.8 (techninė priežiūra).
3.6.4.3. Techninis suderinamumas
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.6.3 pagrindinis reikalavimas
Tinklo eksploatacijos taisyklių darna ir mašinistų, traukinio personalo ir traukinių eismo valdymo darbuotojų
kvalifikacija turi užtikrinti transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos eksploatacinį efektyvumą
atsižvelgiant į įvairius tarptautinio ir vidaus vežimo reikalavimus.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.6.5. TELEMATIKOS TAIKYMAS KROVINIŲ IR KELEIVIŲ VEŽIMUI
3.6.5.1. Techninis suderinamumas
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.7.1 pagrindinis reikalavimas
Pagrindiniai reikalavimai telematikos priemonėms garantuoja būtiniausią keleivių ir krovinių vežėjų
aptarnavimo kokybę, ypač techninio suderinamumo atžvilgiu.
Turi būti imtasi priemonių siekiant užtikrinti:
— kad duomenų bazės, programinė įranga ir duomenų perdavimo protokolai būtų rengiami taip, kad būtų
sudarytos sąlygos maksimaliems duomenų mainams tarp įvairių programų ir veiklos vykdytoj ų, išskyrus
konfidencialius komercinius duomenis,
— lengvą prieigą prie informacijos vartotojams.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.L 344/30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
3.6.5.2. Patikimumas ir prieinamumas
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.7.2 pagrindinis reikalavimasTokių duomenų bazių naudojimo, tvarkymo, atnaujinimo ir techninės priežiūros būdai, programinė įranga ir
duomenų perdavimo protokolai turi garantuoti šiųsistemų veiksmingumą ir paslaugų kokybę.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.6.5.3. Sveikata
2.7.3 pagrindinis reikalavimas:Šiųsistemų ir naudotojų sąsajos turi atitikti būtiniausias ergonomikos ir sveikatos apsaugos taisykles.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
3.6.5.4. Sauga
Direktyvos 2001/16/EB III priedo 2.7.4 pagrindinis reikalavimasKaupiant ar perduodant su sauga susijusią informaciją turi būti užtikrintas tinkamas sąžiningumo ir
patikimumo lygis.
Šis pagrindinis reikalavimas nepatenka į šios TSS taikymo sritį.
4. POSISTEMIO APIBŪDINIMAS
4.1. ĮŽANGA
Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma direktyva 2001/16/EB ir kurios dalis yra
riedmenų prekiniai vagonai, yra integruota sistema, kuriai atliekama suderinamumo patikra. Šis
suderinamumas ypač tikrinamas pagal posistemio specifikacijas, pagal jo sąsajas su sistema, įkurią jis yra
integruotas, taip pat pagal eksploatavimo ir techninės priežiūros taisykles.
Funkcinės ir techninės posistemio ir jo sąsaj ųspecifikacijos, aprašytos 4.2 ir 4.3 skirsniuose, nereikalauja taikyti
ypatingų technologij ųar techninių spredimų, išskyrus atvejus, kai tai yra būtina transeuropinių paprastųjų
geležinkelių tinklo sąveikai. Tačiau dėl sąveikos inovacinių sprendimų gali prireikti naujų specifikacij ųir naujų
įvertinimo metodų. Kad technologinės inovacijos būtų įmanomos, tokios specifikacijos ir įvertinimo metodai
kuriami taip, kaip aprašyta 6.1.2.3 ir 6.2.2.2 punktuose.
Šiame 4 skyriuje riedmenų prekinių vagonų posistemis apibūdinamas atsižvelgiant įvisus taikytinus
pagrindinius reikalavimus.
4.2. FUNKCINĖS IR TECHNINĖS POSISTEMIO SPECIFIKACIJOS
4.2.1. BENDROSIOS NUOSTATOS
Laikantis 3 skyriuje pateiktų pagrindinių reikalavimų, funkcinės ir techninės riedmenų prekinių vagonų
posistemio specifikacijos išdėstytos taip:
— Struktūros ir mechaninės dalys,
— Riedmens sąveika su keliu ir kalibravimas,
— Stabdymas,
— Ryšiai,
— Aplinkos sąlygos,
— Sistemos apsauga,2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/31
— Techninė priežiūra.
Šios kategorijos apima šiuos pagrindinius parametrus:
Struktūros ir mechaninės dalys
Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai
Saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų
Riedmens pagrindinės konstrukcijos stiprisKrovinio tvirtinimasDurų uždarymas ir rakinimas
Prekinių vagonų ženklinimas
Pavojingi kroviniaiRiedmens ir kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai
Kinematinis gabaritas
Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova
Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms
Riedmens dinaminės savybėsIšilginės gniuždymo jėgosStabdymas
Stabdymo charakteristikos
Ryšiai
Riedmens galimybė perduoti informaciją išriedmens įriedmenį
Riedmens galimybė perduoti informaciją išriedmens įriedmenį
Aplinkos sąlygos
Aplinkos sąlygos
Aerodinaminiai efektaiŠoninis vėjas
Sistemos apsauga
Avarinės priemonės
Priešgaisrinė sauga
Apsauga nuo elektrosTechninė priežiūra
Techninės priežiūros byla
Kiekvienam pagrindiniam parametrui skirtas bendras punktas turi toliau pateikiamus smulkesnius punktus.Šie toliau pateikiami punktai išsamiau apibūdina sąlygas, kurias reikia tenkinti, kad būtų įvykdyti
bendrame punkte iškelti reikalavimai.L 344/32 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.2.2. KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS
4.2.2.1. Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai
4.2.2.1.1. Bendrosios nuostatos
Vagonai iš abiejų galų turi tamprią taukšų ir tempimo įrangą.
Sąstatas vagonų, kurie susisiekimui visada naudojami kaip vienas traukinys, pagal šįreikalavimą laikomi
vieninteliu vagonu. Šių vagonų sujungimai turi tampriąją sukabinimo sistemą , kuri turi gebą atlaikyti
eksploatacijoje numatytas jėgas.
Traukiniai, kurie susisiekimui visada naudojami kaip vienas traukinys, pagal šįreikalavimą laikomi vieninteliu
vagonu. Jie taip pat turi pirmiau minėtą tampri ąjąsukabinimo sistemą. Jeigu jie neturi standartinės sraigtinės
sankabos ir taukšų, juose turi būti įmanoma iš abiejų galų įrengti avarines sankabas.
4.2.2.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
4.2.2.1.2.1. Taukšai
Jeigu vagono konstrukcijoje numatyti taukšai, vagono gale įrengiami du visiškai vienodi taukšai. Jie turi būti
suspaudžiamo tipo. Taukšų įrangos vidurio linijos aukštis yra nuo 940 mm ir 1 065 mm virš bėgio galvutės
lygio visomis krovimo sąlygomis.
Standartinis nominalus atstumas tarp taukšų vidurio linijų yra 1 750 mm, ir šios linijos yra simetriškos
prekinio vagono vidurio linijai.
Taukšai būna tokio dydžio, kad gulsčiosiose geležinkelio kreivėse ir geležinkelio kreivėmis judant įpriešingą
pusę atskirų riedmenų taukšai nesusikabintų. Mažiausia leistina užlaida yra 50 mm.
Infrastruktūros TSS konkrečiai nustato mažiausio posūkio spindulį ir atbulinės eigos kreivių charakteristikas.
Vagonai su taukšais, kurių eiga viršija 105 mm, turi turėti keturis visiškai vienodus taukšus (tamprias sistemas,
eigą), kurių projektinės charakteristikos vienodos.
Jeigu taukšai keičiami, prie vagono rėmsijės turi būti numatyta laisvos vietos atraminei plokštei. Taukšas prie
vagono rėmsij ės tvirtinamas keturiais varžtais, kurių kokybės klasė tokia, kad pasiekiamas bent 640 N/mm2
stipris (žr. A priedo A1 pav.).
— Taukšų charakteristikos
Mažiausia taukšo eiga yra 105 mm0–5mm ir mažiausia dinaminė energijos sugėrimo geba –30 kJ.
Taukšų galvutės yra išgaubtos ir jų sferinio darbinio paviršiaus kreivumo spindulys yra 2 750 mm
± 50 mm.
Mažiausias taukšo galvutės aukštis yra 340 mm ir jos galai yra vienodai nutolę nuo išilginės taukšo ašies.
Taukšai turi identifikacijos žymę. Joje turi būti mažiausia taukšo eiga milimetrais ir jo energijos sugėrimo
gebos vertė.
4.2.2.1.2.2. Tempimo įranga
Standartinė tempimo įranga tarp riedmenų nėra ištisinė ir apima sraigtinę sankabą, visą laiką prijungtą prie
kablio, tempimo kablį ir tempimo ašį su tampriąja sistema.
Tempimo kablio vidurio linijos aukštis yra nuo 920 mm ir 1 045 mm virš bėgio galvutės lygio visomis pakrovų
sąlygomis.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/33
Kiekvieno vagono galas turi turėti galimybę palaikyti sankabą, kai ji nenaudojama. Jokia sankabos mazgo dalis
negali nusileisti žemiau kaip 140 mm virš bėgio galvutės lygio, kai sankaba yra žemiausioje padėtyje dėl
išdilimų ir pakabos judėjimo.
— Tempimo įrangos charakteristikos:
Tempimo įrangos tamprioji sistema turi 8 kJ mažiausią statinę sugėrimo gebą.
Tempimo kablys ir tempimo ašis turi atlaikyti 1 000 kN jėgą nelūždami.
Sraigtinė sankaba turi atlaikyti 1 000 kN jėgą nelūždama. Sraigtinės sankabos lūžimo stipris yra mažesnis
nei kitų tempimo įrangos dalių.
Sraigtinė sankaba projektuojama taip, kad traukinyje savaiminės atsirandančios jėgos negalėtų atsitiktinai
atsukti sraigto.
Didžiausia sraigtinės sankabos masė neviršija 36 kg.
Sraigtinių sankabų ir tempimo kablių (žr. A priedo A6 pav.) matmenys turi būti tokie, kaip parodyta
A priedo A2 ir A3 paveiksluose. Sankabos ilgis matuojamas nuo jos priekinio galo vidinio pavir šiaus iki
tempimo ašies vidurio linijos ir yra lygus:
— 986 mm+10-5mm su visiškai atsuktu sraigtu,
— 750 mm± 10mm su visiškai įsuktu sraigtu.
4.2.2.1.2.3. Tempimo ir taukšų įrangos sąveika
Tempimo ir taukšų įrangos charakteristikos projektuojamos taip, kad užtikrintų saugų važiavimą posūkiais,
kurių spindulys 150 m.
Du vagonai su vežimėliais, kurių taukšai tiesiame kelyje nesiliečia, 150 m spindulio posūkyje gali sukurti ne
didesnes kaip 250 kN gniuždymo jėgas.
Dviašiams vagonams nėra nustatyta jokių reikalavimų.
— Tempimo įrangos ir taukšų įrangos charakteristikos
Atstumas tarp tempimo kablio kiaurymės priekinio krašto ir visiškai ištemptų taukšų priekinio pavir šiaus
yra 355 mm + 45/-20 mm naujoje sąlygoje, kuri parodyta A priedo A4 pav.
4.2.2.2. Saugi prieiga ir pasitraukimas nuo riedmenų
Riedmenys projektuojami taip, kad darbuotojai sukabinimo ir atkabinimo metu nepatirtų pernelyg didelio
pavojaus. Jeigu naudojamos sraigtinės sankabos ir šoniniai taukšai, reikia palikti laisvus protarpius, parodytus
A priedo A5 paveiksle, kuriuose nebūtų stacionariai tvirtinamų dalių. Įjuos gali patekti sujungimo trosai ir
lanksčios žarnos. Po taukšais negali būti jokių įtaisų, kurie trukdytų prieigai prie šiųprotarpių.
Protarpis virš tempimo kablio matyti A priedo A7 paveiksle.
Jeigu įrengiama mišri automatinė ir sraigtinė sankaba, leidžiama automatinės sankabos galvutei įsiterpti įBerne
stačiakampį kairiosios rankos pusėje (kaip matyti A priedo A5 paveiksle), jeigu ji telpa įstačiakampį ir yra
naudojamas sraigtas.
Po kiekvienu taukšu yra turėklas. Turėklai turi atlaikyti apkrovas, kurias sukuria sukabinėtojai, patekę į tarpą
tarp taukšų.
Vagono galuose 40 mm atstumu nuo vertikalios plokštumos, einančios per visiškai suspaustų taukšų galą,
negali būti jokių pritvirtintų dalių.
Vagonuose, išskyrus nekintamo formavimo traukinių vagonus, yra bent po vieną laiptelį ir turėklą
sukabinėtojams kiekviename vagono šone. Virš laiptelių ir apie juos turi būti pakankamai laisvos erdvės,L 344/34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
kad būtų užtikrinta sukabinėtojo sauga. Laipteliai ir turėklai turi būti suprojektuoti taip, kad atlaikytų
sukabinėtojo sukuriamas apkrovas. Laiptelio atstumas nuo vertikalios plokštumos, einančios per visiškaisuspaustų taukšų galą, yra mažiausiai 150 mm (žr. A priedo A5 pav.). Laipteliai ir zonos, sudarančios prieigą
eksploatacijai, pakrovimui ir iškrovimui, yra atsparios slydimui (žr. E priedą).
Kiekvieno vagono, kuris gali būti traukinio galiniu vagonu, abiejuose galuose yra įtaisai galiniam žibintui
įmontuoti. Jeigu reikia lengvos prieigos prie šių įtaisų, vagone įrengiami laipteliai ir turėklai.
Turėklai ir laipteliai tikrinami normalios techninės priežiūros periodais ir remontuojami, jeigu aptinkami
didelio apgadinimo požymių, ištrupėjimo ir korozijos ženklų.
4.2.2.3. Riedmens pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas
4.2.2.3.1. Bendrosios nuostatos
Vagono struktūra projektuojama pagal EN12663 3 skyriaus reikalavimus ir ji turi tenkinti šio standarto 3.4–
3.6 straipsniuose apibrėžtus kriterijus.
Papildomai, kartu su nurodytais kriterijais, leidžiama parenkant saugos koeficientą, apibrėžtą EN12663
3.4.3 straipsnyje, įvertinti medžiagų tąsumą gedimo metu. ZZ priede paaiškinta, kaip nustatomas saugos
koeficientas ir leistinas įtempis.
Atliekant nuovargio per eksploatacijos laikotarpį įvertinimą svarbu, kad apkrovų atvejai būtų reprezentatyvūs
numatomam taikymui ir būtų išreikšti patvirtintą konstrukcijos kodą atitinkančia forma. Reikėtų kiekįmanoma
vadovautis pasirinkto konstrukcijos kodo paaiškinimais ir atitinkamomis jo taikymo rekomendacijomis.
Vagonų konstravimui naudojamų medžiagų leistini įtempiai nustatomi taip, kaip nurodyta EN12663 5 skyriuje.
Vagono struktūra reguliariai apžiūrima atliekant įprastą techninę priežiūrą ir, aptikus aiškių sugadinimo,
ištrupėjimo ar korozijos žymių, yra atliekamas remontas.
Šioje dalyje apibrėžiami minimalūs konstrukcijos reikalavimai, taikomi pagrindinei krovinį laikančiai (pirminei)
vagono struktūrai ir sąsajoms su įrenginiais bei naudinguoju kroviniu.
Šie reikalavimai taikomi:— išimtinėms apkrovoms:
— išilginėms projektinėms apkrovoms,
— didžiausioms vertikaliosioms apkrovoms,
— apkrovų deriniams,
— kėlimui ir pakylėmui keltuvais,
— įrenginių prijungimui (įskaitant kėbulo ir vežimėlio sujungimą),
— kitoms išimtinėms apkrovoms;
— eksploatacijos (nuovargio) apkrovoms:
— apkrovos šaltiniams,
— naudingojo krovinio spektrui,
— bėgių kelio sukuriamai apkrovai,
— traukai ir stabdymui,2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/35
— aerodinaminėms apkrovoms,
— ssujungimų nuovargio apkrovoms,
— kėbulo ir vežimėlio jungtims,
— įrenginių prijungimams,
— sankabos apkrovoms,
— nuovargio apkrovų deriniui;
— vagono pagrindinės konstrukcijos standžiui:
— deformacijai,
— vibracijos režimui,
— susukimo standžiui,
— įrenginiams;
— krovinio tvirtinimui.
Imamasi priemonių, kad krovinys arba jo dalis atsitiktinai neatsiskirtų nuo prekinio vagono.
Šios TSS reikalavimai nėra privalomi tvirtinimo sistemoms ar įtaisams, pvz., kaiščiams ar tvirtinimo žiedams.
4.2.2.3.2. Išimtinės apkrovos
4.2.2.3.2.1. Išilginės projektinės apkrovos
Kaip nustatyta EN12663, skirtingų kategorijų vagonams taikomos skirtingos dydžio apkrovos, būtent:
F-I Vagonams, kurie gali būti skirstomi be apribojimų;
F-II Vagonams, kurie negali būti skirstomi kalneliais arba tuščiaeigio skirstymo būdu.
Struktūros pagrindiniuose projektiniuose reikalavimuose daroma prielaida, kad vagonai turi tinkamai
veikiančius taukšus ir sankabas.
Struktūra turi tenkinti EN12663 3.4 straipsnio reikalavimus išimtinių apkrovų atvejams.
Jeigu tikslinga, vagonų kėbulai turi tenkinti EN12663 1, 2, 3 ir 4 lentelėse nurodytus išilginio stiprio
reikalavimus, kuriuos galima taikyti, jeigu susidaro apkrovos jėgų trajektorijos.
1 PASTABA Jėga įvieną vagono kėbulo galą sukuria atoveiksmio jėgą atitinkamame priešingo galo taške.
2 PASTABA Jėgos pridedamos horizontaliai prie tvirtinimo struktūros ir pasidalija įlygius komponentus
kiekvieno šoninio taukšo ašyje arba sankabos ašyje.
3 PASTABA Jeigu neatliekamas smūgio slopinimo taukšais bandymas (žr. Z priedą), skaičiavimais
parodoma, kad vagono struktūra galės atlaikyti didžiausias taukšų apkrovas, kurių galima
tikėtis eksploatavimo metu.
4.2.2.3.2.2. Didžiausia vertikali apkrova
Vagono kėbulas turi tenkinti EN12663 8 lentelės reikalavimus su pakeitimais, nurodytais toliau 1 pastaboje.
Vagono kėbulas projektuojamas taip, kad galėtų atlaikyti didžiausias tikėtinas apkrovas, priklausomas nuo jo
pakrovos arba iškrovimo būdo. Leidžiama apkrovas apibūdinti jėgomis arba pagreičiais, kuriuos įgauna
pridedama masė ir kėbulo masė kartu su naudinguoju kroviniu. Projektiniai atvejai turi atspindėti pačias
nepalankiausias sąlygas, kuriomis operatorius norėtų ištirti vagono naudojimą (įskaitant ir piktavališkų veiksmų
aplinkybes).L 344/36 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
1 PASTABA Naudojamas daugiklis 1,3 vietoj EN 12663 8 lentelėje nurodyto 1,95 ir netaikoma a pastaba.
2 PASTABA Krovinys gali būti paskirstomas tolygiai visame krovinį laikančiame paviršiuje, apribotoje
zonoje arba diskretiškai. Projektinis (-iai) atvejis (-ai) grindžiamas numatomais dažniausiaistaikymo atvejais.
3 PASTABA Jeigu numatoma, kad vagono grindimis važiuos ratinės transporto priemonės (įskaitant ir
pakeliamo kėbulo sunkvežimius), projektas koreguojamas taip, kad vagonas atlaikytų
didžiausią vietinį tokių priemonių daromą slėgį.
4.2.2.3.2.3. Apkrovų deriniai
Struktūra taip pat turi atitikti EN12663 3.4 straipsnio reikalavimus, taikomus nepalankiausių apkrovų deriniui,
apibūdintam EN12663 4.4 straipsnyje.
4.2.2.3.2.4. Kėlimas ir kilstelėjimas (domkratais)
Vagono kėbulas turi kėlimo taškus, kuriuose galima visą vagoną saugiai pakelti arba kilstelėti (domkratu). Taip
pat turi būti galima pakelti vieną vagono galą (kartu su jo važiuokle), kitam galui liekant atremtam įvažiuoklę.
EN12663 4.3.2 straipsnyje nurodytos apkrovos taikomos kėlimui ir kilstelėjimui (domkratu) dirbtuvėse ir
geležinkelio linijose.
Jeigu vagonas keliamas tik gelbstint žmones jam nuriedėjus nuo bėgių ar po kito nenormalaus įvykio ir jeigu
tam tikra konstrukcijos liekamoji deformacija yra priimtina, leidžiama 9 ir 10 lentelėse pateiktą apkrovos
koeficientą sumažinti nuo 1,1 iki 1,0.
Jeigu pripažinimo bandymui naudojamas koeficientas lygus 1,0, išmatuotos deformacijos ekstrapoliuojamos
siekiant parodyti, kad jos tinka didesnėms koeficiento vertėms.
Vagonas keliamas kėlimo taškuose. Šiųtaškų išdėstymą nulemia vartotojo eksploataciniai poreikiai.
4.2.2.3.2.5. Įrenginių priklausiniai (įskaitant kėbulą ir vežimėlį)
Įrenginių priklausinių paskirtis yra:
— laikyti apkrovas, kurios apibūdintos EN12663 4.5 skyriaus 12, 13 ir 14 lentelėse
arba (kita alternatyva)— būti pripažintiems atlikus bandymą smūgio slopinimo taukšais, kaip aprašyta Z priede.
4.2.2.3.2.6. Kitos išimtinės apkrovos
Pagal vagono konstrukcinėms dalims, kaip antai kėbului, šoninėms ir galinėms sienoms, durims, statramsčiams,
ir apkrovų ribojimo sistemoms keliamus apkrautumo reikalavimus jos turi atlaikyti didžiausias apkrovas, kurios
gali susidaryti vykdant numatytas funkcijas. Apkrovų dydžiai nustatomi pagal EN12663 pateiktus struktūrinio
projektavimo principus.
YY priede pateikiami projektiniai reikalavimai, kuriuos reikia tenkinti, kad būtų sukurtos visuotinai taikomos
bendro pobūdžio vagonų savybės. Tačiau šie reikalavimai taikomi tik tada, kai tinka nagrinėjamam atvejui.
Apkrovų dydžius naujų tipų vagonams projektuotojai nustato pagal konkrečius reikalavimus, vadovaudamiesi
EN12663 pateiktais principais.
4.2.2.3.3. Eksploatacinės (nuovargio) apkrovos
4.2.2.3.3.1. Apkrovų šaltiniai
Nustatomi visi ciklinių apkrovų, galinčių nulemti nuovargio sukeliamus gedimus, šaltiniai. Kaip nurodyta
EN12663 4.6 straipsnyje, išanalizuojami N priede pateikti pradiniai parametrai ir parenkamas jų įdiegimo ir
suderinimo būdas, atitinkantis numatomas prekinio vagono naudojimo sąlygas. Apkrovų dydžiai taip pat
nustatomi pagal medžiagų nuovargio konstrukcinį kodą, aprašytą EN12663 5.2 straipsnyje, ir pripažinimo
metodą, aprašytą 6.3 straipsnyje. Jeigu nuovargio apkrovos veikia kaip kelių apkrovų derinys, jos įvertinamos
atsižvelgiant įapkrovų charakteristikas ir taikant projektinę analizę kartu su nuovargio konstrukciniu kodu.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/37
EN12663 16 lentelėje apibūdintas apkrovų režimas labiausiai paplitusioms vagonų konstrukcijoms gali būti
laikomas pakankamai atitinkančiu visą nuovargio apkrovų ciklų derinį.
Jeigu neįmanoma gauti išsamių duomenų, pagrindiniams nuovargio apkrovų šaltiniams nustatyti naudojamas
CC priedas.
4.2.2.3.3.2. Atsparumo nuovargiui parodymas
Kaip nurodyta EN12663 5.2 straipsnyje, nuovargio apkrovų veikiamos medžiagos turi turėti savybes, kurios
atitinka Europos standartus arba jiems alternatyvius lygiaverčius šaltinius, jeigu tokių šaltinių yra. Priimtini
medžiagų nuovargio konstrukciniai kodai yra 3 Eurokodas ir 9 Eurokodas, taip pat ir N priede aprašytas
metodas.
4.2.2.3.4. Pagrindinės riedmens konstrukcijos standis
4.2.2.3.4.1. Deformacijos
Apkrovų ar jų derinių sukeltos deformacijos negali būti tokios, kad vagonas ar jo naudingasis krovinys išsikištų
užleistino erdvinio kontūro (žr. P priedą ir T priedą).
Deformacijos taip pat negali pakenkti vagono kaip vieneto arba jo bet kurio komponento ar sistemos
funkcionalumui.
4.2.2.3.4.2. Vibracijos režimai
Projektuojant numatoma, kad vagono kėbulo savaiminiai vibracijos režimai visų apkrovų sąlygomis, įskaitant ir
taros atvejus, būtų pakankamai izoliuoti ar kitaip atskirti nuo pakabų svyravimų ir esant bet kokiam
eksploataciniam greičiui būtų išvengta nepageidautinos reakcijos.
4.2.2.3.4.3. Sąsūkos standis
Vagono kėbulo sąsūkos standis turi atitikti pakabų charakteristikas, kad nuriedėjimo nuo bėgių kriterijai būtų
tenkinami visų apkrovų atvejais, įskaitant ir tarą.
4.2.2.3.4.4. Įrenginiai
Įrenginių savaiminiai vibracijos režimai jų įmontavimo vietose turėtų būti pakankamai izoliuoti arba kitaip
atskirti nuo vagono kėbulo ar pakabų svyravimų, kad esant bet kokiam eksploataciniam greičiui būtų išvengta
nepageidautinos reakcijos.
4.2.2.3.5. Krovinio tvirtinimas
YY priede pateikiami projektiniai reikalavimai, kuriuos reikia tenkinti, kad būtų sukurtos visuotinai taikomos
bendro pobūdžio vagonų savybės. Tačiau šie reikalavimai taikomi tik tada, kai tinka nagrinėjamam atvejui.
4.2.2.4. Durų uždarymas ir rakinimas
Prekinių riedmenų durys ir liukai turi užsidaryti ir rakintis. Ši sąlyga galioja riedmenims važiuojančiame
traukinyje (išskyrus atvejus, kai važiavimas yra naudingojo krovinio iškrovimo procedūros dalis). Naudojamirodantys būseną (atidaryta arba uždaryta) užraktai, kuriuos operatorius gali matyti nebūdamas traukinyje.
Užraktai turi būti saugūs, kad netikėtai neatsidarytų važiavimo metu. Uždarymo ir rakinimo sistemos
projektuojamos taip, kad eksploatuojantys darbuotojams neiškiltų pernelyg didelis pavojus.
Prie kiekvieno užrakto dedamos tinkamos ir aiškios instrukcijos, kurias vizualiai gali matyti operatorius.Uždarymo ir rakinimo įtaisai turi atlaikyti apkrovas, kurias naudingasis krovinys sukelia įprastomis ir
reguliariomis sąlygomis, taip pat iškeliamas ar perkeliamas numatytu būdu.
Uždarymo ir rakinimo įtaisai turi atlaikyti apkrovas, kurios atsiranda riedmenims prasilenkant su kitu traukiniu
visomis sąlygomis, taip pat ir tuneliuose.
Uždarymo ir rakinimo įtaisų aktyvavimo jėgos turi būti tokio dydžio, kad operatorius galėtų jas sukelti be
papildomų įrankių. Išimtys taikomos tais atvejais, kai papildomi įrankiai yra konkrečiai numatyti tokiaiL 344/38 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
paskirčiai arba yra naudojamos variklinės sistemos.
Uždarymo ir rakinimo sistemos apžiūrimos įprastais techninės priežiūros periodais ir, jeigu aptinkama gedimų
ar pastebima klaidingo veikimo požymių, yra imamasi taisomųjų veiksmų.
4.2.2.5. Prekinių vagonų ženklinimas
Vagonai ženklinami, kad:
— kiekvienas paskiras vagonas būtų atpažįstamas pagal jo unikalų numerį, kaip nurodyta TSS „Eismo
organizavimas ir valdymas“, ir įtrauktas įregistrą;
— būtų žinoma informacija, kuri reikalinga sudarant traukinio sąstatą, apimanti stabdžių masę, ilgį išilgai
taukšų, greičio ir krovinio priklausomybės lentelę įvairioms linijų kategorijoms;
— būtų nustatyti eksploataciniai apribojimai darbuotojams, įskaitant geografinius apribojimus ir draudimą
naudotis skirstomuoju kalneliu;
— vagonus eksploatuojantiems darbuotojams arba avarinių tarnybų darbuotojams laiku ir vietoje būtų
teikiama su sauga susijusi informacija, įskaitant įspėjamuosius ženklus apie orinius elektros laidus, kuriais
teka elektros srovė ir elektros įrenginius, kėlimo ar pakylėjimo taškus, konkrečiam riedmeniui skirtas
instrukcijas.
Šių ženklų sąrašas yra B priede ir, kur reikia, yra pridėtos piktogramos. Ženklai dedami ant vagono
karkaso praktiniu požiūriu patogiame aukštyje, iki 1 600 mm virš bėgio galvutės lygio. Perspėjamieji
pavojaus ženklai dedami tokioje padėtyje, kad būtų pasteb ėti prieš pasiekiant pavojaus zoną. Vagonams,
neturintiems vertikalių sienų su +/- 10 laipsnių nuokrypiu, ženklai dedami ant specialių skydų.
Ženklai uždažomi arba dedami naudojant atvaizdus.Reikalavimai pavojingų krovinių ženklinimui yra nustatyti Tarybos direktyvoje 96/49/EB kartu su jos
priedo aktualia versija.
Jeigu vagonas pertvarkomas taip, kad reikia keisti ir jo ženklus, yra keičiama taip, kad pokyčiai atitiktų
riedmenų registre įrašytus duomenis.
Ženklai turi būti nuvalomi arba pakeičiami naujais, jeigu reikia užtikrinti, kad jie būtų įskaitomi.
4.2.2.6. Pavojingi kroviniai
4.2.2.6.1. Bendrosios nuostatos
Pavojingus krovinius gabenantys vagonai tenkina šios TSS reikalavimus ir, be to, RID reikalavimus.
Šios teisės srities plėtrai toliau vadovauja tarptautinė darbo grupė (RID komitetas), sudaryta iš vyriausybių,
kurios yra COTIF narės, atstovų.
4.2.2.6.2. Pavojingus krovinius gabenančius riedmenis reglamentuojantys teisės aktai
Riedmenys Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali
versija
Ženklinimas ir žymėjimas Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali
versija
Taukšai Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali
versija
Apsauga nuo kibirkščiavimo Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali
versija2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/39
Vagonų, pavojingus krovinius gabenančių labai
ilguose tuneliuose, naudojimasTikrinama Europos Komisijos paskirtų darbo grupių
(AEIF ir RID)
4.2.2.6.3. Cisternoms taikytini papildomi teisės aktai
Cisterna Tarybos direktyvos 1999/36/EB dėl gabenamųjų
slėginių įrenginių (TPED) aktuali versija
Cisternų tikrinimas, apžiūra ir ženklinimas EN 12972 Cisternos pavojingų krovinių gabenimui –
metalinių cistern ųbandymai, apžiūros ir ženklinimas,
2001 m. balandis
4.2.2.6.4. Techninės priežiūros taisyklės
Cisternų arba prekinių vagonų techninė priežiūra atitinka šįEuropos standartą ir Tarybos direktyvą:
— Bandymai ir apžiūros EN 12972 Cisternos pavojingų krovinių gabenimui –
metalinių cistern ųbandymai, apžiūros ir ženklinimas,
2001 m. balandis
— Cisternos ir jos priklausinių techninė priežiūra Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali
versija
— Bendri susitarimai dėl techninių inspektori ų Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos priedo aktuali
versija
4.2.3. RIEDMENS IR BĖGIŲ SĄVEIKA IR GABARITO NUSTATYMAS
4.2.3.1. Kinematinis gabaritas
Šiame punkte apibrėžiami didžiausi išoriniai vagonų matmenys, kuriems esant galima garantuoti, kad vagonas
nepažeis infrastruktūros gabarito. Dėl to įvertinamas didžiausias leistinas vagono poslinkis, kuris vadinamas
kinematiniu kontūru.
Riedmenų kinematinį kontūrą apibrėžia etaloninis profilis ir su juo susijusios taisyklės. Jis nustatomas pagal šias
formules apskaičiuojant etaloninio profilio nuomažius ir užtikrinant, kad įvairios riedmenų dalys neišsikištų už
šio profilio.
Šie sumažėjimai priklauso nuo:— nagrinėjamų riedmenų geometrinių charakteristikų,
— skerspjūvio padėties vežimėlio sukimosi arba aširačių atžvilgiu,
— nagrinėjamo taško aukščio virš važiuojamojo paviršiaus,
— konstrukcinių leistinų nuokrypių,
— didžiausios leistinos nusidėvėjimo užlaidos,
— pakabos tamprumo charakteristikų.
Nagrinėjant didžiausią konstrukcijos gabaritą yraįvertinami riedmenų skersiniai ir vertikalūs poslinkiai,
naudojant riedmens geometrines ir pakabų charakteristikas įvairiomis apkrovų sąlygomis.
Pasirinktame geležinkelio linijos ruože važiuojančių riedmenų konstrukcijos gabaritas yra atitinkamu saugos
atsargos dydžiu mažesnis, nei tos linijos įrenginių gabaritas.
Riedmenų gabaritą sudarošie du pagrindiniaių elementai: paties etaloninio profilio ir jo taisyklių. Šie elementai
leidžia nustatyti didžiausius riedmenų matmenis ir nejudamų įrenginių padėtį linijoje.L 344/40 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Kad būtų galima riedmenų gabaritą praktiškai taikyti, konkrečiai apibrėžiamos trys to gabarito dalys:
— etaloninis profilis;
— didžiausio statinių artumo gabarito nustatymo taisyklės vagonams;
— linijos įrenginių artumo atstumo ir tarpukelės pločio nustatymo taisyklės.
C priede apibūdintas etaloninis profilis ir didžiausio konstrukcijos gabarito nustatymo taisyklės vagonams.
Su etaloniniu profiliu susijusios įrenginių artumo atstumo nustatymo taisyklės pateiktos infrastruktūros TSS.
Visi įrenginiai ir vagonų dalys, galintys sukelti skersinius ir vertikalius poslinkius, tikrinami tam tikrais
techninės priežiūros intervalais.
Siekiant išlaikyti vagoną kinematinio gabarito viduje, techninės priežiūros plane numatomos šios apžiūros:
— ratų profilių ir išdilimų,
— vežimėlio rėmo,
— spyruoklių,
— šoninių atramų,
— kėbulo ir jo dalių,
— konstrukcinių artumo atstumų,
— didžiausios nusidėvėjimo užlaidos,
— pakabos tamprumo charakteristikos,
— ašies kreiptuvo išdilimų,
— elementų, kurie turi poveikį riedmens tamprumo moduliui,
— elementų, kurie turi poveikį šoninių svyravimų centrui,
— prietaisų, kurie sukelia gabaritui reikšmingus poslinkius.
4.2.3.2. Statinė ašies apkrova ir tiesinė apkrova
Riedmenų ašies apkrova ir atstumas tarp ašių nulemia kvazistatinės apkrovos poveikį bėgių keliui.
Vagono pakrovos ribos priklauso nuo jo geometrinių charakteristikų, nuo ašiai tenkančio svorio ir nuo
linijiniam metrui tenkančio svorio.
Jos turi atitikti geležinkelio linijų ar jų ruožų klasifikaciją pagal A, B1, B2, C2, C3, C4, D2, D3, D4 kategorijas,
kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje.
Šioje TSS nenustatytos ašies apkrovos, viršijančios 22,5 tonos; tokiu atveju ir toliau taikomi galiojantys
nacionaliniai teisės aktai, jeigu tik linijos gali atlaikyti tokias dideles apkrovas.
Klasifika-cija Ašiai tenkanti masė = P
A B C D E F G
Masė ilgio vienetui = p 16 t 18 t 20 t 22,5 t 25,0 t 27,5 t 30 t
5,0 t/m A B12006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/41
Klasifika-cija Ašiai tenkanti masė = P
A B C D E F G
6,4 t/m B2 C2 D2
7,2 t/m C3 D38,0 t/m C4 D4 E4
8,8 t/m E5
10 t/m
p = masė ilgio vienetui, tai yra vagono masė kartu su pakrovos mase, padalytos iš vagono ilgio metrais,
matuojamo išilgai nesuspaustų taukšų,
P = ašiai tenkanti masė.
D priedo D.1 lentelėje yra duomenys, taikytini traukiniui, sudarytam iš vagonų su dviašiais vežimėliais; pagal
šiuos duomenis galima nustatyti linijos klasifikacin ękategoriją.
Linija arba linijos ruožas yra klasifikuojami pagal vieną iš šių kategorijų, jeigu gali praleisti neribotą skaičių
vagonų, kurių masės charakteristikos tokios, kaip pirmiau pateiktoje lentelėje.
Klasifikacija pagal didžiausią ašiai tenkančią masę P yra reiškiama didžiosiomis raidėmis (A, B, C, D, E, F, G);
klasifikacija pagal didžiausią masę ilgio vienetui p yra reiškiama arabiškais skaitmenimis (1, 2, 3, 4, 5, 6),
išskyrus A kategoriją.
Šitaip klasifikuotos linijos gali praleisti toliau išvardijamus vagonus:— dviašius ir triašius vagonus, vagonus su dviašiais vežimėliais, jeigu a ir b matavimų vertės ne mažesnės už
D priedo D.1 lentelėje esančias vertes ir jeigu P ir p vertės neviršija verčių pirmiau pateiktoje lentelėje;
— vagonus su dviem dviašiais vežimėliais, jeigu a ir b matavimų vertės mažesnės už D priedo D.2 lentelėje
esančias vertes, jeigu jie turi sumažintą ašiai tenkančią masę Pr, atitinkančią D priedo D.3 lentelėje
esančias vertes pagal a ir b matavimų vertes;
— vagonus su dviem vežimėliais, turinčiais tris arba keturias ašis, jeigu jie turi sumažintą ašiai tenkančią
masę Pr, atitinkančią D priedo D.4 ir D.5 lentelėse esančias vertes pagal a ir b matavimų vertes;
— vagonus su trim arba keturiais dviašiais vežimėliais, jeigu jie turi sumažintą ašiai tenkančią Pr,
neviršijančią D priedo D.6 lentelėje esančių verčių pagal jų geometrines charakteristikas, taip pat jeigu
atitinka specialias tokių tipų vagonams nustatytas taisykles.
PASTABA: Išimtis daroma 20 t ašies apkrovoms, kurioms esant leidžiama šiąribą iki 0,5 t viršyti
C kategorijos linijose:
— dviašiams ilgiems vagonams, kurių LOB (ilgis išilgai taukšų) ne didesnis kaip 14,10 m ir
mažesnis kaip 15,50 m, naudingoji pakrova gali siekti iki 25 t;
— vagonams su projektine 22,5 t ašies apkrova, kad būtų kompensuojama papildomos
taros masė.
Vagonai su skirtingais intervalais tarp ratų ašių, kurie netenkina D priedo D.3, D.4 ir D.5 skyrių sąlygų, turėtų
būti tikrinami atliekant papildomus skaičiavimus, kad būtų įsitikinta, jog didžiausi lenkimo momentai irplėšimo jėgos atskirai sijai bet kurioje jos dalyje neviršys skaičiuojamųjų verčių vagonams pagal D priedo
D.1 skyrių. Ši sąlyga taikoma bet kokiam vagonų skaičiui.
Didžiausias vagono naudingas krovinys, kuris leidžiamas bėgių keliui ir struktūroms, lygus mažiausiam iš
dydžių, gaunam ųpagal šias formules:
X = n × P - TY = L × p - TL 344/42 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Z = n × Pr - T
čia:
n: vagono ratų poros ašių skaičius,
p: masė ilgio vienetui t/m,
L: ilgis išilgai taukšų metrais,
T: vagono tara tonomis, suapvalinta iki pirmo skaičiaus po kablelio tikslumu,
P: ašiai tenkanti masė tonomis,
Pr: sumažinta ašiai tenkanti masė tonomis.
Tara, kurią reikia įvertinti, yra normali, įprastinė tara, ir jos masė nustatoma šioms vagonų grupėms kiekvienoje
pagrindinėje gamybos serijoje:
— vagonai su pneumatiniais stabdžiais,
— vagonai su oriniais stabdžiais ir nuleidžiamu tilteliu, su sraigtiniais stabdžiais.
Prekinių vagonų pertvarkymo ribos, kurioms nereikalingas naujas patvirtinimas, yra nurodytos II priede.
D priedo D.6 ir D.7 skyriuose yra pateikiamos apkrovų ribos dviašiams vagonams ir bendriausiems vagonų su
dviašiais vežimėliais tipams (a = 1,80 m, b = 1,50 m (žr. apibrėžimą D priede)), gautos atlikus palyginimą.
Atlikus palyginimą parinktos X, Y ar Z vertės suapvalinamos iki artimiausios pusės tonos arba artimiausios
vienos dešimtosios tonos dalies, kiekvienam užsakovui suapvalinimo variantą laisvai pasirenkant pagal vagono
tipą.
Tačiau izoliuotiems vagonams, vagonams šaldytuvams ar mechaniškai šaldomiems vagonams, cisternoms ir
uždariems vagonams, gabenantiems miltelių pavidalo krovinius, X, Y ar Z vertės suapvalinamos iki artimiausios
vienos dešimtosios tonos dalies.
Ant vagono nebūtinai žymima didžiausia dydžio vertė. Jeigu dėl vagono struktūrinių charakteristikų arba RID
taisyklių (COTIF susitarimo D priedo D.3 skyrius) aktualios yra krovinio vertės žemutinės ribos, tai yra
rodomos šiosžemutinės vertės:
Mažiausia aširačio apkrova vagonams su:
2 ir daugiau ašių 5,0 t,
4 ašimis ir turintiems ratinių stabdžių trinkeles 4,0 t,
daugiau nei su 4 ašimis ir turintiems ratinių stabdžių
trinkeles3,5 t.
Jeigu leidžiama infrastruktūros registre (pvz., konkrečiu rollende Landstrasse atveju):
su 8 ašimis 2,0 t,
su 12 ašių 1,3 t.
4.2.3.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms
4.2.3.3.1. Elektrinė varža
Kiekvieno aširačio varža, išmatuota tarp abiejų ratų riedėjimo pavir šių, neviršija 0,01 omo naujiems aširačiams
arba naujų komponentų turintiems perrinktiems aširačiams.
Šie varžos matavimai atleikami esant nuolatinės srovės 1,8–2,0 V įtampai.
4.2.3.3.2. Įkaitusios ašidėžės aptikimas
Galutinai nenustatytas reikalavimas, kuris bus nustatytas artimiausiu metu iš naujo svarstant šiąTSS.
4.2.3.4. Riedmens dinaminės savybės
4.2.3.4.1. Bendrosios nuostatos
Riedmens dinaminės savybės turi didelę įtaką saugai nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumui.
Riedmens dinamines savybes apibrėžia:
— didžiausiasis greitis;2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/43
— statinės bėgių savybės (lygiavimas, vėžės plotis, pakyla, pokrypis, atskiri ir periodiniai bėgių netolygumai);
— dinaminės bėgių savybės (horizontalus ir vertikalus bėgių standis ir bėgių amortizacija);
— rato ir bėgio sąlyčio parametrai (rato ir bėgio profilis, vėžės plotis);
— rato defektai (iščiuožos plokštumos, neapvalumas);
— kėbulo, vežimėlių ir aširačių masė ir inercija;
— riedmenų pakabos savybė s;
— naudingojo krovinio paskirstymas.
Saugai ir važiavimo stabilumui užtikrinti reikia atlikti matavimus įvairiomis darbo sąlygomis ar palyginimo su
patvirtinta konstrukcija studijas (pvz., imitavimą/skaičiavimą), skirtus dinaminėms savybėms įvertinti.
Riedmenų savybės turi užtikrinti stabilų važiavimą neviršijant taikomų greičio ribų.
4.2.3.4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
4.2.3.4.2.1. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumas
Siekiant garantuoti saugą nuo nuriedėjimo nuo bėgių ir važiavimo stabilumą turi būti apribotos rato ir bėgio
sąveikos jėgos. Tai visų pirma yra skersinės bėgių jėgos Y ir vertikalios jėgos Q.
— Horizontali bėgių jėga Y
Bėgių poslinkiui išvengti sąveikai tinkami riedmenys turi atitikti didžiausios skersinės jėgos Prud‘homme
kriterijus:
(ΣY) lim=α(10 + P/3), kai α= 0,85 ir P = didžiausia statinė ašies apkrova,
arba
(H2m)lim((H 2m) yra horizontalios jėgos ašyje nepastovioji vidutinė vertė, išmatuota 2 m atkarpoje).
Šiąvertę turi pateikti Infrastruktūros TSS.
Posūkiuose išorinį ratą veikianti kvazistatinė horizontali jėga yra:
Yqst, lim
Šiąvertę turi pateikti Infrastruktūros TSS.
— Y/Q jėgos
Rato užvažiavimo ant bėgio pavojui apriboti ratą veikiančios horizontalios jėgos Y ir jo vertikalios
apkrovos Q dalmuo neturi viršyti:
(Y/Q) lim= 0,8 –didelio spindulio posūkiams, kurių R≥250 m;
(Y/Q) lim= 1,2 –mažo spindulio posūkiams, kurių R < 250 m .
— Vertikali jėga
Didžiausia bėgį veikianti dinaminė vertikali jėga yra:
Qmax
Šiąvertę turi pateikti Infrastruktūros TSS.L 344/44 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Posūkiuose išorinį ratą veikianti kvazistatinė vertikali jėga yra:
Qqst, lim
Šiąvertę turi pateikti Infrastruktūros TSS.
4.2.3.4.2.2. Sauga nuo nuriedėjimo nuo bėgių važiuojant susuktais bėgiais
Vagonai gali važiuoti ant sąsūkos bėgių 150 m spindulio posūkiuose, kai (Y/Q) neviršija 4.2.3.4.2.1 punkte
nurodytos ribos, o tam tikriems susuktiems bėgiams:
kai tarpuratis 1,3 m < 2a*:— g
lim= 7‰, kai 2a+<4m,
— glim= 20/2a++ 2, kai 2a+>4m,
— glim= 20/2a*+2, kai 2a*<20m,
— glim= 3‰, kai 2a*>20 m.
Tarpuratis 2a* –tai atstumas tarp ašių dviašiuose vagonuose arba atstumas tarp vagono su vežimėliais sukimosi
centrų. Tarpuratis 2a+–tai atstumas tarp vežimėlio ašių.
4.2.3.4.2.3. Techninės priežiūros taisyklės
Toliau nurodytų pagrindinių parametrų, svarbių saugai ir važiavimo stabilumui, reikia laikytis pagal techninės
priežiūros planą:
— pakabos savybė s;
— kėbulo ir vežimėlio jungtys;
— apvadų profilis.
Didžiausi ir mažiausi standartinio vėžės pločio aširačių ir ratų matmenys pateikti E priede.
Kitus vėžės pločio variantus galima rasti 7 skyriuje.
4.2.3.4.2.4. Pakaba
Prekinių vagonų pakaba turi būti sukonstruota taip, kad atitiktų 4.2.2.1.2.2 ir 4.2.2.1.2.3 punktuose nurodytus
dydžius, kai vagonas yra „tuščias“ ir„pakrautas iki didžiausios leistinos ribos“. Pakaba turi būti apskaičiuota taip,
kad esant didžiausiai vagonų apkrovai ji visiškai nenusėstų ir būtų įvertintas poveikis jos dinaminėms
savybėms.
4.2.3.5. Išilginės gniuždymo jėgos
4.2.3.5.1. Bendrosios nuostatos
Šis parametras apibūdina didžiausias išilgines gniuždymo jėgas, kurios gali veikti sąveikai tinkamą prekinį
vagoną ar sąveikai tinkamo traukinio sąstato atskirą riedmenį arba tam tikru būdu sukabintų riedmenų grupę
stabdant ar stumiant, kad nekiltų nuriedėjimo nuo bėgių pavojus.
Veikiamas išilginių gniuždymo jėgų vagonas turi toliau saugiai važiuoti. Siekiant garantuoti saugą nuo
nuriedėjimo nuo bėgių, vagonas arba sujungtų vagonų sistema turi būti įvertinti bandymais, skaičiavimais ar
palyginant su jau patvirtintų (sertifikuotų) vagonų savybėmis.
Išilginė jėga, kuri gali veikti vagoną ir nepriversti jo nuriedėti nuo bėgių, turi būti didesnė užribinę vertę,
priklausančią nuo riedmens konstrukcijos (dviašė, vagonas su vežimėliais, nekintama riedmenų grupė,
Combirail, Riad-Railer™ ir kt.), su UIC mova arba patvirtinta centrine mova arba jungiamosiomis strypinėmis/
trumposiomis movomis.
Vagonų, nekintamų vagonų grupių ir sujungtų vagonų grupių sertifikavimo reikalavimai pateikiami tolesniame
4.2.3.5.2 punkte.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/45
Didžiausiai išilginei gniuždymo jėgai, kurią vagonas gali išlaikyti nenuriedėdamas nuo bėgių, turi įtakos tokie
veiksniai:
— išorinio bėgio pakylos nepakankamumas;
— traukinio ir vagono stabdymo sistema;
— vagono arba specialiai sujungtų vagonų grupių tempimo įrangos ir taukšų sistema;
— vagono konstrukcijos savybės;
— linijos savybės;
— mašinisto atliekamas traukinio valdymas, ypač stabdymas;
— rato ir bėgio sąlyčio parametrai (rato ir bėgio profilis, vėžės plotis);
— atskirų prekinių vagonų apkrovos paskirstymas.
Išilginės gniuždymo jėgos turi didelę įtaką saugai nuo riedmens nuriedėjimo nuo bėgių. Todėl matavimai turi
būti atliekami įvairiomis darbo sąlygomis, kad būtų nustatytos priimtinos išilginės gniuždymo jėgos, kuri gali
veikti riedmenį nesant nuriedėjimo nuo bėgių pavojaus, ribos. Bandymams išvengti vagonai turi atitikti
nacionalinių saugos institucijų arba jų vardu anksčiau patvirtintų vagonų savybes arba būti sukonstruoti pagal
patvirtintas vagonų projektavimo charakteristikas ir turėti patvirtintus komponentus, pvz., sertifikuotus
vežimėlius.
Standartinis bandymas pateiktas 6.2 skirsnyje. Patirtis atliekant bandymus su įvairių tipų vagonais nulėmė
skirtingus priimtinumo nustatymo metodus, atsižvelgiant įtokius veiksnius kaip taros masė, ilgis, tarpuratis,
iškyša, atstumas tarp sukimosi centrų ir kt.
4.2.3.5.2. Posistemio funkcinės ir techninės specifikacijos
Posistemis turi išlaikyti išilgines traukinio gniuždymo jėgas jam nenuriedant nuo bėgių arba neapgadinant
riedmens. Svarbiausi lemiami veiksniai yra šie:
— skersinės ratų ir bėgių sąveikos jėgos Y;
— vertikalios jėgos Q;
— ašidėžę veikiančios horizontalios jėgos H ij;
— stabdymo jėgos (dėl rato ir bėgio sąlyčio, dinaminio stabdymo ir vagonų bei traukinių įvairių stabdymo
grupių);
— įstrižinės ir vertikalios taukšų jėgos;
— sankabos jėgos ± Z;
— taukšų ir sankabos jėgų slopinimas;
— sankabos standžio padarinys;
— sankabos laisvumo padarinys;
— truktelėjimai dėl išilginių traukinių judesių ir sankabos laisvumo;
— rato pakilimas;
— ašies kreiptuvo poslinkis.
Išilginėms gniuždymo jėgoms (IGJ) įtakos turi daug veiksnių. Vagonų konstrukcijos ir eksploatavimo sąlygų
dokumentuose pateikiami įvairūs veiksniai, pagal kuriuos būtina sertifikuoti vagonus normaliam eismui
skirtingose linijose ir skirtingomis sąlygomis.L 344/46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Vagonams sertifikuoti mišraus eismo Europos tinkle ir siekiant užtikrinti, kad vagonai išlaikytų mažiausią
išilginę jėgą nenuriedėdami nuo bėgių, buvo atlikti bandymai specialiame bandymų kelyje ir su skirtingomis
linijomis važinėjančiais traukiniais. Buvo suformuluotas toks apibrėžimas:
Vagonai ir vagonų grupės (vagonai sukabinti jungiamosiomis strypinėmis/trumposiomis movomis) su
varžtinėmis movomis ir šoniniais taukšais išoriniuose galuose turi atlaikyti mažiausią išilginę jėgą, matuojamą
standartinio bandymo sąlygomis ir lygią:
— dviašiams prekiniams vagonams su UIC mova: 200 kN;
— prekiniams vagonams su dviem dviašiais vežimėliais ir UIC mova: 240 kN;
— prekiniams vagonams su visų tipų vidurinės sijos movomis ir be taukšų: 500 kN.
Kitoms sankabų sistemoms ribinės vertės dar nenustatytos.
Taukšų galvučių trinties koeficientas turi atitikti šioje TSS numatytus didžiausių horizontalių jėgų reikalavimus.
Techninės priežiūros taisyklėsJei taukšų galvutės turi būti tepamos tam, kad būtų užtikrintas reikalingas trinties koeficientas, tada techninės
priežiūros planas turi apimti trinties koeficiento palaikymo tokiu lygiu nuostatas.
4.2.4. STABDYMAS
4.2.4.1. Stabdymo savybės
4.2.4.1.1. Bendrosios nuostatos
Traukinio stabdymo sistemos tikslas –užtikrinti, kad būtų galima traukinio greitį sumažinti arba traukinį
sustabdyti neviršijant ilgiausio leistino stabdymo kelio. Svarbiausi veiksniai, kurie turi įtakos stabdymo
procesui, yra stabdymo galia, traukinio masė, greitis, leistinas stabdymo kelias, sukibimas ir kelio nuolydis.
Traukinio arba riedmens stabdymas –tai stabdymo galios, skirtos traukinio greičiui sumažinti iki nustatytų
ribų, ir visų veiksnių, turinčių įtakos energijos, įskaitant traukinio pasipriešinimo, virsmui ir išsklaidymui,
rezultatas. Atskiro riedmens stabdymas turi būti nustatytas taip, kad būtų galima užtikrinti bendrą traukinio
stabdymo veiksmingumą.
Riedmenyse turi būti įrengtas ištisinis automatinis stabdys.
Stabdys yra ištisinis, jei iš centrinio valdymo skyriaus leidžia perduoti signalus ir energij ąvisam traukiniui.
Ištisinis stabdys yra automatinis, jei jis išsyk visame traukinyje suveikia kiekvieną kartą, kai savaime nutrūksta
kontrolinė traukinio linija, pvz., stabdžių magistralė.
Jei stabdžio būsenos pamatyti neįmanoma, abiejose riedmens pusėse turi būti tą būseną rodantis indikatorius.
Stabdžio energijos sankaupos (pvz., netiesioginės pneumatinės stabdymo sistemos tiekimo rezervuarai, oras
stabdžių magistralėje) ir stabdymui naudojama energija (pvz., netiesioginės pneumatinės stabdymo sistemos
stabdymo cilindrų oras) turi būti naudojamos tik stabdymui.
4.2.4.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
4.2.4.1.2.1. Kontrolinė traukinio linija
Aktyvinimo signalo greitis turi būti ne mažesnis kaip 250 m/s.
4.2.4.1.2.2. Stabdymo charakteristikų elementai
Stabdymo charakteristikos turi priklausyti nuo vidutinės stabdymo trukmės, momentinio lėtėjimo, masės ir
pradinio greičio. Stabdymo charakteristikas apibrėžia lėtėjimo funkcijos ir stabdžių masės procentinė dalis.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/47
Lėtėjimo funkcija
Lėtėjimo funkcija apibūdina numatomą momentinį riedmens (riedmens lygiu) arba traukinio (traukinio lygiu)
lėtėjimą įprastomis sąlygomis.
Turint atskiro riedmens lėtėjimo funkcijų duomenis galima apskaičiuoti viso traukinio lėtėjimo funkciją.
Lėtėjimo funkcija aprėpia:
a) reakcijos laiką tarp stabdymo poreikio ir visiško stabdymo tikslo pasiekimo.
Te–tai tolygiai didėjanti stabdymo trukmė, apibrėžiama taip:
Te= t1+ (t 2/2).
Pneumatiniams stabdžiams periodo pabaiga t 2atitinka 95 % nustatyto stabdžių cilindro slėgio.
b) atitinkamą funkciją (lėtėjimas = F(greitis)), apibrėžiamą kaip pastovaus lėtėjimo atkarpų seka.
Pastaba: a reiškia momentinį lėtėjimą, o V –momentinį greitį.L 344/48 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Stabdžių masės procentinė dalis
Stabdžių masės procentinė dalis (lambda) –tai bendros stabdžių masės ir bendros riedmenų masės santykis.
Stabdžių masės ir stabdžių masės procentinės dalies nustatymo metodas taikomas kartu su funkcijų metodu;
šiuos dydžius pateikia gamintojas. Šiąinformaciją būtina įrašyti įriedmenų registrą.
Atskiro riedmens staigiojo stabdymo galia nustatoma kiekvienam stabdymo režimui (pvz., G, P, R, P + Ep),
kuris gali būti numatytas riedmenyje ir keletui apkrovos būsenų, įskaitant bent jau tuščią ir visiškai pakrautą
riedmenį.
G stabdymo režimas Prekinių traukinių stabdymo režimas su nustatyta stabdžių veikimo trukme ir stabdžių
atleidimo laiku.
P stabdymo režimas Prekinių traukinių stabdymo režimas su nustatyta stabdžių veikimo trukme, stabdžių
atleidimo laiku ir stabdžių masės procentine dalimi.
R stabdymo režimas Keleivinių ir greitųjų krovininių traukinių stabdymo režimas su nustatyta stabdžių
veikimo trukme bei stabdžių atleidimo laiku pagal P režimą ir nustatyta mažiausia stabdžių masės procentine
dalimi.
Ep stabdžiai (netiesioginiai elektriniai pneumatiniai stabdžiai) Pagalba netiesioginiams oriniams
stabdžiams, aktyvinamiems elektriniu traukinio signalu ir elektriniais pneumatiniais vožtuvais ir pradedantiemsveikti greičiau bei mažesniais trūkčiojimais nei paprasti pneumatiniai stabdžiai.
Avarinis stabdymas Avarinis stabdymas –tai stabdymo komanda, kuria sustabdomas traukinys, kad būtų
užtikrintas nustatytas saugos lygis, nepakenkiant stabdžių sistemai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/49
Stabdymas G ir P režimais turi atitikti lentelėje pateiktus minimalius reikalavimus:
Stabdymo režimas
—
Tediapazonas (s)Vagono tipas Valdymo įranga Apkrova Reikalavimai, kai greitis 100 km/h Reikalavimai, kai greitis 120km/h
Maksimalūs reikalavi-
maiMinimalūs reikalavimaiMaksimalūs reikalavi-
maiMinimalūs reikalavimai
P stabdymo režimas –
1,5≤Te≤3 sVisi Visos TUŠČIA S = 480 m
λ= 100 % (1)
γ= 0,91 m/s2(1)A atvejis –kompozicinės
trinkelės:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
B atvejis –kiti atvejai:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2S = 700 m
λ= 100 %
γ= 0,88 m/s2A atvejis –kompozicinės
trinkelės:
S = 580 m, λ= 125 %, γ=
1,08 m/s2
B atvejis –kiti atvejai:
S = 560 m, λ= 130 %, γ=
1,13 m/s2
S1 (2) Įapkrovą („tuščia“
arba„pakrauta“)
reaguojantis įrengi-
nysVidutinė apkrova S = 810 m
λ= 55 %
γ= 0,51 m/s2A atvejis –kompozicinės
trinkelės:
S = 390 m, λ= 125 %, γ=
1,15 m/s2
B atvejis –kiti atvejai:
S = 380 m, λ= 130 %, γ=
1,18 m/s2
PAKRAUTA
(maksimali vertė =
22,5 t įašį)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60 m/s2A atvejis –stabdymas tik
įratus (ratų stabdžių trin-
kelės) :
S= didesnioji vertė iš(S =
480 m, λ= 100 %, γ= 0,91
m/s2) arba (S, kai vidutinė
stabdymo jėga lygi 16,5
kNįašį(5))
B atvejis –kiti atvejai:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2
S2 (3) Kintamos apkrovos
perjungimo vožtu-
vasPAKRAUTA
(maksimali vertė
=22,5 t įašį)S = 700 m
λ= 65 %
γ= 0,60 m/s2A atvejis –stabdymas tik
įratus (ratų stabdžių trin-
kelės) :
S= didesnioji vertė iš(S =
480 m, λ= 100 %, γ= 0,91
m/s2) arba (S, kai vidutinė
stabdymo jėga lygi 16,5
kNįašį(5))
B atvejis –kiti atvejai:
S = 480 m, λ= 100 %, γ=
0,91 m/s2L 344/50 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Stabdymo režimas
—
Tediapazonas (s)Vagono tipas Valdymo įranga Apkrova Reikalavimai, kai greitis 100 km/h Reikalavimai, kai greitis 120km/h
SS (4) Kintamos apkrovos
perjungimo vožtu-
vasPAKRAUTA
(maksimali vertė =
22,5 t įašį)A atvejis –stabdymas tik įratus (ratų stabdžių
trinkelės) :
S= didesnioji vertė iš(S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/
s2) arba (S, kai vidutinė stabdymo jėga lygi 16 kN įašį
(6))
B atvejis –kiti variantai:
S = 700 m, λ= 100 %, γ= 0,88 m/s2
G stabdymo režimas –
9≤Te≤15 sG režimu stabdančių vagonų stabdymo galia atskirai
nevertinama. Vagono stabdoma masė G režimu turi būti
tokia pat, kaip ir P režimu.
(1) : S reikšmė gaunama iš S priedo, „λ“= ((C/S)-D) pagal S priedą, „γ“= ((greitis (km/h))/3,6)2)/(2 × (S-((Te) × (greitis (km/h)/3,6)))), kai Te = 2 s;
(2) S1 vagonas –tai vagonas, kuriame įrengtas įapkrovą („tuščia“ arba„pakrauta“) reaguojantis įtaisas;
(3) S2 vagonas –tai vagonas, kuriame įrengtas kintamos apkrovos perjungimo vožtuvas;
(4) SS vagone turi būti įrengtas kintamos apkrovos perjungimo vož tuvas;
(5) didžiausia leistina vidutinė stabdymo jėga (kai greitis 100 km/h) yra 18 ×0,91 = 16,5 kN įvieną ašį.Ši reikšmė gaunama didžiausia leistina stabdymo energija paveikus dviejų trinkelių suspaudimu stabdomą ratą, kurio naujas nominalus skersmuo
stabdymo metu yra 920 –1 000 mm (stabdymo masė ribojama iki 18 tonų). Ratai, kurių naujas nominalus skersmuo mažesnis kaip 920 mm, ir (arba) suspaudžiamieji stabdžiai leidžiami remiantis nacionaliniais teisės aktais;
(6) didžiausia leistina vidutinė stabdymo jėga (kai greitis 120 km/h) yra 18 × 0,88 = 16 kN įvieną ašį.Ši reikšmė gaunama didžiausia leistina stabdymo energija paveikus dviejų trinkelių suspaudimu stabdomą ratą, kurio naujas nominalus skersmuo
stabdymo metu yra 920–1 000 mm (stabdymo masė ribojama iki 18 ton ų). Ratai, kurių naujas nominalus skersmuo mažesnis kaip 920 mm, ir (arba) suspaudžiamieji stabdžiai leidžiami remiantis nacionaliniais teisės aktais.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/51
Ši lentelė pagrįsta standartiniu 100 km/h greičiu ir 22,5 t ašies apkrova bei 120 km/h greičiu ir 20 t ašies
apkrova. Pagal nacionalinius teisės aktus tam tikromis darbo sąlygomis gali būti priimtina didesnė ašies
apkrova. Leistina didžiausia ašies apkrova turi atitikti infrastruktūros reikalavimus.
Jei vagone yra įrengta ARS, pirmiau pateiktos savybė s turi būti pasiekiamos jos nenaudojant ir laikantis S priede
nustatytų sąlygų.
Kiti stabdymo režimai (pvz., R stabdymo režimas) leidžiami pagal nacionalinius teisės aktus, o privalomas ARS
naudojimas apibrėžtas 4.2.4.1.2.6 punkte.
Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvo vožtuvas
Jei vagone įrengtas atskiras stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvo vo žtuvas, specialiu įtaisu jį turi būti
galima atskirti nuo stabdžių magistralės. Ant vagono turi būti aiškiai pažymėta šio atskyrimo įtaiso vieta arba
šisįtaisas įrengiamas atviroje padėtyje užplombuotas.
4.2.4.1.2.3. Mechaninės sudedamosios dalys
Stabdžių sudedamosios dalys turi būti surenkamos taip, kad būtų išvengta dalinio arba visiško šiųsudedamųjų
dalių atsikabinimo.
— Įtempiklis (svertinis pavaros perdavimo reguliatorius)
Turi būti numatytas įtaisas, tarp trinkelių poros automatiškai palaikantis projektinį protarpį.
Tarp įtempiklio erdvinio kontūro ir kitų sudedamųjų dalių turi būti ne mažesnis kaip 15 mm protarpis.
Įtempiklio kraštiniams taškams ir jungtims visuomet turi būti numatyti laisvi protarpiai.
Vežimėlyje esantiems įtempikliams erdvinis kontūras nenustatomas. Tačiau visoms konstrukcijoms
keliama sąlyga, kad, siekiant išvengti įtempiklio ir kitų detalių sąlyčio, būtina palikti minimalų protarpį.
Jei reikia mažesnių protarpių, būtina įrodyti, kad sąlyčio bus išvengta.
— Pneumatinė pusmovė
Automatinės pneumatinių stabdžių jungiamosios movos anga įriedmenis žiūrint iš galo turi išeiti įkairę
pusę. Pagrindinio rezervuaro jungiamosios movos anga įriedmenis žiūrint iš galo turi išeiti įdešinę pusę.
Riedmenyse turi būti sumontuoti įtaisai, nenaudojamas movas laikantys ne mažesniu kaip 140 mm
atstumu nuo bėgių galvutės lygio ir padedantys išvengti žalos bei, kiek įmanoma, pašalinių daiktų
patekimo įmovos vidų.
4.2.4.1.2.4. Energijos kaupimas
Sukauptos energijos turi būti pakankamai, kad, staigiai stabdant didžiausiu greičiu važiuojantį riedmenį su bet
kokia apkrova, būtų užtikrintas didžiausias stabdymo darbas be jokio papildomo energijos tiekimo (pvz.,
netiesioginėje pneumatinio stabdymo sistemoje –tik iš stabdžių magistralės be pripildymo iš pagrindinio
rezervuaro magistralės). Kai riedmenyje įrengta ARS, pirmiau minėtas reikalavimas taikomas ARS visiškai
veikiant (pvz., ARS oro sąnaudos).
4.2.4.1.2.5. Energijos apribojimai
Stabdymo sistema turi būti suprojektuota taip, kad riedmenys galėtų važinėti visomis esamomis transeuropinės
paprastųjų geležinkelių sistemos linijomis.
Stabdymo sistema turi sustabdyti pakrautą riedmenį ir išlaikyti riedmens greitį be jokio šiluminio ar
mechaninio pažeidimo tokiomis sąlygomis:
1. du sėkmingi staigieji stabdymai paeiliui nuo didžiausio greičio iki sustojimo tiesiame ir lygiame kelyje,
pučiant silpnam vėjui ir esant sausiems bėgiams;L 344/52 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2. 80 km/h greičio išlaikymas 21 ‰statumo 46 km ilgio nuokalnėje (pavyzdinė nuokalnė –pietinis St
Gotthardo linijos šlaitas tarp Airolo ir Biasca).
4.2.4.1.2.6. Apsauga nuo ratų slydimo (ARS)
Apsauga nuo ratų slydimo (ARS) yra sistema, skirta geriausiai išnaudoti turimą sukibimą mažinant arba didinat
stabdymo jėgą, kad aširačiai nesiblokuotų ir neslystų nekontroliuojami, taip sumažinant stabdymo kelią . ARS
neturi keisti stabdžių funkcinių savybių. Riedmens pneumatinė įranga turi būti tokių matmenų, kad ARS oro
sąnaudos nepablogintų pneumatinių stabdžių veikimo. Projektuojant ARS būtina atsižvelgti įtai, kad ARS
neturi kenkti riedmens sudedamosioms dalims (stabdymo įrangai, rato apvadui, ašidėžėms ir kt.).
ARS įrengiama šiuose vagonuose:
a) kuriuose įrengtos ratinių stabdžių trinkelės iš ketaus ar metalizuotos medžiagos, kurių didžiausiasis
vidutinis sukibimo išnaudojimas (δ) yra didesnis kaip 12 % (lambda > 135 %). Didžiausias vidutinissukibimo išnaudojimas yra nustatomas apskaičiuojant didžiausią vidutinį sukibimą (δ) pagal atskiras
stabdymo kelio vertes, gaunamas pagal galimą riedmens masės diapazoną. Taigi δyra susijęs su išmatuoto
stabdymo kelio vertėmis, būtinomis stabdymo savybėms nustatyti (δ = f (V, Te, stabdymo kelias));
b) kuriuose įrengti tik diskiniai stabdžiai, kurių didžiausias sukibimo išnaudojimas (žr. pirmiau pateiktą
didžiausio sukibimo išnaudojimo (δ) apibrėžimą) esant 120 km/h greičiui yra didesnis kaip 11 % ir
mažesnis kaip 12 % (125 < lambda </= 135 %);
c) kurių didžiausias darbinis greitis yra didesnis kaip 160 km/h.
4.2.4.1.2.7. Oro tiekimas
Prekiniai vagonai turi būti suprojektuoti taip, kad jiems tiktų suslėgtas oras, atitinkantis bent ISO 8573-1
apibrėžtą 4.4.5 klasę.
4.2.4.1.2.8. Postovio stabdys
Postovio stabdys –tai stabdys, naudojamas stovintiems riedmenims apsaugoti nuo judėjimo tam tikromis
sąlygomis, atsižvelgiant įvietą, vėją, nuolydį ir riedmenų apkrovos būklę, iki bus apgalvotai išjungtas.
Nėra privaloma postovio stabdžius įrengti visuose vagonuose. Eksploatacijos taisyklės, atsižvelgiant įtai, kad ne
visi traukinio vagonai turi tokius stabdžius, aprašytos Eismo organizavimo ir valdymo TSS.
Jei vagonas turi postovio stabdį, jis turi atitikti toliau nurodytus reikalavimus.Postovio stabdžio veikimo galios šaltinis turi būti kitoks nei automatinių darbinių ar staigiųjų stabdžių.
Postovio stabdys turi veikti bent pusę aširačių, ne mažiau kaip 2 aširačius viename vagone.
Jei postovio stabdžio būsenos pamatyti neįmanoma, abiejose riedmens pusėse turi būti tą būseną rodantis
indikatorius.
Vagono postovio stabdys turi būti pasiekiamas ir valdomas nuo žemės arba iš riedmens. Postovio stabdžiui
valdyti turi būti naudojamos rankenos arba suktuvai, tačiau, jei stabdžiai valdomi nuo žemės, turi būti
naudojami tik suktuvai. Nuo žemės pasiekiami postovio stabdžiai turi būti abiejose riedmens pusėse. Rankenos
ar suktuvai turi įjungti stabdžius sukant juos laikrodžio rodyklės kryptimi.
Kai postovio stabdžio valdykliai sumontuoti riedmens viduje, jie turi būti prieinami iš abiejų riedmens pusių.
Kai postovio stabdį galima naudoti kartu su kitais stabdžiais, riedmeniui arba judant, arba stovint, riedmens
įranga turi gebėti išlaikyti sudaromas apkrovas visą jos eksploatacijos laiką.
Avariniu atveju turi būti įmanoma nejudančio riedmens postovio stabdį atlaisvinti rankiniu būdu.
Postovio stabdys turi atitikti toliau esančioje lentelėje pateiktus reikalavimus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/53
Kitokių nei toliau išvardytų tipų vagonai Bent 20 % parko turi būti su postovio stabdžiu,
valdomu iš vagono (platformos ar nuleidžiamo
tiltelio) arba nuo žemės
Vagonai, specialiai sukonstruoti vežti toliau išvardy-
tiems kroviniams, kuriems reikalingos papildomosatsargumo priemonės ir (arba) kurie atitinka Tarybos
direktyvą 96/49/EB (RID):
gyvuliai; trapūs kroviniai; suslėgtos arba suskystintos
dujos; medžiagos, kurios, sąveikaudamos su vande-
niu, išskiria degias dujas; rūgštys; koroziją sukeliantys
arba degūs skysčiai; savaime užsiliepsnojantys, degūs
arba lengvai sprogstantys kroviniaiPo vieną vagone, valdomą išriedmens (platformos ar
nuleidžiamo tiltelio)
Vagonai, su kurių krovinio laikymo įtaisais reikia
elgtis atsargiai, t. y. apipintų butelių, stiklinių indų ar
statinių vagonai; aliuminio cisternos; ebonitu ar
emaliu padengtos cisternos; vagonai su kranais (ir
(arba) atitinkantys Tarybos direktyvą 96/49/EB (RID))Po vieną vagone, valdomą išriedmens (platformos ar
perėjimo)
Vagonai su viršutine konstrukcija, specialiai sukonst-
ruoti kelių riedmenims vežti, įskaitant daugiaaukščius
vagonus varikliniams riedmenims vežtiPo vieną vagone, valdomą išriedmens (platformos ar
nuleidžiamo tiltelio), o 20 % iš jųsu postovio
stabdžiu, taip pat valdomu nuo vagono grindų
Vagonai, skirti išmontuojamiems keičiamiems kėbu-
lams, skirtiems horizontaliam perkėlimuiPo vieną vagone, valdomą nuo žemės
Vagonai, sudaryti iš kelių nuolatos sujungtų vienetų Mažiausiai dviejų ašių (viename vienete)
Postovio stabdys turi būti suprojektuotas taip, kad visiškai pakrauti vagonai galėtų būti išlaikomi vietoje ant
4,0 % nuokalnės, kur didžiausias sukibimas 0,15 ir nėra vėjo.
4.2.5. INFORMACIJOS PERDAVIMAS
4.2.5.1. Galimybė perduoti informaciją išriedmens įriedmenį
Prekiniams vagonams šis parametras dar netaikomas.
4.2.5.2. Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens
4.2.5.2.1. Bendrosios nuostatos
Žymenų taikymas neprivalomas. Jei vagone sumontuoti radijo dažnio identifikavimo įtaisai (RDIF žymena),
taikoma toliau nurodyta specifikacija.
4.2.5.2.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
Turi būti pritvirtintos dvi „pasyviosios“ žymenos, po vieną išabiejų vagono pusių, F priedo 1 paveiksle
nurodytose vietose, kad unikalų vagono identifikacijos numerį galėtų nuskaityti šalikelės prietaisas (žymenų
skaitytuvas).
Kaiįrengiami, šalikelės prietaisai (žymenų skaitytuvai) turi gebėti nuskaityti iki 30 km/h greičiu judančias
žymenas ir pateikti iškoduotą informaciją antžeminei duomenų perdavimo sistemai.
Tipiniai įrenginio apribojimai nurodyti F priedo 2 paveiksle, kur skaitytuvo padėtis apibrėžta kūgiu.
Fizinė sąveika tarp skaitytuvo ir žymenų, protokolai bei komandos ir susidūrimų arbitražo schemos turi atitikti
ISO 18000-6 A tipą.
Jeiįrengti, žymenų skaitytuvai turi būti išdėstyti ties vietų, kuriose traukinio sudėtis gali būti keičiama,
įvažiavimo ir išvažiavimo punktais.L 344/54 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Žymenų skaitytuvas įbet kokios duomenų sistemos sąsaj ąturi perduoti bent tokią informaciją:
— vienareikšmę žymenų skaitytuvo identifikaciją tarp kitų, kurie gali būti įrengti toje pačioje vietoje, kad
būtų galima nustatyti, koks bėgių kelias stebimas;
— unikalią kiekvieno pravažiuojančio vagono identifikaciją;
— kiekvieno vagono pravažiavimo laiką ir datą.
Laiko ir datos informacija turi būti pakankamai tiksli, kad paskesnė apdorojimo sistema galėtų nustatyti tikrąją
fizinę traukinio sudėtį.
4.2.5.2.3. Techninės priežiūros taisyklės
Patikrinimai pagal techninės priežiūros planą turi aprėpti:
— žymenų buvimą;
— tinkamą atsaką;
— procesus, užtikrinančius, kad žymenos per techninės priežiūros operacijas nebus pažeistos.
4.2.6. APLINKOS SĄLYGOS
4.2.6.1. Aplinkos sąlygos
4.2.6.1.1. Bendrosios nuostatos
Projektuojant būtina atsižvelgti įtai, kad riedmenys, taip pat ir juose sumontuota įranga, turi būti tinkami
perduoti eksploatuoti ir normaliai veikti tokiomis sąlygomis ir tokiose klimato zonose, kurioms įranga yra
skirta ir kurioje tikėtina ją naudoti, kaip nurodyta šioje TSS.
Aplinkos sąlygos gali būti išreikštos temperatūros ir kitomis klasėmis, taip suteikiant operatoriui pasirinkimą
įsigyti visoje Europoje tinkamus naudoti arba riboto naudojimo riedmenis.
Infrastruktūros registre bus apibūdintos aplinkos sąlygų, kurios tikėtinos atskirose geležinkelio linijose, kitimo
srityss. Kad būtų lengviau naudoti eksploatacijos taisykles, jose bus taikomos tos pačios sritys.
Nurodomos tokios srities ribos, kurias peržengti yra maža tikimybė. Visos nurodytos vertės yra didžiausios
arba ribinės. Šias vertes galima pasiekti, tačiau jos nebus nuolatos. Nelygu situacija, per tam tikrą laikotarpį
pasireiškimo dažnis gali būti įvairus.
4.2.6.1.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
4.2.6.1.2.1. Aukštis virš jūros lygio
Vagonai eksploatacines savybes turi išlaikyti iki 2 000 m aukščio virš jūros lygio.
4.2.6.1.2.2. Temperatūra
Visi tarptautiniam eismui skirti prekiniai vagonai turi atitikti bent T RIVtemperatūros klasę.
TRIVklasė yra identiška su RIV suderintų vagonų, esančių ikišios TSS įgyvendinimo, temperatūros projektiniam
lygiui. T RIVklasės projektinis lygis pateiktas O priede.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/55
Be projektinio lygio klasės T RIV, dar yra išorinės temperatūros klasės Ts ir Tn.
Klasės Projektinio lygio klasės
TRIV Posistemiai ir komponentai, kuriems taikomi skirtingi temperatūros
reikalavimai. Išsamiau nurodyta O priede.
Oro temperatūros ribos riedmens išorėje [oC]:
Tn - 40 + 35
Ts - 25 + 45
TRIVklasės vagoną leidžiama:
— nuolatos naudoti Ts linijose;
— nuolatos naudoti Tn linijose tuo metų laikotarpiu, kai numatoma aukštesnė kaip - 25oC temperatūra;
— ne nuolatos naudoti Tn linijose tuo metų laikotarpiu, kai numatoma žemesnė kaip - 25oC temperatūra.
Pastaba: užsakovas gali savo nuožiūra pasirinkti didesnes vagono temperatūros ribas (Tn, Ts, Tn + Ts arba ne
daugiau kaip T RIV).
4.2.6.1.2.3. Drėgnis
Turi būti atsižvelgta įtokius išorinio drėgnio lygius:
metinis santykinio drėgnio vidurkis: ≤75 %;
per metus 30 dienų be pertraukos būna 75–95 % santykinis drėgnis;
kitomis dienomis retsykiais būna 95–100 % santykinis drėgnis;didžiausiasis absoliutinis drėgnis tuneliuose: 30 g/m
3.
Dėl eksploatacijos susidaranti nedažna ir nedidelė drėgmės kondensacija neturi sukelti jokių gedimų ar
sutrikimų.
G priedo G1 ir G2 paveiksluose pateiktose psichometrinėse schemose nurodytos santykinio drėgnio kitimo
ribos skirtingoms temperatūros klasėms, kurios neturėtų būti viršytos daugiau kaip 30 dienų per metus.
Ant aušinamų pavir šiųgali susidaryti 100 % santykinis drėgnis ir dėl to ant įrangos dalių susidaro kondensatas;
tai neturi sukelti jokių gedimų ar sutrikimų.
Staigūs oro temperatūros ties riedmeniu pokyčiai ant įrangos dalių gali sukelti vandens kondensaciją esant 3 K/
s spartai ir ne didesniam kaip 40 K pokyčiui.
Tokios sąlygos, dažnai susidarančios įvažiuojant ar išvažiuojant iš tunelio, neturi sukelti jokių įrangos gedimų ar
klaidingų poveikių.
4.2.6.1.2.4. Oro judėjimas
Dėl vėjo greičių, įkuriuos reikia atsižvelgti projektuojant prekinius vagonus, žr. skirsnį „Aerodinaminiai
veiksniai“.
4.2.6.1.2.5. Lietus
Turi būti įvertintas 6 mm/min. stiprumo lietus. Lietaus poveikis nagrinėjamas atsižvelgiant į įrangos
komponuotę ir vėją bei riedmens judėjimą.L 344/56 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.2.6.1.2.6. Sniegas, ledas ir kruša
Reikia įvertinti visų rūšių sniego, ledo ir (arba) krušos poveikį. Didžiausias numatomas ledėkų skersmuo –15
mm, retkarčiais ledėkai gali būti didesni.
4.2.6.1.2.7. Saulės spinduliuotė
Įrangos konstrukcija turi būti atspari 1120 W/m2stiprumo saulės spinduliuotei ne ilgiau kaip 8 h.
4.2.6.1.2.8. Atsparumas taršai
Projektuojant įrangą ir komponentus būtina įvertinti taršos padarinius. Taršos dydis priklauso nuo įrangos
vietos. Gali būti įrengtos veiksmingos apsaugos nuo taršos priemonės. Turi būti įvertintos tokios taršos rūšys:
Chemiškai aktyvios medžiagos 5C2 klasė pagal EN 60721-3-5:1997.
Teršiantys skysčiai 5F2 klasė pagal EN 60721-3-5:1997 (elektros variklis)
5F3 klasė pagal EN 60721-3-5:1997 (šiluminis
variklis)
Biologiškai aktyvios medžiagos 5B2 klasė pagal EN 60721-3-5:1997.
Dulkės 5S2 klasė pagal EN 60721-3-5:1997.
Akmenys ir kiti objektai Ne daugiau kaip 15 mm skersmens skalda ir kt.Žolė ir lapai, žiedadulkės, skraidantys vabzdžiai,
plaušeliai ir kt.Projektuojant ventiliacijos kanalus
Smėlis Pagal EN 60721-3-5:1997.
Jūros vandens purslai 5C2 klasė
pagal EN 60721-3-5:1997
4.2.6.2. Aerodinaminiai efektai
Galutinai nenustatytas reikalavimas, kuris bus nustatytas per artimiausią šios TSS svarstymą išnaujo.
4.2.6.3. Šoniniai vėjai
Galutinai nenustatytas reikalavimas, kuris bus nustatytas per artimiausią šios TSS svarstymą išnaujo
4.2.7. SISTEMOS APSAUGA
4.2.7.1. Priemonės avarijos atveju
Prekiniams vagonams nekeliami avarinių išėjimų ar su jais susijusių ženklų reikalavimai. Tačiau avarijos atveju
reikalaujama turėti gelbėjimo planą ir susijusius informacinius pranešimus.
4.2.7.2. Priešgaisrinė sauga
4.2.7.2.1. Bendrosios nuostatos
— Konstrukcija turi riboti ugnies įsiliepsnojimą ir sklidimą.
— Šiose TSS reikalavimai dėl nuodingų garų nenurodyti.
— Įprekiniais vagonais vežamus krovinius neturėtų būtižiūrima nei kaip įpirminį užsidegimo šaltinį, nei
kaip įugnies sklidimo skatinimo priemonę. Jei prekiniais vagonais vežami pavojingi kroviniai, visais
priešgaisrinės saugos atžvilgiais turi būti taikomi RID reikalavimai.
— Prekinių vagonų kroviniai turi būti apsaugoti nuo numatomų užsidegimo šaltinių riedmenyje.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/57
— Kilus gaisrui, prekiniuose vagonuose naudojamos medžiagos turi apriboti liepsnos susidarymą bei
sklidimą ir dūmų skyrimąsi 7 kW pirminiame degimo šaltinyje 3 minutes.
— Projektavimo taisyklės taikomos bet kokiai nejudamai riedmens įrangai, jei ji yra potencialus užsidegimo
šaltinis, pvz., aušinimo įtaisai, kuriuose yra degalų.
— Valstybė narė neturi reikalauti prekiniuose vagonuose įrengti dūmų detektorių.
— Lanks čioms dangoms neturi būti keliami jokie priešgaisriniai reikalavimai.
— Lubų medžiagoms neturi būti keliami jokie priešgaisriniai reikalavimai, jei jos yra apsaugotos pagal
4.2.7.2.2.3 punkto pirmąjį sakinį.
4.2.7.2.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
4.2.7.2.2.1. Apibrėžimai
Ugnies nepralaidumas
Skiriamojo konstrukcijos elemento savybė vienoje jo pusėje degant ugniai neleisti pereiti per jį liepsnai,
karštoms dujoms ir kitoms degant susidarančioms medžiagoms arba užsiliepsnoti kitoje jo pusėje.
Šiluminė izoliacija
Skiriamojo konstrukcijos elemento savybė apsaugoti nuo per didelio šilumos perdavimo.
4.2.7.2.2.2. Norminės nuorodos
1 EN 1363-1
1999 m. spalisAtsparumo ugniai bandymai.
1 dalis. Bendrieji reikalavimai
2 EN ISO 4589-2
1998 m. spalisDegumo įvertinimas pagal deguonies indeksą.
2 dalis. Bandymas aplinkos temperatūroje
3 ISO 5658-2
1996-08-01Degumo bandymai. Liepsnos sklidimas.
2 dalis. Horizontalus sklidimas vertikalaus išdėstymo statybos produktuose
4 EN ISO 5659-2
1998 m. spalisPlastikai. Dūmų susidarymas.
2 dalis. Optinio tankio nustatymas atskiroje kameroje
5 EN 50355
2002 m. lapkritisGeležinkelio taikmenys. Geležinkelio riedmenų kabeliai su specialiu ugniai
atspariu apvalkalu. Plonasienis ir standartinis apvalkalas. Naudojimosi vadovas
4.2.7.2.2.3. Projektavimo taisyklės
Turi būti įrengta atskira krovinio apsauga nuo kibirkščių, jei nuo to neapsaugo grindys.
Riedmens grindų apatinėje pusėje, tose vietose, kuriose gali potencialiai kilti gaisras ir jose neįrengta apsauga
nuo kibirkščių, turi būti įrengta šiluminė izoliacija ir pagal EN 1363-1 [1] pateiktą karščio kreivę užtikrintas 15
minučių trukmės ugnies nepralaidumas.
4.2.7.2.2.4. Reikalavimai medžiagoms
Toliau pateiktoje lentelėje išvardyti reikalavimams ir savybėms apibrėžti taikomi parametrai. Taip pat nurodyta,
ar lentelėse pateikiama reikalavimų skaitinė vertė yra didžiausia, ar mažiausia.L 344/58 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Priimtinas yra reikalavimo vertei lygus gautas rezultatas.
Bandymo metodas Parametras Vienetai Reikalavimo apibūdinimas
EN ISO 4589-2 [2] LOI % deguonies mažiausias
ISO 5658 [3] CFE KWm-2mažiausias
EN ISO 5659-2 [4] D s max bematis didžiausias
Toliau pateiktas trumpas bandymo metodų paaiškinimas:
— EN ISO 4589-2 [2] Degumo įvertinimas pagal deguonies indeks ą
Šis bandymas skirtas išmatuoti mažiausiai deguonies koncentracijai, kurios, jai susimaišius su azotu,
užtektų mažiems vertikalaus išdėstymo pavyzdžiams sudeginti esant nustatytoms bandymo sąlygoms.
Bandymo rezultatų išraiška –deguonies kiekis procentais.
— ISO 5658 –2 [3] Degumo bandymai –Liepsnos sklidimas –2 dalis –Horizontalus sklidimas
vertikalaus išdėstymo produktuose
Šis bandymas skirtas horizontaliam ugnies sklidimui vertikaliai pastatyto produkto pavyzdžio pavir šiumi
išmatuoti. Jo metu gaunami duomenys, tinkantys iš esmės plokščių medžiagų, jų mišinių ir junginių,
kurie pirmiausia naudojami kaip neapsaugoti sienų paviršiai, savybėms palyginti.
— EN-ISO 5659-2 [4] Dūmų susidarymas –2 dalis –Optinio tankio nustatymas atskiroje kameroje
Produkto pavyzdys kameroje įmontuojamas horizontaliai ir jo pavir šius veikiamas pasirinkto stiprio
šilumos spinduliais, kurių pastovi apšvita 50 kW/m2, nenaudojant liepsnos.
Minimalūs reikalavimai
Dalys ar medžiagos, kurių pavir šiaus plotas yra mažesnis už toliau nurodytą paviršiaus klasifikaciją, turi būti
išbandomi pagal minimalius reikalavimus.
Bandymo metodas Parametras Vienetai Reikalavimas
EN ISO 4589-2 [2] LOI % deguonies ≥26
Reikalavimai paviršiaus medžiagoms
Bandymo metodas (sąly-
gos ir parametras)Parametras Vienetai Reikalavimas
ISO 5658-2 [3]
CFECFE kWm-2≥18
EN ISO 5659-2 [4]
50kWm-2Dsmax bematis ≤600
Paviršiaus klasifikacija
Visos naudojamos medžiagos turi atitikti minimalius reikalavimus, jei medžiagos arba objekto pavir šiaus plotas
yra mažesnis kaip 0,25 m2ir:
ant lubų:
— didžiausias paviršiaus matmuo bet kuria kryptimi yra mažesnis kaip 1 m; ir
— atstumas nuo kito paviršiaus yra didesnis už didžiausią paviršiaus matmenį (matuojant horizontaliai bet
kuria kryptimi ant to paviršiaus);2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/59
ant sienos:
— didžiausias matmuo vertikalia kryptimi yra mažesnis kaip 1 m; ir
— atstumas nuo kito paviršiaus yra didesnis už didžiausią paviršiaus matmenį (matuojant vertikaliai).
Reikalavimai paviršiaus medžiagoms taikomi tuomet, kai paviršiaus plotas yra didesnis kaip 0,25 m2.
Reikalavimai kabeliams
Prekinių vagonų elektros instaliacijai naudojami kabeliai turi atitikti EN 50355 [5]. Jiems taikomi 3
pavojingumo lygio priešgaisrinės apsaugos reikalavimai.
4.2.7.2.2.5. Priešgaisrinės apsaugos priemonių techninė priežiūra
Ugnies nepralaidumas ir šiluminės izoliacijos priemonės (pvz., grindų apsauga, apsauga nuo kibirkščių išratų)
turi būti tikrinamos kiekvieno remonto metu ir dažniau, jei tai reikalinga dėl konstrukcinio sprendimo ir šios
srities patirties.
4.2.7.3. Apsauga nuo elektros
4.2.7.3.1. Bendrosios nuostatos
Visose prekinio vagono metalinės dalyse, kurioms kyla per didelės kontaktinės įtampos pavojus arba kurios gali
sukelti avarijas dėl bet kokios kilmės elektros iškrovų, turi būti tokia pat įtampa, kaip ir bėgiuose.
4.2.7.3.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
4.2.7.3.2.1. Prekinio vagono įžeminimo jungtys
Elektrinė varža tarp prekinių vagonų metalinių dalių ir bėgių neturi viršyti 0,15 Ω.
Šios vertės matuojamos tekant 50 A nuolatinei srovei.Jei dėl naudojamų mažo laidumo medžiagų pirmiau minėtų verčių pasiekti neįmanoma, pačiuose riedmenyse
turi būti sumontuotos tokios apsauginės jungtys:
— kėbulas bent dviejose skirtingose vietose turi būti sujungtas su rėmu;
— rėmas turi būti bent viena jungtimi sujungtas su kiekvienu vežimėliu.
Kiekvienas vežimėlis turi būti patikimai įžemintas bent per vieną ašidėžę. Jei vežimėlių nėra, įžeminimo jungtys
nereikalingos.
Kiekviena įžeminimo jungtis turi būti iš lanksčios ir korozijai atsparios arba nuo jos apsaugotos medžiagos ir
turėti naudojamą medžiagą atitinkantį mažiausią leistiną skerspjūvį (pvz., vario laidai –35 mm
2).
Itin griežtos apsaugos priemonės pavojų pašalinimo požiūriu taikomos naudojant specialius riedmenis, pvz.,
skirtus vežti keleiviams nuosavuose lengvuosiuose automobiliuose, pavojingiems kroviniams skirtus vežti
riedmenis (išvardytus Direktyvoje 96/49/EB ir jos galiojančiame RID priede).
4.2.7.3.2.2. Prekinių vagonų elektros įrangos įžeminimas
Prekiniuose vagonuose su įmontuota elektros įranga turi būti įrengta pakankamai veiksminga apsauga
nuo elektros smūgių. Jei prekiniame vagone yra elektros įrangos, bet kokios jos metalinės dalys, kurias gali
paliesti žmonės, turi būti patikimai įžemintos, jei standartinė įtampa jose gali būti didesnė kaip:
— 50 V (nuolatinė srovė);
— 24 V (kintamoji srovė);L 344/60 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— 24 V tarp fazių, kai neutralioji jungtis neįžeminta;
— 42 V tarp fazių, kai neutralioji jungtis įžeminta.
Įžeminimo kabelio skerspjūvio plotas priklauso nuo elektros įranga tekančios srovės stiprio, tačiau jis turi būti
pakankamai didelis, kad užtikrintų patikimą grandinės apsaugos įtaisų veikimą sutrikimo atveju.
Bet kokios prekinių vagonų išorėje pritvirtintos antenos turi būti visiškai apsaugotos nuo kontaktinių laidų ar
trečiojo bėgio įtampos, o sistema turi sudaryti atskirą elektrinį vienetą, įžemintą viename atskirame taške.
Prekinio vagono išorėje pritvirtinta antena, neatitinkanti pirmiau nurodytų reikalavimų, turi būti izoliuota.
4.2.7.4. Galinių žibintų tvirtinimas
4.2.7.4.1. Bendrosios nuostatos
Visų traukiamų riedmenų abiejuose galuose turi būti po du lempų laikiklius.
4.2.7.4.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
4.2.7.4.2.1. Charakteristikos
Galinių žibintų laikiklis turi turėti tvirtinimo angą, kaip nustatyta BB priedo BB1 paveiksle.
4.2.7.4.2.2. Vieta
Riedmens galuose galinių žibintų laikiklių įrengimo reikalavimai:
— jeiįmanoma, įrengiami tarp taukšų ir riedmenų kampų;
— kiekvieno plotas turi būti didesnis kaip 1 300 mm;
— angos pagrindinė vidurio linija turi būti statmena vagono pagrindinei vidurio linijai;
— viršutinis galinio žibinto laikiklio kraštas turi būti žemiau kaip 1 600 mm virš bėgio galvutės lygio. Jei
riedmenyse sumontuoti elektriniai galiniai žibintai, galinio žibinto vidurio linija turi būti žemiau kaip
1 800 mm virš bėgio galvutės lygio;
— bendrieji galinio žibinto gabaritai turi būti tokie, kaip nustatyta BB priedo BB2 paveiksle.
Galinių žibintų laikikliai turi būti tokioje padėtyje, kad prie jo pritvirtintas žibintas nebūtų užstojamas ir būtų
lengvai pasiekiamas.
4.2.7.5. Nuostatos dėl prekinių vagonų hidraulinių ir (arba) pneumatinių įrenginių
4.2.7.5.1. Bendrosios nuostatos
Turi būti suprojektuotas toks hidraulinių ir pneumatinių įrenginių konstrukcinis stipris ir naudojamos tokios
detalės, kad esant įprastinėms darbo sąlygoms jie nesutrūktų.
Vagone sumontuotos hidraulinės sistemos turi būti suprojektuotos taip, kad nebūtų matyti jokių hidraulinio
skysčio nuotėkio žymių.
4.2.7.5.2. Funkcinės ir techninės specifikacijos
Tinkamomis apsaugos priemonėmis turi būti užtikrinta, kad hidraulinių ir (arba) pneumatinių sistemų nebūtų
galima įjungti netyčiomis.
Jei yra hidrauliniu arba pneumatiniu būdu valdomų sklendžių ir (arba) vožtuvų, turi būti indikatorius,
parodantis, kad jie yra tinkamai uždaryti.
4.2.8. TECHNINĖ PRIEŽIŪRA: TECHNINĖS PRIEŽIŪROS BYLA
Bet kokia riedmenų techninė priežiūra turi būti vykdoma pagal šios TSS nuostatas.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/61
Bet kokia techninė priežiūra turi būti vykdoma pagal riedmens techninės priežiūros bylą.
Techninės priežiūros byla turi būti tvarkoma pagal šioje TSS apibrėžtas nuostatas.
Tiekėjui pristačius riedmenį ir jįpriėmus, už riedmens techninę priežiūrą ir techninės bylos tvarkymą atsako tik
pats ūkio subjektas.
Kiekvienoje valstybėje narėje esančiame riedmenų registre turi būti nurodytas už riedmens ir techninės
priežiūros bylos tvarkymą atsakingas ūkio subjektas.
4.2.8.1. Techninė s priežiūros bylos apibrėžimas, turinys ir kriterijai
4.2.8.1.1.1. Techninės priežiūros byla
Techninės priežiūros byla turi būti pateikta kartu su riedmeniu, kuris, kaip nurodyta šios TSS 6.2.2.3 skirsnyje,
prieš perduodant įeksploatacij ąpristatomas patikrinti.
Šiame straipsnyje pateikti techninės priežiūros bylos patikrinimo kriterijai.
Toliau pateikiama techninės priežiūros bylos struktūra.
— Techninės priežiūros apimties byla
Techninės priežiūros apimties byloje aprašomi techninės priežiūros planavimo būdai, atlikti bandymai,
tyrimai, skaičiavimai; joje pateikiami atitinkami duomenys ir paaiškinama jų kilmė.
Šioje byloje turi būti:
— užtechninės priežiūros planavimą atsakinga organizacija;
— riedmens techninės priežiūros planavimo precedentai, principai ir metodai;
— trumpas eksploatacijos aprašas (riedmens normalios eksploatacijos ribos (km/mėn., klimatinės
ribos, leistinos krovinių rūšys ir kt.), įkurias reikia atsižvelgti planuojant techninę priežiūrą);
— atlikti bandymai, tyrimai ir skaičiavimai;
— su techninės priežiūros planavimu susiję duomenys ir jų kilmė (remiantis patirtimi, bandymais ir
kt.);
— atsakomybė užplanavimą ir jo atsekamumas (kiekvieną dokumentą parengusio asmens bei jį
patvirtinusio asmens pavardė, kvalifikacija ir pareigos).
— Techninės priežiūros dokumentacija
Techninės priežiūros dokumentaciją sudaro visi riedmens techninei priežiūrai vykdyti ir vadovauti
reikalingi dokumentai.
Techninės priežiūros dokumentaciją sudaro:
— Sisteminis ir (arba) funkcinis aprašymas (konstrukcijos schema)
Konstrukcijos schemoje pateikiami prekinio vagono kontūrai ir išvardijamos visos jo konstrukciją
sudarančios dalys bei pateikiamos kelios atskiros schemos, kuriose parodoma atskirų riedmens
sudedamųjų dalių tarpusavio sąveika. Taip pat nurodoma, kurios iš išvardytų sudedamųjų dalių yra
keičiamos.
— Detalių sąrašasL 344/62 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Jame pateikiamas atsarginių detalių (keičiamų dalių) techninis aprašas, kad jas būtų galima
identifikuoti ir jomis apsirūpinti.
— Apribojimai, susiję su saugos ir sąveikos reikalavimais
Šiame dokumente turi būti pateikti saugai ir sąveikai svarbių sudedamųjų dalių ar detalių matmenų
ribojimai, kurių eksploatacijos metu negalima viršyti (įskaitant nusidėvėjusių dalių eksploatacij ą).
— Teisiniai reikalavimai
Kai kurioms sudedamosioms dalims arba sistemoms taikomi teisiniai reikalavimai (pavyzdžiui,
stabdžių rezervuarams, pavojingų krovinių cisternoms ir kt.). Šie reikalavimai turi būti nurodyti.
— Techninės priežiūros planas:
— o suplanuotų profilaktinės techninės priežiūros darbų sąrašas, grafikas ir kriterijai,
— o sąlyginai profilaktinės techninės priežiūros darbų sąrašas ir kriterijai,
— o taisomosios techninės priežiūros darbų sąrašas,
— o techninės priežiūros darbai, kuriems taikomos specifinės eksploatacijos sąlygos.
Turi būti aprašytas techninės priežiūros darbų lygis. Be to, turi būti aprašyti techninės
priežiūros darbai, kuriuos turi atlikti geležinkelio įmonė (techninė apžiūra, patikros, stabdžių
bandymai ir kt.).
Pastaba: kai kurie techninės priežiūros darbai, pvz., remontas (4 lygio) ir atnaujinimas,
pakeitimai arba kapitalinis remontas (5 lygio), gali būti sunkiai numatomi perduodantriedmenį eksploatuoti. Tuo atveju turi būti aprašyta atsakomybė ir tokių techninės priežiūros
darbų numatymo procedūros.
— Techninės priežiūros instrukcijos ir lapai
Instrukcijoje turi būti paaiškintos užduotys, kurias reikia atlikti vykdant bet kokius techninės
priežiūros plane numatytus techninės priežiūros darbus.
Kai kurios techninės priežiūros užduotys skirtingiems darbams arba skirtingiems riedmenų gali
sutapti. Šios užduotys paaiškinamos specialiuose techninės priežiūros lapuose.
Instrukcijose ir lapuose turi būti ši informacija:
— specialūs įrankiai ir įranga;
— standartizuota arba teisės aktais numatyta būtina darbuotojų kompetencija (suvirinimo
darbai, sugebėjimas nesugadinti bandinio bandymų metu ir kt.);
— bendrieji kvalifikacijos reikalavimai mechanikos, elektros, gamybos ir kitose techninėse
srityse;
— profesinės ir darbų saugos bei sveikatingumo nuostatos (įskaitant, bet ne vien tik, taikomus
teisės aktus, susijusius su sveikatai ir saugai pavojingų medžiagų naudojimo kontrole);
— nuostatos dėl aplinkos;
— atliktinos užduoties išsamus aprašymas, pateikiant bent:
— išardymo ir (arba) surinkimo instrukcijas,
— techninės priežiūros kriterijus,2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/63
— patikras ir bandymus,
— užduočiai atlikti būtinas dalis,
— užduočiai atlikti būtinus vartojimo reikmenis;
— bandymai ir procedūros, kurias reikia atlikti po kiekvienos techninės priežiūros prieš
perduodant eksploatuoti;
— atsekamumas ir įrašai;
— Gedimų nustatymo instrukcija.
Be to, turi būti funkciniai ir scheminiai sistemų brėžiniai.
4.2.8.1.2. Techninės priežiūros bylos tvarkymas
Tuo atveju, kai geležinkelio įmonė vykdo savo eksploatuojamų riedmenų techninę priežiūrą, ji privalo taikyti
visas riedmenų techninei priežiūrai ir eksploataciniam patikimumui užtikrinti reikalingas technines priemones,
įskaitant:
— informaciją riedmenų registre;
— turto valdymo apskaitą, įskaitant įrašus apie visems riedmenims suteiktas techninės priežiūros paslaugas,
kurias privalu teikti (informacija turi būti saugoma nustatytą laiką, atsižvelgiant įskirtingus saugojimo
archyvuose lygius);
— kur reikia –programinę įrangą;
— specialios informacijos priėmimo ir apdorojimo procedūras; ši informacija susijusi su riedmenų
eksploataciniu patikimumu, ir jai svarbios visos aplinkybės, įskaitant eksploatacijos ir techninės
priežiūros įvykius, kurios gali pakenti riedmenų bendrajai saugai;
— specialios informacijos identifikavimo, parengimo ir platinimo procedūras; ši informacija susijusi su
riedmenų eksploataciniu patikimumu ir jai svarbios visos aplinkybės, įskaitant ir eksploatacijos ir
techninės priežiūros įvykius, kurios gali pakenkti riedmenų bendrajai saugai ir yra nustatomos kievienoje
techninės priežiūros veikloje;
— riedmens eksploatacinį našumą (įskaitant tonkilometrius tonai, bendrąjį kilometražą ir kitus rodiklius);
— technines priemones, reikalingas šiųsistemų saugai užtikrinti ir joms pripažinti.
Pagal Direktyvos 2004/49 III priedo nuostatas geležinkelio įmonės saugos valdymo sistemos turi parodyti, kad
yra parengtos ir vydomos reikiamos techninės priežiūros priemonės ir tokiu būdu yra laikomasi pagrindiniųreikalavimų, šios TSS reikalavimų bei techninės priežiūros byloje numatytų reikalavimų.
Jei už geležinkelio įmonės eksploatuojamų riedmenų techninę priežiūrą yra atsakingos kitos įmonės, riedmenis
eksploatuojanti geležinkelio įmonė privalo įsitikinti, kad atitinkamos techninės priežiūros priemonės yra
parengtos ir tikrai taikomos. Tai taip pat turi būti tinkamai parodyta geležinkelio įmonės saugos valdymo
sistemoje.
Užvagonų techninę priežiūrą atsakinga įmonė privalo užtikrinti, kad eksploatuojančiai GĮ būtų teikiama
patikima informacija ir duomenys apie techninės priežiūros vykdymą, kaip numatyta atitinkamose TSS, ireksploatuojančiai GĮ paprašius įrodyti, kad šios priemonės užtikrina, jog vagonas atitinka pagrindinius
reikalavimus, numatytus Direktyvoje 2001/16/EB su pakeitimais, padarytaisDirektyva 2004/50/EB.L 344/64 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.3. SĄSAJŲ FUNKCINĖS IR TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS
4.3.1. BENDROSIOS NUOSTATOS
Atsižvelgiant į3 skyriaus pagrindinius reikalavimus, kiekvieno posistemio sąsaj ųfunkcinės ir techninės
specifikacijos parengiamos šia tvarka:
— kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemis;
— eismo organizavimo ir valdymo posistemis;
— telematinių taikmenų krovinių vežimo paslaugoms posistemis;
— infrastruktūros posistemis;
— energijos posistemis.
Papildomas posistemis nustatytas šioje Tarybos direktyvoje:
— Tarybos direktyva 96/49/EB ir jos priedas (RID).
Taip pat yra sąsaja su paprastųjų geležinkelių triukšmo TSS.
Kiekvienos iš šių sąsajų specifikacijos parengiamos ta pačia tvarka, kaip nustatyta 4.2 skirsnyje, t. y.:
— konstrukcijos ir mechaninės dalys;
— riedmens ir bėgių sąveika ir bėgių gabaritai;
— stabdymas;
— informacijos perdavimas;
— aplinkos sąlygos;
— sistemos apsauga;
— techninė priežiūra.
Toliau pateiktame sąraše pažymima, kurių posistemių sąsajų pagrindiniai parametrai yra nurodyti šioje TSS:
Konstrukcijos ir mechaninės dalys (4.2.2 punktas):
Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai (4.2.2.1 punktas): •Eismo
organizavimo ir valdymo posistemis irInfrastruktūros posistemis
Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų (4.2.2.2 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis
Pagrindinio riedmens konstrukcijos stipris (4.2.2.3.1 punktas): Infrastruktūros posistemis
Darbinės (nuovargio) apkrovos (4.2.2.3.3 punktas): sąsajų nenustatyta.
Pagrindinio riedmens konstrukcijos standis (4.2.2.3.4 punktas): sąsajų nenustatyta.
Krovinio tvirtinimas (4.2.2.3.5 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis
Durų uždarymas ir užrakinimas (4.2.2.4 punktas): sąsajų nenustatyta
Krovininių vagonų ženklinimas (4.2.2.5 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis
Pavojingi kroviniai (4.2.2.6 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis irTarybos direktyva 96/49/EB bei
jos priedas (RID)2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/65
Riedmens ir bėgių sąveika ir bėgių gabaritai (4.2.3 punktas):
Kinematiniai gabaritai (4.2.3.1 punktas): Infrastruktūros posistemis
Statinė ašies apkrova, dinaminė ratų apkrova ir tiesinė apkrova (4.2.3.2 punktas) (Kontrolės ir valdymo bei
signalizacijos posistemis irInfrastruktūros posistemis)
Riedmens parametrai, turintys įtakos antžeminėms traukinių kontrolės sistemoms (4.2.3.3 punktas): Kontrolės
ir valdymo bei signalizacijos posistemis
Riedmens dinaminės savybės (4.2.3.4 punktas) (Infrastruktūros posistemis)Išilginės gniuždymo jėgos (4.2.3.5 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis irInfrastruktūros posistemis
Stabdymas (4.2.4 punktas):
Stabdymo savybė s (4.2.4.1 punktas): Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemis irEismo organizavimo ir
valdymo posistemis
Informacijos perdavimas (4.2.5 punktas):
Galimybė perduoti informaciją išriedmens įriedmenį (4.2.5.1 punktas): prekiniams vagonams dar netaikoma
Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens (4.2.5.2 punktas): sąsajų nenustatyta
Aplinkos sąlygos (4.2.6 punktas)
Aplinkos sąlygos (4.2.6.1 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis irInfrastruktūros posistemis
Aerodinaminiai efektai (4.2.6.2 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis
Šoniniai vėjai (4.2.6.2 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis
Sistemos apsauga (4.2.7 punktas):
Priemonės avarijos atveju (4.2.7.1 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis
Priešgaisrinė sauga (4.2.7.2 punktas): Infrastruktūros posistemis
Apsauga nuo elektros (4.2.7.3 punktas): sąsajų nenustatyta
Techninė priežiūra
Techninės priežiūros byla (4.2.8 punktas): Eismo organizavimo ir valdymo posistemis irTriukšmo TSS
4.3.2. KONTROLĖS IR VALDYMO BEI SIGNALIZACIJOS POSISTEMIS
4.3.2.1. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova (4.2.3.2 punktas)
Šios TSS 4.2.3.2 punkte apibūdinamos mažiausios ašių apkrovos. Atitinkama specifikacija yra išdėstyta
Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos TSS A priedo 1 priedėlio 3.1 skirsnyje.
Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos TSS apibūdinami didžiausi ašių atstumai, kurių reikia, kad būtų
tenkinami bėgių elektros grandinėms nustatyti reikalavimai. Atitinkamos specifikacijos yra išdėstytos Kontrolės
ir valdymo bei signalizacijos TSS A priedo 1 priedėlio 2.1 skirsnyje.
4.3.2.2. Ratai
Ratai apibūdinti 5.4.2.3 punkte. Atitinkamos specifikacijos yra išdėstytos Kontrolės ir valdymo bei
signalizacijos TSS 4.2.11 punkte.L 344/66 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.3.2.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms
— Įkaitusių ašidėžių detektoriai (žr. 4.2.3.3.2 punktą) (bus nustatytas per artimiausią šios TSS svarstymą iš
naujo). Atitinkama specifikacija išdėstyta Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos TSS 4.2.10 punkte.
— Elektrinis aširačių aptikimas (4.2.3.3.1 punktas). Reikalavimai elektriniam aširačių aptikimui yra aprašyti
Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos TSS A priedo 1 priedėlio 3.5 punkte.
— Riedmenų suderinamumas su traukinių nustatymo sistemomis.
Atitinkamos specifikacijos yra išdėstytos Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos TSS 4.2.11 punkte.
4.3.2.4. Stabdymas
4.3.2.4.1. Stabdymo charakteristikos
Kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemio TSS A priedo 4 rodyklėje gali būti nustatomas greičio
lėtėjimo funkcijos kreivės didžiausias pakopų skaičius (žr. 4.2.4.1.2.2 b).
4.3.3. EISMO ORGANIZAVIMO IR VALDYMO POSISTEMIS
Sąsajos su Eismo organizavimo ir valdymo posistemiu yra nagrinėjamos (nuorodos į šią TSS yra galutinai
nenustatyti reikalavimai).
4.3.3.1. Riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai
Eismo organizavimo ir valdymo TSS arba skirstymą reglamentuojančios nacionalinės eksploatavimo taisyklėse
nurodomi skirstymo greičiai, priklausantys nuo taukšų energijos sugėrimo gebos, kaip nurodyta 4.2 skirsnyje.
Eismo organizavimo ir valdymo TSS nurodoma didžiausia traukinio masė, atitinkanti geografines sąlygas ir
priklausanti nuo 4.2 skirsnyje nurodyto sankabos stiprio.
4.3.3.2. Durų uždarymas ir rakinimas
Sąsajų nėra.
4.3.3.3. Krovinio tvirtinimas
— Reikia parengti pakrovos taisykles, kurios nustatytų, kaip pakraunami prekiniai vagonai, įvertinus
projekte numatytą ypatingų krovinių vežimo būdą.
4.3.3.4. Prekinių vagonų ženklinimas
Eismo organizavimo ir valdymo TSS nustatomi riedmenų numeravimo ypatumai.
4.3.3.5. Pavojingi kroviniai
Eismo organizavimo ir valdymo posistemio TSS nustatoma, kad jeigu įtraukinio sudėtį įtraukiami pavojingus
krovinius gabenantys prekiniai vagonai, traukinio konfigūracija turi tenkinti Tarybos direktyvos ir jos priedoaktualioje versijoje pateiktus reikalavimus.
4.3.3.6. Išilginės gniuždymo jėgos
Įvertinus išilginių gniuždymo jėgų veikimą, Eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos
specifikacijoje yra nustatyti eksploatavimo reikalavimai:
— varantiems traukiniams,
— mašinistų atliekamam traukinių valdymui, įskaitant stabdymą įvairiomis geležinkelio linijų sąlygomis,
— traukinių sustūmimui ir skirstymui geležinkelių linijose ir tinkle,
— specialių tipų (Road-Railer™, Kombirail) riedmenų sukabinimo ir valdymo traukiniuose operacijoms,
— traukinyje išdėstytiems lokomotyvams.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/67
4.3.3.7. Stabdymo charakteristikos
Šioje TSS naudojant techninius riedmens parametrus yra aprašytas naujo vagono greičio mažėjimo funkcijos
skaičiavimo metodas.
Traukinio eksploatavimo sąlygas atitinkančios stabdymo galios skaičiavimo metodas bus aprašytas Eismo
organizavimo ir valdymo TSS.
Eismo organizavimo ir valdymo TSS apibrėžiamos taisyklės, kaip tvarkytina:— traukinių manevravimas,
— stabdžių atjungimas, atleidimas ir stabdymo režimo parinkimas,
— pranešimų perdavimas traukinio įgulai ir antžeminiams darbuotojams apie vagonų postovio būdus ir
sąlygas,
— greičio mažinimas pagal faktines sukibimo sąlygas linijoje,
— ties bėgių keliais įrengiamos šliužės (jeigu tikslinga). Prekiniuose vagonuose nereikalaujama įrengti
šliužių,
— sprendimas dėl pablogėjusios padėties, ypač trumpų traukinių,
— stabdžių tikrinimas (eksploatacinė apžiūra),
— stabdžio atskyrimas vagone su per dideliu stabdymo greičiu, palyginti su likusia traukinio dalimi.
4.3.3.8. Ryšiai
Sąsajų nėra.
4.3.3.8.1. Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens
Sąsajų nėra.
4.3.3.9. Aplinkos sąlygos
Jeigu pažeidžiamos šios TSS 4.2.6.1.2 punkte apibrėžtų klimato sąlygų ribos, sistemos padėtis pablogėja. Tokiu
atveju įvertinami eismo apribojimai ir informacija perduodama geležinkelių įmonei arba traukinio mašinistui.
Riedmenų registre ir infrastruktūros registre yra nurodytos normaliam eismui tinkamos temperatūros vertės.
4.3.3.10. Aerodinaminiai efektai
Bus nustatyta per artimiausią šios TSS svarstymą išnaujo.
4.3.3.11. Šoniniai vėjai
Bus nustatyta per artimiausią šios TSS svarstymą išnaujo.
4.3.3.12. Avarinės priemonės
Eismo organizavimo ir valdymo TSI nustatoma, kad turi būti numatomos avarinės priemonės ir sudaromi
gelbėjimo planai. Atitinkamose instrukcijose detaliai nurodoma, kaip užkelti traukinį ant bėgių ir kokios
procedūros reikalingos, kad apgadinti riedmenys vėl galėtų saugiai važiuoti. Geležinkelių įmonė taip pat
sprendžia, kaip mokyti savo ir civilinių avarinių tarnybų darbuotojus, įskaitant praktines imitacines pratybas.
Avarinėms situacijoms skirtose instrukcijose įvertinama rizika, kuri tenka avarijų likvidavimo darbuotojams, ir
pateikiami išsamūs nurodymai, kaip tokią riziką valdyti. Geležinkelių įmonei išsamiai apibūdinama rizika,
kylanti iš prekinių vagonų konstrukcijos, ir patarimas, kaip ją sumažinti, kad įmonė galėtų parengti išsamias
instrukcijas prekinių vagonų projektuotojams ar gamintojams (arba jų vardu).L 344/68 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Šiose instrukcijose taip pat yra sąrašas parametrų, kuriuos apgadintiems arba nuvažiavusiems nuo bėgių
prekiniams vagonams reikia patikrinti pablogėjus situacijai.
4.3.3.13. Priešgaisrinė sauga
Infrastruktūros valdytojo teikiama informacija
mašinistamsPateikiamos taisyklės ir gelbėjimo važiuojančiame
traukinyje kilus gaisrui planas
4.3.4. TELEMATIKOS TAIKMENYS KROVINIŲ VEŽIMO POSISTEMIUI
Tarp dviejų posistemių nėra jokių sąsajų.
4.3.5. INFRASTRUKTŪROS POSISTEMIS
Bus apibūdinta vėliau, kai toks posistemis pateks įTSS.
4.3.5.1. Riedmenų, jų sąstatų ir traukinių sujungimai
4.3.5.2. Vagono pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas
4.3.5.3. Kinematinis gabaritas
4.3.5.4. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova
4.3.5.5. Riedmens dinaminės savybės
4.3.5.6. Išilginės gniuždymo jėgos
4.3.5.7. Aplinkos sąlygos
4.3.5.8. Priešgaisrinė sauga
4.3.6. ENERGIJOS POSISTEMIS
Tarp dviejų posistemių nėra jokių sąsajų.
4.3.7. TARYBOS DIREKTYVA 96/49/EB IR JOS PRIEDAS (RID)
4.3.7.1. Pavojingi kroviniai
Visos pavojingų krovinių vežimui skirtos specialios taisyklės yra nustatytos Tarybos direktyvos 96/49/EB ir jos
priedo (RID) aktualioje redakcijoje. Visos nukrypti leidžiančios nuostatos, apribojimai ir išimtys taip pat yraišvardytos Tarybos direktyvos 96/49/EB II skyriaus aktualioje redakcijoje.
4.3.8. PAPRASTŲJŲ GELEŽINKELIŲ TRIUKŠMO TSS
Kad ir toliau būtų laikomasi Paprastųjų geležinkelių triukšmo TSS nustatytų lygių (žr. jos 4.5 skirsnį), vagonus
reikia tinkamai prižiūrėti.
Į4.2.8 punkte nusakytą techninės priežiūros bylą įtraukiamos atitinkamos priemonės, susijusios su ratų
riedėjimo pavir šiųdefektais.
4.4. EKSPLOATAVIMO TAISYKLĖS
Projektuojant riedmenis reikia atidžiai įvertinti T
RIVklasės aplinkos sąlygas (žr. šios TSS 4.2.6.1 punktą) esant
žemai temperatūrai (nuo –25oC iki–40oC) ir (arba) esant sniegui ar ledui. Net ir tai padarius reikėtų nustatyti
ir eksploatuojant taikyti žemesnį funkcinį lygį. Jis kompensuojamas taikant eksploatavimo procedūras,
padedančias palaikyti tą patį bendrą saugos lygį. Taip pat yra svarbu, kad operatoriai turėtų pakankamą
kvalifikaciją arįgūdžių dirbti tokiomis sąlygomis.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/69
4.5. TECHNINĖS PRIEŽIŪROS TAISYKLĖS
Atsižvelgus į3 skyriaus pagrindinius reikalavimus, techninės priežiūros taisyklės riedmenų prekinių vagonų
posistemiui, kurias apima ši TSS, yra aprašytos šiuose punktuose:
— 4.2.2.2 Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų,
— 4.2.2.3 Vagono pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas,
— 4.2.2.4 Durų uždarymas ir rakinimas,
— 4.2.2.6 Pavojingi kroviniai,
— 4.2.3.1 Kinematinis gabaritas,
— 4.2.3.4 Riedmens dinaminės savybės,
— 4.2.3.4.2.3 Techninės priežiūros taisyklės,
— 4.2.3.5 Išilginės gniuždymo jėgos,
— 4.2.5.2 Informacijos perdavimo galimybė tarp žemės ir riedmens,
— 4.2.7.2 Priešgaisrinė sauga
ir ypač punkte
— 4.2.8 Techninė priežiūra.
Techninės priežiūros taisyklės turi būti tokios, kad leistų vagonams per jų eksploatacijos laikotarpį tenkinti
6 skyriuje išdėstytus įvertinimo kriterijus.
Užtechninės priežiūros bylos tvarkymą atsakinga šalis, kaip apibrėžta 4.2.8 punkte, nustato leistinus
nuokrypius ir intervalus, kad išliktų suderinamumas. Šišalis yra įgaliota priimti sprendimą dėl eksploatuojant
taikomų dydžių, kurie nenustatyti šioje TSS.
Tai reiškia, kad tipo patvirtinimui yra taikomos šioje TSS aprašytos įvertinimo procedūros, ir jos ne visada tinka
techninei priežiūrai. Neįmanoma atlikti visų kiekvieno techninės priežiūros įvykio bandymų, o atliekamiems
bandymams turi būti nustatyti didesni leistini nuokrypiai.
Pirmiau pateiktų sąlygų visuma leidžia per riedmens eksploatacijos laikotarpį nuolatos išlaikyti suderinamumą
su pagrindiniais reikalavimais.
4.6. PROFESINĖ S KVALIFIKACIJOS
Profesinės kvalifikacijos, kurių reikia paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemiui eksploatuoti, bus aprašytos
Eismo organizavimo ir valdymo TSS.
Kompetencijos reikalavimai paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemio techninei priežiūrai detalizuojami
techninės priežiūros plane (žr. 4.2.8 punktą). Kadangi techninės priežiūros 1 lygmens veiklos rūšys pateko ne
į šios TSS, bet įEismo organizavimo ir valdymo TSS taikymo sritį, su šiomis veiklos rūšimis susijusios
profesinės kvalifikacijos šioje Riedmenų TSS neapibūdinamos.
4.7. SVEIKATOS IR SAUGOS SĄLYGOS
Išskyrus šios TSS techninės priežiūros plane (žr. 4.2.8 punktą) nurodytus reikalavimus, jokių kitų papildomų
reikalavimų taikomiems Europos teisės aktams ir galiojantiems nacionaliniams teisės aktais, kurie yra suderinti
su Europos teisės aktais, nustatančiais techninės priežiūros ir valdymo darbuotojų sveikatos ir saugos
klausimus, nėra.
Į šios TSS taikymo sritį nepatenka techninės priežiūros 1 lygiui priskiriamos veiklos rūšys –jas reglamentuoja
Eismo organizavimo ir valdymo TSS. Šioje Riedmenų TSS nenustatomos su jomis susijusius sveikatos ir saugos
darbe sąlygos.L 344/70 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.8. INFRASTRUKTŪROS IR RIEDMENŲ REGISTRAS
4.8.1. INFRASTRUKTŪROS REGISTRAS
Infrastruktūros registre turi būti šie privalomi duomenys, kurių sąrašas yra KK priede.
Reikalavimai paprastųjų geležinkelių infrastruktūros registro turiniui riedmenų posistemio atžvilgiu yra
apibrėžti 4.2.6.1 punkte (aplinkos sąlygos). Infrastruktūros valdytojas atsako už į infrastruktūros registrą
įrašomų duomenų teisingumą.
4.8.2. RIEDMENŲ REGISTRAS
Riedmenų registre yra toliau nurodyti prekiniams vagonams privalomi duomenys, kurie išvardijami šios TSS
H priede.
Jeigu keičiasi registracijos valstybė narė, tokiam vagonui skirtas riedmenų registro turinys perkeliamas iš
pradinės valstybės narės registro įnaujos valstybės narės registrą.
Riedmenų registro duomenys yra reikalingi:
— valstybei narei, kad patvirtintų, jog prekinis vagonas tenkina šios TSS reikalavimus,
— infrastruktūros valdytojui, kad patvirtintų, jog prekinis vagonas yra suderintas su infrastruktūra, kurioje
jis turės dirbti,
— geležinkelių įmonei, kad patvirtintų, jog prekinis vagonas yra tinkamas pagal traukinių eismo
reikalavimus.
Visų valstybių narių teritorijoje galioja reikalavimai, kaimyninėse trečiosiose šalyse taikomi prekiniams
vagonams, atvykstantiems iš šitų trečiųjų šalių arba įjas vykstantiems; jiems taikomi papildomi reikalavimai,
kuriais nusakomi minimalūs kriterijai sąsajoms tarp prekinių vagonų ir infrastruktūros ir tarp prekinių vagonų
ir lokomotyvų.
Jeigu duomenų apie prekinius vagonus yra mažiau negu reikia riedmenų registrui, geležinkelių įmonė imasi
priemonių, kad užtikrintų saugų riedmenų darbą suderintoje su TSS infrastruktūroje.
5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS
5.1. APIBRĖŽIMAS
Pagal Direktyvos 2001/16/EB 2 straipsnio d punktą:
Sąveikos sudedamosios dalys -„tai bet kuri nedaloma sudedamoji dalis, mazgas, sukomplektuotas blokas,
įtraukti arba ketinami įtraukti įposistemį, nuo kurių tiesiogiai ar netiesiogiai priklauso transeuropinės
paprastųjų geležinkelių sistemos sąveika. Sąvoka „sudedamoji dalis“ apima ir materialius objektus, ir
nematerialius objektus, pvz., programinę įrangą“.
5.3 punkte aprašytos sąveikos sudedamosios dalys yra tokios, kurių technologiniai, projektavimo, medžiagų
parinkimo ir įvertinimo procesai yra apibrėžti, todėl šias dalis galima apibūdinti konkrečiai ir įvertinti.
5.2. INOVACINIAI SPRENDIMAI
Kaip pareikšta šios TSS 4.1 skirsnyje, dėl inovacinių sprendimų gali prireikti naujų specifikacijų ir (arba) naujų
įvertinimo metodų. Tokios specifikacijos ir įvertinimo metodai kuriami taip, kaip aprašyta 6.1.2.3 (ir 6.2.2.2)
punkte.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/71
5.3. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ SĄRAŠAS
Toliau nurodytoms sąveikos sudedamosioms dalims yra taikomos atitinkamos Direktyvos 2001/16/EB
nuostatos.
5.3.1. KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS
5.3.1.1. Taukšai
5.3.1.2. Tempimo įranga
5.3.1.3. Atvaizdai ženklinimui
5.3.2. RIEDMENS IR BĖGIŲ KELIO SĄVEIKA IR REGLAMENTUOJAMI DYDŽIAI
5.3.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė
5.3.2.2. Aširačiai
5.3.2.3. Ratai
5.3.2.4. Ašys
5.3.3. STABDYMAS
5.3.3.1. Skirstytuvas
5.3.3.2. Perjungimo vožtuvas stabdžiui su kintamos apkrovos/automatinio perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“
padėtimis
5.3.3.3. Rato apsaugos nuo slydimo įtaisas
5.3.3.4. Stabdžių įtempiklis
5.3.3.5. Stabdžių cilindras/pavara
5.3.3.6. Pneumatinė pusmovė
5.3.3.7. Galiniai čiaupai
5.3.3.8. Skirstytuvo išjungimo prietaisas
5.3.3.9. Diskinių stabdžių trinkelės
5.3.3.10. Ratinių stabdžių trinkelės
5.3.3.11. Stabdžių magistralės išleidimo greitintuvo vožtuvas
5.3.3.12. Automatinis apkrovos jutimo ir perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“ įtaisas
5.3.4. RYŠIAI5.3.5. APLINKOS SĄLYGOS
5.3.6. SISTEMOS APSAUGA
5.4. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ VEIKIMAS IR SPECIFIKACIJOS
5.4.1. KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS5.4.1.1. Taukšai
Sąveikos sudedamosios dalies taukšų specifikacijos yra aprašytos 4.2.2.1.2.1 punkte „Taukšai“, pastraipoje
„Taukšų charakteristikos“.
Sąveikos sudedamosios dalies taukšų sąsajos yra aprašytos eismo organizavimui ir valdymui skirtame 4.3.3.1
punkte ir infrastruktūrai skirtame 4.3.5.1 punkte.L 344/72 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
5.4.1.2. Tempimo įranga
Sąveikos sudedamosios dalies tempimo įrangos specifikacijos yra aprašytos 4.2.2.1.2.2 punkte „Tempimo
įranga“, pastraipoje „Tempimo įrangos charakteristikos“, ir 4.2.2.1.2.3 punkte „Tempimo įrangos ir taukšų
įrangos sąveika“, pastraipoje „Tempimo įrangos ir taukšų įrangos charakteristikos“.
Sąveikos sudedamosios dalies tempimo įrangos sąsajos yra aprašytos eismo organizavimui ir valdymui skirtame
4.3.3.1 punkte ir infrastruktūrai skirtame 4.3.5.1 punkte.
5.4.1.3. Atvaizdai ženklinimui
Jeigu ženklinama naudojant ženklų atvaizdus, jie laikomi sąveikos sudedamosiomis dalimis. Tokie ženklai
nurodomi B priede.
5.4.2. RIEDMENS IR BĖGIŲ KELIO SĄVEIKA IR REGLAMENTUOJAMI DYDŽIAI
5.4.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė
Vežimėlio ir važiuoklės struktūros vientisumas yra svarbus saugiam geležinkelio sistemos veikimui.
Vežimėlio ir važiuoklės apkrovos sąlygas nulemia:— didžiausias greitis,
— statinės bėgių kelio savybės (bėgių lygiavimas, kelio vėžė, kelio pakyla, bėgių nuolydis, kelio nelygumai),
— dinaminės bėgių kelio savybės (kelio horizontalus ir vertikalus standis ir svyravimų slopinimas),
— bėgių ir ratų kontakto parametrai (ratų ir bėgio profilis, kelio vėžė),
— ratų defektai (pvz., ratų paplatėjimai, apskritumo nuokrypiai),
— vagono kėbulo, vežimėlių ir aširačių masė, inertiškumas ir standis,
— riedmenų pakabų charakteristikos,
— naudingo krovinio pasiskirstymas,
— stabdymo charakteristikos.
Sąveikos sudedamųjų dalių vežimėlio ir važiuoklės specifikacijos aprašytos 4.2.3.4.1, 4.2.3.4.2.1 punktuose ir
4.2.3.4.2.2 punkte „Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai“.
Leidžiama vežimėlius ir kitose taikymo srityse naudoti be pripažinimo (bandymų), jeigu jų parametrų kitimo
diapazonas naujoje taikymo srityje yra toks pat, kaip ir ankstesnėse srityse.
Kad vežimėliai ir važiuoklė būtų eksploatuojami saugiai, jie projektuojami taip, kad atlaikytų tikėtinas apkrovų
sąlygas. Pažymėtina, kad vežimėliai ir važiuoklė turi tenkinti 6 skyriuje aprašytas bandymų sąlygas.
Vežimėlių konstrukcijų, kurios paskelbimo metu laikomos kai kuriose taikymo srityse tenkinančiomis šios TSS
reikalavimus, sąrašas yra įdėtas Y priede.
Sąveikos sudedamųjų dalių vežimėlio ir važiuoklės sąsajos su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemiu
atstumo tarp ašių požiūriu yra aprašytos 4.3.2.1 punkte „Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė
apkrova“.
Prekiniai vagonai projektuojami taip, kad galėtų kreivėmis, nuožulniomis plokštumomis ir keltų prieigomis
važiuoti vežimėliams neliečiant vagonų kėbulų. Šoninės vagonų su vežimėliais atramos turi turėti pakankamą
užlaidą mažiausiems projektiniams kreivumo spinduliams. Jeigu vagonas tinka naudoti keltuose tik esant
mažesniam kaip 2,5 laipsnio nuolydžiui, jį reikia ženklinti, kaip parodyta B priedo B25 paveiksle. Jeigu vagonas
galiįveikti didesnio nei 35 m spindulio posūkius, jis ženklinamas, kaip parodyta B priedo B24 paveiksle.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/73
5.4.2.2. Aširačiai
Riedmens ir bėgių kelio sąveikos 4.2.4.1.2.5 Stabdymas ir 4.2.7.3.2.1 Sistemos apsauga.
Išsami specifikacija aprašyta 4.2.3.3.1 punkte „Elektrinė varža“, 4.2.4.1.2.5 punkte „Energijos poreikių ribos
(stabdymui)“, K ir E prieduose, kuriuose yra ir sprendimų pavyzdžių kai kuriems elementams.
Visa sąveikos sudedamosios dalies aširačio funkcinė specifikacija bus parengta iki artimiausio šios TSS
svarstymo iš naujo.
Sąveikos sudedamosios dalies aširačio sąsajos su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemiu yra
aprašytos 4.3.2.1 punkte „Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova“.
5.4.2.3. Ratai
Išsami specifikacija kartu su sprendimų pavyzdžiais kai kuriems elementams yra aprašyta L priede.
Visa sąveikos sudedamosios dalies rato funkcinė specifikacija bus parengta iki artimiausio šios TSS svarstymo iš
naujo.
Sąveikos sudedamosios dalies rato sąsajos su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemiu yra aprašytos
4.3.2.1 punkte „Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova“.
5.4.2.4. Ašys
Išsami specifikacija kartu su sprendimų pavyzdžiais kai kuriems elementams yra aprašyta M priede.
Visa sąveikos sudedamosios dalies ašies funkcinė specifikacija bus parengta iki artimiausio šios TSS svarstymo
išnaujo.
Sąveikos sudedamosios dalies ašies sąsajos su kontrolės ir valdymo bei signalizacijos posistemiu yra aprašytos
4.3.2.1 punkte „Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova“.
5.4.3. STABDYMAS
5.4.3.1. Sąveikos sudedamosios dalys, patvirtintos šios TSS paskelbimo metu
Stabdžių sistemos ir stabdžių sudedamųjų dalių konstrukcijų , kurios paskelbimo metu laikomos kai kuriose
srityse tenkinančiomis šios TSS reikalavimus, sąrašas yra įdėtas FF priede.
5.4.3.2. Pneumatinis stabdžių skirstytuvas
Sąveikos sudedamosios dalies skirstytuvo funkcinė specifikacija yra aprašyta 4.2.4.1.2.2 punkte „Stabdymo
charakteristikų elementai“ ir 4.2.4.1.2.7 punkte „Oro tiekimas“.
Sąveikos sudedamosios dalies sąsajos yra aprašytos I priedo I.1 skyriuje.
5.4.3.3. Perjungimo vožtuvas stabdžiui su kintamos apkrovos/automatinio perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“
padėtimis
Sąveikos sudedamosios dalies perjungimo vo žtuvo stabdžiui su kintamos apkrovos/automatinio perjungimo
„tuščia“ arba „pakrauta“ padėtimis funkcinė specifikacija yra aprašyta 4.2.4.1.2.2 punkte „Stabdymo
charakteristikų elementai“ ir 4.2.4.1.2.7 punkte „Oro tiekimas“.
Sąveikos sudedamosios dalies sąsajos yra aprašytos I priedo I.2 skyriuje.
5.4.3.4. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisas
Sąveikos sudedamosios dalies rato apsaugos nuo slydimo įtaiso funkcinė specifikacija yra aprašyta 4.2.4.1.2.6
punkte „Rato apsauga nuo slydimo“ ir 4.2.4.1.2.7 punkte „Oro tiekimas“.
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.3 skyriuje.L 344/74 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
5.4.3.5. Stabdžių įtempiklis
Sąveikos sudedamosios dalies stabdžių reguliatoriaus funkcinė specifikacija yra aprašyta 4.2.4.1.2.3 punkte
„Mechaniniai komponentai“ .
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.4 skyriuje.
5.4.3.6. Stabdžių cilindras (stabdžių pavara)
Sąveikos sudedamosios dalies stabdžių cilindro/stabdžių pavaros funkcinė specifikacija yra aprašyta 4.2.4.1.2.2
punkte „Stabdymo charakteristikų elementai“, 4.2.4.1.2.8 punkte „Postovio stabdys“, 4.2.4.1.2.5 punkte
„Energijos ribos“ ir 4.2.4.1.2.7 punkte „Oro tiekimas“.
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.5 skyriuje.
5.4.3.7. Pneumatinė pusmovė
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.6 skyriuje.
5.4.3.8. Galiniai čiaupai
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.7 skyriuje.
5.4.3.9. Skirstytuvo išjungimo prietaisas
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.8 skyriuje.
5.4.3.10. Diskinių stabdžių trinkelės
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.9 skyriuje.
5.4.3.11. Ratinių stabdžių trinkelės
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.10 skyriuje.
5.4.3.12. Stabdžių magistralės išleidimo greitintuvo vožtuvas
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.11 skyriuje.
5.4.3.13. Automatinis apkrovos jutimo ir perjungimo „tuščia“ arba „pakrauta“ įtaisas
Sąveikos sudedamosios dalies specifikacija yra aprašyta I priedo I.12 skyriuje.
6. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITKTIES IR TINKAMUMO NAUDOTI ĮVERTINIMAS IR POSISTEMIO
PATIKRA
6.1. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS
6.1.1. ĮVERTINIMO PROCEDŪROS
Sąveikos sudedamųjų dalių atitikties ar tinkamumo naudoti įvertinimo procedūra grindžiama Europos
specifikacijomis arba specifikacijomis, patvirtintomis pagal Direktyvą 2001/16/EB.
Vertinant tinkamumą naudoti, šios specifikacijos nurodo visus parametrus, kurie turi būti matuojami,
kontroliuojami ar stebimi, ir pateikia bandymų metodų ir matavimo procedūrų aprašus stendiniams
bandymams arba bandymams realioje geležinkelių aplinkoje.
Prieš pateikdamas sąveikos sudedamąją dalį (SSD) įrinką, gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis
atstovas pagal Direktyvos 2001/16/EB 13 straipsnio 1 dalį ir IV priedą parengia „EB“ atitikties arba „EB“
tinkamumo naudoti deklaraciją.
SSD atitikties įvertinimo procedūros, apibrėžtos šios TSS 5 skyriuje, atliekamos naudojant 6.1.2 punkte
nurodytus modulius.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/75
SSD atitikties arba tinkamumo naudoti įvertinimą atlieka notifikuotoji įstaiga, kuriai gamintojas arba Bendrijoje
įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas buvo pateikę paraišką.
Moduliai jungiami arba naudojami atrankos būdu pagal konkrečią sudedamąją dalį.
Moduliai yra aprašyti šios TSS Q priede.
Paraiškų atlikti sąveikos sudedamųjų dalių atitikties ir tinkamumo naudoti įvertinimo procedūras teikimo
etapai, kaip apibrėžta šios TSS 5 skyriuje, yra nurodyti šios TSS Q priedo Q1 lentelėje.
6.1.2. MODULIAI
6.1.2.1. Bendrosios nuostatos
Norėdamas atlikti sąveikos sudedamųjų dalių riedmenų posistemyje atitikties įvertinimo procedūrą, gamintojas
arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas gali pasirinkti:
a) ekspertizės tipo procedūrą (B modulis) projektavimo ir konstravimo etapui, sujungtą su gamybos etapo
moduliu:
arba produkcijos kokybės valdymo sistemos procedūrą (D modulis), arba gaminio patikros procedūrą
(F modulis),
arba pasirinktinai
b) visapusišką kokybės valdymo sistemą su projekto ekspertize procedūra (H2 modulis) visuose etapuose,
arbac) visapusiškos kokybės valdymo sistemos procedūrą (H1 modulis).
D modulis pasirenkamas tik tada, kai gamintojas naudoja kokybės sistemą gamybai, galutinio gaminio ištyrimą
ir bandymus, notifikuotajai įstaigai patvirtinant ir stebint jos pačios pasirinkimu. Suvirinimo procesų
įvertinimas atliekamas pagal nacionalinius teisės aktus.
H1 arba H2 modulis pasirenkamas tik tada, kai gamintojas naudoja kokybės sistemą gamybai, galutinio
gaminio ištyrimą ir bandymus, notifikuotajai įstaigai patvirtinant ir stebint jos pačios pasirinkimu.
Atitikties įvertinimas apima visus etapus ir charakteristikas, šios TSS Q priedo Q1 lentelėje pažymėtas „X“
ženklu.
6.1.2.2. Esami sąveikos sudedamųjų dalių sprendimai
Jeigu esami sąveikos sudedamųjų dalių sprendimai Europos rinkoje jau yra iki šios TSS įsigaliojimo, eiga yra
tokia, kaip toliau aprašyta .
Gamintojas parodo, kad SSD bandymai ir patikros, palyginamomis sąlygomis atlikti ankstesnėms SSD taikymo
sritims, buvo sėkmingi. Tokių įvertinimų rezultatai galioja ir naujai taikymo sričiai.
Tokiais atvejais galima laikyti, kad tipas yra patvirtintas ir nėra būtina atlikti tipo įvertinimą.
Kaip numatyta įvairių SSD įvertinimo procedūrose, gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas
gali taikyti:
— vidinės gamybos kontrolės procedūrą (A modulis),
— arba vidinės projektavimo kontrolės su gamybos patikra procedūrą,
— arba visapusiškos kokybės valdymo sistemos procedūrą (H1 modulis).
Jeigu neįmanoma parodyti, kad sprendimas praeityje pasiteisino, taikomas 6.1.2.1 punktas.L 344/76 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
6.1.2.3. Sąveikos sudedamųjų dalių inovaciniai sprendimai
Jeigu siūlomas sąveikos sudedamosios dalies sprendimas yra inovacinis, kaip apibrėžta 5.2 skyriuje, gamintojas
parodo jo nuokrypį nuo atitinkamo TSS skirsnio (punkto). Europos geležinkelių agentūra baigia rengti
suderintas sudedamųjų dalių funkcines ir sąsajų specifikacijas bei įvertinimo metodus.
Suderintos sudedamųjų dalių funkcinės ir sąsaj ųspecifikacijos bei įvertinimo metodai įTSSįtraukiami ją iš
naujo svarstant. Iki tokių dokumentų paskelbimo gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas gali
pasirinkti sąveikos sudedamųjų dalių įvertinimo procedūrą, kaip nurodyta 6.1.2.1 punkte.
Įsigaliojus Komisijos sprendimui, priimtam pagal Direktyvos 2001/16/EB 21 straipsnio 2 dalį, inovacinį
sprendimą galima naudoti iki jo įtraukimo įTSS.
6.1.2.4. Tinkamumo naudoti įvertinimas
Jeigu įvertinimo procedūra pradedama remiantis riedmenų posistemiui priskiriamos sąveikos sudedamosios
dalies eksploatavimo patirtimi, gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas eksploatavimo
patirties procedūrai taiko tipo pripažinimą (V modulis).
6.1.3. SSD ĮVERTINIMO SPECIFIKACIJA
6.1.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys
6.1.3.1.1. Taukšai
Taukšai įvertinami pagal specifikaciją, pateiktą 4.2.2.1.2.1 punkto „Taukšai“ pastraipoje „Taukšų charakteristi-
kos“.
6.1.3.1.2. Tempimo įranga
Tempimo įranga įvertinama pagal specifikaciją, pateiktą 4.2.2.1.2.2 punkto „Tempimo įranga“ pastraipoje
„Tempimo įrangos charakteristikos“ ir 4.2.2.1.2.3 punkto „Tempimo įrangos ir taukšų įrangos sąveika“
pastraipoje „Tempimo įrangos ir taukšų įrangos charakteristikos“.
6.1.3.1.3. Prekinių vagonų ženklinimas
Ženklų atvaizdai yra įvertinami pagal B priede pateiktą specifikaciją.
6.1.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai
6.1.3.2.1. Vežimėlis ir važiuoklė
Reikia garantuoti kėbulo ir vežimėlio jungties, vežimėlio rėmo, ašidėžės ir visų sukabintų riedmenų struktūros
vientisumą. Tai garantuojama naudojant pakankamus adekvačius metodus, pavyzdžiui, demonstravimą
stendiniais bandymais, pripažintąjį modeliavimą, palyginimą su esamomis konstrukcijomis, kurios buvo
patvirtintos nacionalinėmis patvirtinimo taisyklėmis, jeigu eksploatavimo ir kitos sąlygos panašios, ir kitusmetodus.
J priede yra apibrėžtos vežimėlių, važiuojančių standartinės vėžės keliais normaliomis greičio ir kelio kokybės
sąlygomis, bandymų sąlygos. Jos atspindi tik visos visų tipų vežimėlių rėmų bandymų srities bendrąją dalį.
Neįmanoma detaliai apibrėžti bendro pobūdžio bandymų kiekvienam konkrečiam vežimėlio komponentui,
ypač ašių guoliams, vežimėlio ir kėbulo jungtims, slopintuvams ir stabdžiams. Tokie bandymai parengiami
kiekvienam konkrečiam atvejui, pirmiau minėtais bandymais naudojantis kaip gairėmis. Toliau yra išsamiaipateikti jau apibrėžtų bandymų tikslai ir parametrų apibrėžimai.
Ši pastaba taip pat tinka vežimėlių rėmams, skirtiems naudoti skirtingos vėžės keliams arba numatytiems
eksploatuoti labai skirtingomis sąlygomis, arba naujos konstrukcijos vežimėliams.
J priedo J1, J2 ir J3 skyriuose aprašyti trys bandymai, kurie atliekami siekiant:— optimizuoti vežimėlio rėmų konstrukciją (svorį, greitį),2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/77
— papildyti skaičiavimais gautą informaciją,
— užtikrinti, kad vežimėlio rėmai eksploatacijos apkrovas galės atlaikyti be liekamosios deformacijos ar
ištrupų, kurios sumažintų saugą ar padidintų techninės priežiūros sąnaudas.
Patirtis parodė, kad jeigu negali būti palyginamojo sprendimo, reikia atlikti tris bandymus: du statinius (J priedo
J1 ir J2 skyriai) ir vieną dinaminį (J priedo J3 skyrius).
Pirmiausia atliekami du statiniai bandymai; pažymėtina, kad jie leidžia atmesti kiekvieną vežimėlį, kuris
netenkina mažiausio stiprio reikalavimų.
Dinaminio bandymo (nuovargio bandymo) tikslas –patikrinti, ar vežimėlio konstrukcija yra pagrįsta ir ar
tikėtina, kad eksploatacijos metu dėl nuovargio susidarys ištrupų.
Apkrovų vertės, naudotos bandymams apibrėžti, buvo gautos daugiausia iš važiavimo bandymų.
Tariama, kad J priedo J1 skyriaus bandymai atitinka didžiausias apkrovas, kurios gali pasitaikyti eksploatacijoje,
neįskaitant avarijų metu susidarančių apkrovų.
Tariama, kad J priedo J2 ir J3 skyrių bandymai atitinka visų kintamų apkrovų, kurias vežimėlis gali patirti per
eksploatacijos laikotarpį, suminę lygiavertę apkrovą.
Nuovargio bandymo ciklų skaičius buvo parinktas imituojant 30 metų eksploatacijos laikotarpį esant
100 000 km ridai per metus. Jeigu šis skaičius nereprezentatyvus numatomam eksploatacijos laikotarpiui,
apkrovas reikia iš naujo svarstyti.
Šie ciklai trijuose skirtinguose apkrovimo etapuose buvo paskirstyti siekiant optimizuoti vežimėlio rėmų
struktūras. Pažymėtina, kad ištrupų atsiradimas paskutiniame apkrovimo etape leidžia nustatyti didžiausių
apkrovų zonas, įkurias atkreiptinas dėmesys gamybos, gaminio bandymų ir techninės priežiūros operacijų
metu.
Kad būtų užtikrintas J priedo J1, J2 ir J3 skyriuose aprašytų bandymų taikymo pagrįstumas, ypatingas dėmesys
skirtinas praktiniams įgyvendinimo aspektams, būtent:–
Atliekant J priedo J1 ir J2 skyriuose aprašytus statinius bandymus, vežimėlio rėmuose vienkrypčiai įtempimo
matuokliai įrengiami tose vietose, kuriose įražos susidaro išilgai vienos aiškiai nustatomos krypties; visose
kitose vietose įrengiami trikrypčiai įtempimo matuokliai (rozetės).
Šiųmatuoklių aktyvioji dalis neviršija 10 mm.
Įtempimo matuokliai ir įtempimo rozetės pridedamos prie vežimėlio rėmo visuose didelių apkrovų taškuose,
visų pirma koncentruotų apkrovų zonose.
Bandymai planuojami taip, kad būtų imituojamos eksploatavimo metu tikėtinos vežimėlio rėmą veikiančios
jėgos ir rėmo deformacijos. Ypatingas dėmesys skirtinas vertikalių ir horizontalių apkrovų perdavimui, kurios
kai kuriais atvejais pasiskirsto keliuose elementuose (pvz., ašyse, spyruoklėse, stabdikliuose…).
Statiniai bandymai atliekami sukomplektuotam vežimėliui, turinčiam savo pakabą. Nuovargio bandymui
dažnai tai būna neįmanoma dėl praktinių priežasčių; tokiais atvejais reikia parengti atskirą bandymų plano
studiją.
Minėti trys bandymai atliekami sukomplektuotiems vežimėlio rėmams, turintiems visus jungiamuosius
elementus (slopintuvams, stabdžiams ir kt.). Jie turi visiškai atitikti gamybos brėžinius ir būti pagamintitokiomis pat sąlygomis, kaip ir serijomis gaminami vežimėlių rėmai.
Jeigu atliekant nuovargio bandymus ištrupų ir lūžių atsiranda dėl gamybos defektų, kurie atliekant ankstesnius
vežimėlio rėmų statinius bandymus nebuvo pasteb ėti, bandymas kartojamas su kitu rėmu. Jeigu paaiškėja tie
patys defektai, konstrukcija laikoma nepatenkinama.
6.1.3.2.2. Aširačiai
Aširačio įvertinimas yra aprašytas K priede.L 344/78 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
6.1.3.2.3. Ratai
Konstrukcijos ir gaminio įvertinimas yra aprašytas L priede.
6.1.3.2.4. Ašis
Konstrukcijos ir gaminio įvertinimas yra aprašytas M priede.
6.1.3.3. Stabdymas
Žr. P priedą.
6.2. POSISTEMIS „PAPRASTIEJI GELEŽINKELIO RIEDMENYS, PREKINIAI VAGONAI“
6.2.1. ĮVERTINIMO PROCEDŪROS
Užsakovo arba Bendrijoje įsisteigusio jo atstovo prašymu notifikuotoji įstaiga atlieka „EB“ patikrą pagal
Direktyvos 2001/16/EB VI priedą.
Jeigu užsakovas gali parodyti, kad bandymų ar patikrų, taikomų paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemiui,
rezultatai visais ankstesniais taikymo atvejais buvo teigiami, į šiuos įvertinimus atsižvelgiama atliekant atitikties
įvertinimą.
Pertvarkytiems prekiniams vagonams, pakeistiems laikantis II priede nurodytų ribų, nereikia atlikti naujo
atitikties įvertinimo.
Visais atvejais reikia įvertinti masės pokyčių įtaką saugos kritiniams komponentams, su sauga susijusiems
komponentams, infrastruktūros ir prekinių vagonų sąveikai ir geležinkelio linijų klasifikacijai pagal 4.2.3.2
punktą.
Kiek nustatyta šioje TSS, paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemio „EB“ patikroje atsižvelgiama įjo sąsajas
su kitais paprastųjų geležinkelių geležinkelių sistemos posistemiais.
Užsakovas pagal Direktyvos 2001/16/EB 18 straipsnio 1 dalį ir V priedą riedmenų posistemiui parengia „EB“
patikros deklaracij ą.
6.2.2. MODULIAI
6.2.2.1. Bendrosios nuostatos
Patikros procedūroms parenkami moduliai yra apibrėžti AA priede.
Prekiniams vagonams taikomų reikalavimų patikros procedūrai atlikti, kaip nurodyta 4 skyriuje, užsakovas arba
Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas gali rinktis šiuos modulius:
a) ekspertizės tipo procedūrą (SB modulis) projektavimo ir konstravimo etapui, sujungtą su gamybos etapo
moduliu, arba:
— produkcijos kokybės valdymo sistemos procedūrą (SD modulis),
— arba gaminio patikros procedūrą (SF modulis);
arba
b) visapusiškos kokybės valdymo sistemos su projekto ekspertize procedūrą (HS2 modulis).
SD modulis pasirenkamas tik tada, kai užsakovas arba pagrindiniai jo rangovai kokybės sistemą naudoja
gamybai, galutinio gaminio ištyrimui ir bandymams patvirtinant ir stebint notofikuotajai įstaigai jos pačios
pasirinkimu. Suvirinimo procesų įvertinimas atliekamas pagal nacionalines taisykles.
SH2 modulis pasirenkamas tik tada, kai užsakovas arba pagrindiniai jo rangovai kokybės sistemą naudoja
projektavimui, gamybai, galutinio gaminio ištyrimui ir bandymams patvirtinant ir stebint notofikuotajai įstaigai
jos pačios pasirinkimu2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/79
Naudojant modulius yra atsižvelgiama į šiuos papildomus reikalavimus:
— SB moduliui: remiantis nuoroda įmodulio 4.3 skyrių, projektą reikia iš naujo svarstyti.
— Gamybos etapui, SD, SF ir SH2 moduliams: šiųmodulių taikymas turi užtikrinti vagonų atitiktį
patvirtintam tipui, aprašytam tipo ekspertizės sertifikate. Pažymėtina, kad modulių taikymas rodo, jog
gamybai ir surinkimui buvo naudoti tie patys komponentai ir techniniai sprendimai, kaip ir patvirtintam
tipui.
6.2.2.2. Inovaciniai sprendimai
Jeigu prekiniam vagonui siūlomas inovacinis sprendimas, kaip apibrėžta 4.1 skirsnyje, gamintojas arba
užsakovas parodo jo nuokrypį nuo atitinkamo TSS skirsnio (punkto).
Tokiam sprendimui Europos geležinkelių agentūra baigia rengti suderintas funkcines ir sąsajų specifikacijas ir
įvertinimo metodus.
Suderintos funkcinės ir sąsajų specifikacijos ir įvertinimo metodai įTSSįtraukiami ją išnaujo svarstant. Iki
tokių dokumentų paskelbimo gamintojas ar užsakovas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas gali
pasirinkti prekinio vagono įvertinimo procedūrą, kaip nurodyta 6.2.2.1 punkte.
Įsigaliojus Komisijos sprendimui, priimtam pagal Direktyvos 2001/16/EB 21 straipsnio 2 dalį, inovacinį
sprendimą galima naudoti iki jo įtraukimo įTSS.
6.2.2.3. Techninė priežiūra
Pagal Direktyvos 2001/16/EB 18 straipsnio 3 dalį notifikuotoji įstaiga pildo techninę bylą, kurioje yra techninės
priežiūros byla.
Techninės priežiūros atitikties įvertinimą atlieka kiekviena valstybė narė. DD priede (kuris tebėra galutinai
nenustatytas reikalavimas) aprašoma procedūra, kuria kiekviena valstybė narė nustato, ar techninės priemonės
tenkina šios TSS sąlygas, ir užtikrina, kad per posistemio eksploatacijos laikotarpį bus laikomasi pagrindinių
parametrų ir pagrindinių reikalavimų.
6.2.3. POSISTEMIO ĮVERTINIMO SPECIFIKACIJOS
6.2.3.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys
6.2.3.1.1. Vagono pagrindinės konstrukcijos stipris ir krovinio tvirtinimas
Projektas pripažįstamas galiojančiu pagal EN12663 6 skyriaus reikalavimus.
Bandymų programoje turi būti manevravimo poveikio bandymas, kaip apibrėžta Z priede, jeigu skaičiavimais
nebuvo įrodytas konstrukcijos vientisumas.
Jeigu anksč iau buvo atlikti bandymai su panašiais komponentais ir posistemiais, kartoti bandymų nebūtina, kai
aiškiai matyti, kad saugos lygį galima pagrįsti ankstesnių bandymų tinkamumu.
6.2.3.2. Riedmens ir bėgių kelio sąveika ir reglamentuojami dydžiai
6.2.3.2.1. Riedmens dinaminės savybės
6.2.3.2.1.1. Tipo dalinio patvirtinimo procedūros taikymas
Jeigu vagonui buvo suteiktas tipo patvirtinimą, tai pakeitus kai kurias jo charakteristikas (žr. 4.2.3.4.1 punktą)
arba eksploatavimo sąlygas, kai dėl to pasikeičia jo dinaminės savybės, gali prireikti papildomo bandymo.L 344/80 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
6.2.3.2.1.2. Naujų vagonų sertifikavimas
Kai naujus vagonus reikia patvirtinti tinkamumo važiuoti bandymais, šie bandymai atliekami:
1) matuojant ratų ir bėgių sąveikos jėgas
arba
2) matuojant pagreičius,arba3) pripažintuoju modeliavimu,
arba
4) palyginimu su esamais riedmenimis.
Tikslios ribinės vertės įvairuoja priklausomai nuo bandymų ir analizės metodo.
6.2.3.2.1.3. Dinaminių savybių bandymų išimtys vagonams, pagamintiems ar pertvarkytiems važiuoti iki 100 km/h arba 120 km/
h greičiu
Prekiniams vagonams leidžiama važiuoti iki 100 km/h arba 120 km/h greičiu neatlikus dinaminių savybių
bandymo, jeigu jie tenkina sąlygas, apibrėžtas:
— 4.2.3.5 punkte –išilginėms gniuždymo jėgoms,
— 4.2.3.2 punkte –statinei ašies apkrovai, dinaminei rato apkrovai ir tiesinei apkrovai,
ir jeigu jieturi toliau nurodytus pakabą arba vežimėlį.
Dviašiai vagonai
Prekiniuose vagonuose įrengiamos pakabos, kurių tipas turi būti toks, kaip nurodyta Y priedo lentelėje, skirtoje
dviašiams vagonams.
Vagonai su dviašiais vežimėliais
Prekiniuose vagonuose įrengiami tokių tipų vežimėliai arba jų variantai, kad jų nuokrypis nuo pagrindinio tipo
darytų poveikį tik tiems elementams, kurie neturi įtakos dinaminėms savybėms. Šiųvežimėlių sąrašas pateiktas
Y priede dviejose lentelėse, skirtose vagonams su dviašiais vežimėliais.
Vagonai su triašiais vežimėliais
Prekiniuose vagonuose įrengiami tokių tipų vežimėliai arba jų variantai, kad jų nuokrypis nuo pagrindinio tipo
darytų poveikį tik tiems elementams, kurie neturi įtakos dinaminėms savybėms. Šiųvežimėlių sąrašas pateiktas
Y priede dviejose lentelėse, skirtose vagonams su triašiais vežimėliais.
6.2.3.2.2. Išilginės gniuždymo jėgos prekiniams vagonams su šoniniais taukšais
Jeigu yra reikalaujama bandymais nustatyto išilginės gniuždymo jėgos leistino dydžio pažymėjimo, tokie
bandymai atliekami taikant R priede aprašytą metodą, ne mažesniu negu priede nurodyta matavimų diapazonu.
6.2.3.2.3. Prekinių vagonų matavimai
Matuojant prekinių vagonų apatinius rėmus ir vežimėlius reikia aiškiai parodyti, kad nuokrypiai nuo nominalių
matmenų neviršija leistinų nuokrypių (EN 13775 1–3 dalys ir prEN 13775 4–6 dalys).2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/81
6.2.3.3. Stabdymas
6.2.3.3.1. Stabdymo charakteristikos
Stabdymo galios nustatymo metodai yra aprašyti S priede.
6.2.3.3.2. Minimalus stabdymo sistemos bandymas
Toliau pateikti bandymai ir ribos taikomi vagonams, turintiems paprastus prekiniams vagonams skirtus orinius
stabdžius.
Šie bandymai atliekami tik vienintelės magistralės būdu (stabdžių magistralė). Taip pat atliekami papildomo
rezervuaro bandymai, kai šis rezervuaras nenutrūkstamai pildomas iš pagrindinio rezervuaro magistralės,
siekiant parodyti, kad stabdžių darbui nedaroma neigiamos įtakos.
Paprastų orinių stabdžių normalus darbinis slėgis (režiminis slėgis) yra 5 bar. Bandymai atliekami būtent tokiu
slėgiu. Papildomai atliekami atrinktų pavyzdžių bandymai siekiant įsitikinti, kad kai darbinio slėgio pokytis
neviršija 1 bar, stabdžių darbui nedaroma neigiamos įtakos.
Bandymai atliekami „P“ir„G“stabdymo režimais, jeigu tik jie tinka. Jeigu yra įrengtos kintamos apkrovos arba
padėties „tuščia“ stabdymo sistemos, bandymai atliekami „pakrauta“ ir„tuščia“ padėtyse, ir yra išlaikomas
suderinamumas su šia TSS.
Leidžiama stabdžiams kontroliuoti naudoti elektros energiją ar kitas priemones, jei nepažeidžiami šios TSS
principai. Parodama, kad išlaikomas lygiavertis saugos lygis.
Toliau pateiktoje lentelėje išvardijami bandymai, kurie atliekami atskirame stovinčiame riedmenyje arba
stovinčiame traukinyje.
Atskirų sąveikos sudedamųjų dalių konstrukcijos ir gaminio atitikties įvertinimas aprašytas P priede.
Pneumatinių stabdžių charakteristikos
Nr. Charakteristika Ribinė vertė
1 Stabdžių cilindro pripildymo iki 95 % didžiausio
slėgio laikasP režimas
3–5 sekundės (3–6 sekundės „tuščia“/„pakrauta“ siste-
mos atveju)
G režimas18–30 sekundžių
2 Stabdžių cilindro atleidimo iki 0,4 bar slėgio
laikasP režimas
15–20 sekundžiųKai visa masė yra 70 tonų ir daugiau, leistinas atleidimo
laikas yra 15–25 sekundžių.
G režimas45–60 sekundžiųPneumatiškai valdomiems stabdžiams, esant kintamai
stabdymo galiai, atleidimo laikas yra toks, kurio reikia,
kad slėgis perjungimo vožtuvo kameroje nukristų iki
vizualiai matomų 0,4 bar (bandomasis slėgis)
3 Slėgio nuomažis stabdžių magistralėje, leidžiantis
stabdžių cilindre pasiekti didžiausią slėgį1,5 ± 0,1 bar
4 Didžiausias slėgis stabdžių cilindre 3,8 ± 0,1 barL 344/82 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Pneumatinių stabdžių charakteristikos
Nr. Charakteristika Ribinė vertė
5 Jautrumas/nejautrumas
Stabdžiai nejautrūs lėtam slėgio stabdžių magist-
ralėje mažėjimui, jeigu neaktyvuojami normaliam
darbiniam slėgiui mažėjant iki 0,3 bar per
minutę.
Stabdžiai jautrūs slėgio stabdžių magistralėje
mažėjimui, jeigu aktyvuojami per 1,2 sekundės
normaliam darbiniam slėgiui per 6 sekundes
nukritus 0,6 bar.Stabdžiai neaktyvuojami slėgiui mažėjant iki 0,3 bar per
minutę.
Stabdžiai aktyvuojami per 1,2 sekundės, slėgiui per
6 sekundes nukritus 0,6 bar.
6 Nuotėkis stabdžių magistralėje pradedant 5 bar
slėgiuDidžiausi slėgio nuostoliai 0,2 bar per 5 minutes.
7 Nuotėkis stabdžių cilindre papildomame rezer-
vuare ir valdymo rezervuare, pradedant 3,8 +
arba–0,1 bar slėgiu stabdžių cilindre ir esant
0 bar slėgiui stabdžių magistralėjeDidžiausi slėgio nuostoliai yra 0,15 bar per 5 minutes,
išmatuoti papildomame rezervuare.
8 Automatinių orinių stabdžių rankinis atleidimas Stabdžiai atsileidžia.
9 Slėgio stabdžių magistralėje laipsniškas kitimas
įjungimo metu ir svyravimai atleidimo metu:Mažiau kaip arba lygu 0,1 bar.
10 Slėgis atitinka grįžimą į pradinę padėtį stabdžių
atleidimo metuStabdžių magistralėje:
0,15 bar mažiau už faktinį eksploatacinį slėgį
Stabdžių cilindre:
<0,3 bar.
11 Automatinis orinių stabdžių indikatorius Įsitikinama, ar indikatorius rodo stabdžio būseną –
įjungta ar atleista.
12 Stabdžių įtempiklis tikrinamas, sukuriant perte-
klinį stabdžių trinties poros protarpį ir parodant,
kad kartotiniai įjungimo ir atleidimo ciklai atkuria
tinkamą protarpįProjektinis diskinių stabdžių trinties poros trinkelių ar
ratinių stabdžių trinkelių protarpis.
13 Suderinamumas su diskinių stabdžių/ratinių
stabdžių trinkelių apkrovomisDiskinių stabdžių/ratinių stabdžių trinkelių apkrovos
atitinka projektines.
14 Stabdžiai įrengiami su galimybe laisvai judėti,
stabdžių trinkelėms neliesti stabdžių diskų ar ratų
atleistoje padėtyje ir nesumažinti prispaudimo
jėgų žemiau projektinių verčiųStabdžiai įrengiami laisvi.
15 Postovio stabdžio komponentės juda laisvai ir,
jeigu reikia, patepamosLaisva eiga: įsitikinama, kad jis įjungiamas ir atleidžia-
mas be jokių suvaržymų.
16 Postovio stabdžio valdymas ir veiksmingumas
turi būti tokie, kad, pridėjus 500 N jėgą prie
stabdžių svirties galo arba liestinės kryptimi prie
rankinio suktuvo, postovio stabdys įjungiamas iki
galo.500 N veikimo jėga
17 Postovio stabdžio rankinis atleidimas Postovio stabdys atleidžiamas
18 Postovio stabdžio indikatorius atspindi stabdžio
būsenąIndikatorius tiksliai rodo stabdžio būseną –įjungta ar
atleista
Pastabos pirmiau pateiktai lentelei:
Nr. 1. Laiko nustatymai gaunami atlikus vieno riedmens staigaus stabdymo bandymą. Po „smūginio“ slėgio
padidėjimo stabdžių cilindre 10 % slėgio galutinio dydžio, slėgis toliau didėja laipsniškai. Pripildymo
laikas prasideda, kai oras pradeda pildyti cilindrą, ir baigiasi, kai slėgis pasiekia 95 % galutinio dydžio;šis laikas turi būti toks, kaip nustatyta.
Nr. 2. Vykstant visiškam ir nenutrūkstamam stabdžių atleidimui atskirame riedmenyje po staigaus
stabdymo, slėgis stabdžių cilindre laipsniškai mažėja. Turi būti nustatytas atleidimo laikas, matuojant
nuo oro išleidimo iš cilindro pradžios momento iki tol, kol slėgis pasiekia 0,4 bar2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/83
Nr. 3. Siekiant gauti didžiausią slėgį stabdžių cilindre, slėgis stabdžių magistralėje mažinamas 1,4–1,6 bar
žemiau režiminio slėgio.
Nr. 4. Didžiausias slėgis stabdžių cilindre, gautas dėl 1,4–1,6 bar slėgio nuomažio stabdžių magistralėje, yra
3,7–3,9 bar.
Nr. 5. Stabdžių nejautrumas lėtam slėgio stabdžių magistralėje mažėjimui turi būti toks, kad jie nebūtų
aktyvuojami, kai normalus darbinis slėgis mažėja iki 0,3 bar per minutę.
Stabdžių jautrumas slėgio stabdžių magistralėje mažėjimui turi būti toks, kad jie būtų aktyvuojami per
1,2 sekundės, normaliam darbiniam slėgiui per 6 sekundes nukritus 0,6 bar.
Nr. 6. Užpildžius stabdžių magistralę iki 5 slėgio, jis izoliuojamas, paliekama laiko būsenai nusistovėti ir po
toįsitikinama, kad oro nuotėkis neviršija nustatytojo dydžio.
Nr. 7. Po staigaus stabdymo slėgiui stabdžių magistralėje nukritus iki 0 bar, pradedami matavimai po
stabilizavimo laikotarpio ir įsitikinama, kad oro nuotėkis neviršija nustatytojo dydžio.
Nr. 8. Stabdžiai turi įtaisą, leidžiantį atleisti stabdžius rankiniu būdu.
Nr. 9. Stabdžiai turi būti tokie, kad slėgis stabdžių cilindre tolydžiai kistų pagal slėgio svyravimus stabdžių
magistralėje. Slėgio +/- 0,1 bar svyravimai stabdžių magistralėje priverčia skirstytuvą atitinkamai keisti
slėgį stabdžių cilindre.
Vieną slėgio stabdžių magistralėje vertę atitinkantis slėgis stabdžių cilindre svyruoja ne daugiau kaip
0,1 bar stabdžio įjungimo ir atleidimo metu. (Kai stabdymui naudojami pneumatiškai valdomi
perjungimo vožtuvai, skirti stabdymo galios svyravimams mažinti, bandomojo slėgio vertė imama
0,1 bar.)
Nr. 10. Stabdžiams su perjungimo vožtuvais, skirtais stabdymo galios svyravimams mažinti, 0,3 bar slėgis
atitinka pneumatinių vožtuv ųvaldymo įtaiso slėgį (bandomojo rezervuaro slėgį).
Nr. 11. Vagonuose, kuriuose automatinių orinių stabdžių įjungimo arba atleidimo padėties negalima patikrinti
nepalindus po vagonu (pvz., vagonuose su diskiniais ant ašies sumontuotais stabdžiais), įrengiami
automatinių stabdžių padėties indikatoriai.
Nr. 12. Kad stabdžių įtempiklis dirba tiksliai, įrodoma sukuriant perteklinį stabdžių trinties poros protarpį ir
pademonstruojant, kad kartotiniai įjungimo ir atjungimo ciklai atkuria reikalingą protarpį.
Nr. 13. Pirmajai vagonų serijai matuojama diskinių aba ratinių stabdžių trinkelių prispaudimo jėga, siekiant
patvirtinti jų suderinamumą su projektiniais reikalavimais.
Nr. 14. Stabdžiai įrengiami su galimybe laisvai judėti, stabdžių trinkelėms neliesti stabdžių diskų ar ratų
atleistoje padėtyje ir nesumažinti prispaudimo jėgų žemiau projektinių verčių.
Nr. 15. Postovio stabdžio komponentai, jų įrengimas, žingsniniai sraigtai ir veržlės ir kt. turi laisvai judėti ir
leisti juos patepti, jeigu tai numatyta projekte.
Nr. 16. Pirmajai vagonų serijai matuojama vagono stabdymo jėga, atsirandanti pridėjus 500 N jėgą prie
stabdžių svirties galo arba liestinės kryptimi prie rankinio suktuvo. Išmatuotos jėgos dydis turi tenkinti
projekto sąlygas.
Nr. 17. Postovio stabdys įjungiamas ir atjungiamas rankiniu būdu, nedarant neigiamo poveikio stabdžių
trinties poros protarpiui.
Nr. 18. Įrengiamas postovio stabdžio indikatorius, tiksliai atspindintis postovio stabdžio padėtį: „įjungta“ ar
„atleista“.
Bandymų procedūros turi atitikti Europos standartus.
Prekiniams vagonams, stabdomiems R stabdymo režimu, atliekami specialūs bandymai. Šie bandymai turi
atitikti Europos standartus.
6.2.3.4. Aplinkos sąlygos
6.2.3.4.1. Temperatūra ir kitos aplinkos sąlygos
6.2.3.4.1.1. Temperatūra
Visi komponentai ir komponentų grupės turi būti bandomi pagal 4.2 skirsnyje ir 6 (skyriuje?) išdėstytus
reikalavimus su nuorodomis įEuropos standartus, atsižvelgiant į4.2.6.1.2.2 punkte nustatytą temperatūrų
klasę, pagal kurią vagoną reikia patvirtinti.
6.2.3.4.1.2. Kitos aplinkos sąlygos
Pakanka, kad tiekėjas pateiktų atitikties deklaraciją, iš kurios būtų matyti, kaip vagono konstrukcijoje aplinkos
sąlygos yra įvertintos pagal šiuos punktus:
4.2.6.1.2.1 (Aukštis)4.2.6.1.2.3 (Drėgnis)L 344/84 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.2.6.1.2.5 (Lietus)
4.2.6.1.2.6 (Sniegas, ledas ir kruša)4.2.6.1.2.7 (Saulės spinduliuotė)
4.2.6.1.2.8 (Atsparumas taršai)
Notifikuotoji įstaiga patikrina, ar tokia deklaracija egzistuoja ir ar jos turinys yra priimtinas.
Tai netaikoma konkretiems reikalavimų bandymams, susijusiems su 4 arba 6 skyriuose nurodytomis aplinkos
sąlygomis. Reikalavimai turi būti įvykdyti ir patikrinti. Deklaracijoje daromos nuorodos įtokius bandymus.
6.2.3.4.2. Aerodinaminiai efektai
Galutinai nenustatytas reikalavimas, kuris bus nustatytas per artimiausią šios TSS svarstymą išnaujo.
6.2.3.4.3. Šoninis vėjas
Galutinai nenustatytas reikalavimas, kuris bus nustatytas per artimiausią šios TSS svarstymą išnaujo.
7. ĮGYVENDINIMAS
7.1. BENDROSIOS NUOSTATOS
Įgyvendinant šiąTSS reikia atsižvelgti įbendrą paprastųjų geležinkelių raidos visiškos sąveikos link tendenciją.
Siekiant skatinti šiąraidą, techninės sąveikos specifikacijose turi būti numatyta, kad jos bus pritaikomos etapais,
laipsniškai ir jų įgyvendinimas bus koordinuojamas su kitomis TSS.
Šios TSS įgyvendinimas turi būti glaudžiai koordinuojamas su Triukšmo TSS.
7.2. TSS SVARSTYMAS IŠ NAUJO
Pagal Direktyvos 2001/16/EB, pakeistos Direktyva 2004/50/EB, 6 straipsnio 3 dalį Agentūra yra atsakinga už
techninės sąveikos specifikacijų svarstymą išnaujo ir atnaujinimą ir atitinkamų rekomendacijų teikimą šios
direktyvos 21 straipsnyje nurodytam komitetui, kad būtų atsižvelgta įtechnologijos raidą ar socialinius
reikalavimus. Be to, šiai TSS gali turėti įtakos ir kitų TSS laipsniškas priėmimas ir svarstymas iš naujo. Šiai TSS
siūlomi pakeitimai yra griežtos kritikos objektas, ir atnaujintos TSS bus skelbiamos, preliminariu požiūriu,
reguliariai kas 3 metai.
Agentūrai pranešama apie visus inovacinius sprendimus, kurie jau yra nagrinėjami siekiant juos vėliau įtraukti
įTSS.
7.3. ŠIOS TSS TAIKYMAS NAUJIEMS RIEDMENIMS
2–6 skyriai ir visos konkrečios toliau pateiktos 7.7 skirsnio nuostatos taikomos visiems naujiems prekiniams
vagonams, kurie pradedami eksploatuoti, išskyrus šias išimtis:
— 4.2.4.1.2.2 punkto (stabdymo charakteristikų elementai) nuostatos dėl stabdymo galios mažėjimo
profilio, kurių įgyvendinimo data bus nustatyta vėliau iš naujo svarstant šiąTSS.
Ši TSS netaikoma vagonams, kurie įjau pasirašytas sutartis arba įviešųjų konkursų baigiamąjį etapą pateko iki
šios TSS įsigaliojimo dienos.
7.4. ESAMI RIEDMENYS
7.4.1. ŠIOS TSS TAIKYMAS ESAMIEMS RIEDMENIMS
Esami prekiniai vagonai –tai susisiekimui iki šios TSS įsigaliojimo naudoti prekiniai vagonai.
Ši TSS netaikoma esamiems nerekonstruotiems arba nemodernizuotiems riedmenims.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/85
7.4.2. ESAMŲ PREKINIŲ VAGONŲ MODERNIZAVIMAS IR REKONSTRAVIMAS
Modernizuoti arba rekonstruoti prekiniai vagonai, kuriems, kad būtų pradėti eksploatuoti, reikia naujo leidimo,
kaip nurodyta Direktyvos 2001/16/EB 14 straipsnio 3 dalyje, turi atitikti:
— 4.2, 5.3, 6.1.1 ir 6.2 skirsnius ir visas konkrečias tolesnio 7.7 skirsnio sąlygas, kol įsigalios ši TSS, ir
taikomos šios išimtys:
— 4.2.3.3.2 Įkaitusios ašidėžės aptikimas (bus sukonkretinta pataisytoje šios TSS versijoje);
— 4.2.4.1.2.2 Stabdymo galios mažėjimo profilis;
— 4.2.6 Aplinkos sąlygos;
— 4.2.6.2 Aerodinaminiai efektai (bus sukonkretinta pataisytoje šios TSS versijoje);
— 4.2.6.3 Šoninis vėjas (bus sukonkretinta pataisytoje šios TSS versijoje);
— 4.2.8 Techninės priežiūros byla.
Vietoje šiųišimčių taikomi nacionaliniai teisės aktai.
Vagonams, kurie naudojami susisiekimui pagal toliau 7.5 skirsnyje apibrėžtus susitarimus, taikomos tais
susitarimais nustatytos rekonstravimo ar modernizavimo sąlygos, jeigu tokios buvo nustatytos. Jeigu jų nėra,
taikoma ši TSS.
7.4.3. PAPILDOMI REIKALAVIMAI VAGONŲ ŽENKLINIMUI
Be pirmiau pateikto rekonstruotų arba modernizuotų prekinių vagonų bendro atvejo, visi sąveikai tinkami
prekiniai vagonai turės tenkinti šios TSS reikalavimus, nustatytus vagonų ženklinimo dizainui, pradedant
artimiausia visuotinio ženklų perdažymo data, be notifikuotosios įstaigos įsikišimo. Valstybei narei leidžiama
nustatyti ir ankstesnę suderinamumo datą.
7.5. SUSISIEKIMUI PAGAL NACIONALINIUS, DVIŠALIUS, DAUGIAŠALIUS AR TARPTAUTINIUS SUSITARI-
MUS NAUDOJAMI VAGONAI
7.5.1. ESAMI SUSITARIMAI
Valstybės narės per 6 mėnesius nuo šios TSS įsigaliojimo dienos praneša Komisijai apie toliau nurodytus
susitarimus, pagal kuriuos susisiekimui naudojami prekiniai vagonai, patenkantys į šios TSS taikymo sritį
(konstravimas, restauravimas, modernizavimas, atidavimas eksploatuoti, eksploatavimas ir valdymas, kaipapibrėžta šios TSS 2 skyriuje):
— nacionaliniai, dvišaliai, daugiašaliai susitarimai tarp valstybių narių ir geležinkelio įmonių arba
infrastruktūros valdytojų, sudaryti nuolatinai arba laikinai, kurių reikalingumas grindžiamas numatomo
susisiekimo dideliu specifiškumu arba vietine svarba;
— dvišaliai ar daugiašaliai susitarimai tarp ir geležinkelio įmonių, infrastruktūros valdytojų arba tarp
geležinkelio saugos tarnybų, kuriuose numatoma didelio masto vietinė ar regioninė sąveika;
— tarptautinius susitarimai tarp vienos ar daugiau valstybių narių ir bent vienos trečiosios šalies arba tarp
valstybių narių geležinkelio įmonių ar infrastruktūros valdytojų ir bent vienos trečiosios šalies
geležinkelio įmonių ar infrastruktūros valdytojų, kuriuose numatoma didelio masto vietinė ar regioninė
sąveika.
Šiais susitarimais nustatytų vagonų eksploatavimas ir techninė priežiūra leistini, kol neprieštarauja Bendrijos
teisei.
Komisija įvertina šiųsusitarimų suderinamumą su ES teise, įskaitant ir nediskriminacijos patikrinimą, ypač šios
TSS, ir imasi reikalingų priemonių, pavyzdžiui, šiai TSS iš naujo svarstyti, kad įjąbūtų įtraukti galimi atskiri
atvejai arba pereinamosios priemonės.L 344/86 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Apie RIV susitarimą arba COTIF priemones Komisijai nepranešama.
7.5.2. BŪSIMI SUSITARIMAI
Kiekviename būsimame susitarime abar esamų susitarimų pakeitimuose atsižvelgiama įES teisę ir ypač į šią
TSS. Valstybės narės Komisijai praneša apie tokius susitarimus ar pakeitimus. Tokiu atveju taikoma ta pati 7.5.1punkte nurodyta tvarka.
7.6. VAGONŲ PRADĖJIMAS EKSPLOATUOTI
Pagal Direktyvos 2001/16/EB 16 straipsnio 1 dalį pasiekus prekinių vagonų suderinamumą su TSS ir vienai
valstybei suteikus prekiniams vagonams „EB“ patikros deklaraciją, ją bendrai pripažįsta visos valstybės narės.
Jeigu siekiama gauti saugos sertifikatą pagal Direktyvos 2004/49 10 straipsnį (sertifikato B dalis) arba leidimą
pradėti eksploatuoti pagal Direktyvos 2001/16 14 straipsnio 1 dalį, geležinkelių įmonės gali siekti gauti
sertifikato arba leidimo pradėti eksploatuoti vagonų grupuotę. Vagonai grupuojami pagal seriją ir tipą.
Jeigu vienoje valstybėje narėje vagonų grupuotei buvo išduotas saugos sertifikatas arba leidimas pradėti
eksploatuoti, jį bendrai pripažįsta visos valstybės narės, kad išvengtų geležinkelio saugos tarnybos atliekamų
saugos ar sąveikumo patikrinimų dubliavimo.
Kolšioje TSS bus galutinai nenustatytų reikalavimų, leidimas pradėti eksploatuoti priimamas bendru sutarimu,
išskyrus JJ priede nurodytus atvejus.
Kita vertus, būtina patikrinti, ar vagonai valdomi suderintose infrastruktūrose; tai galima padaryti
pasinaudojant infrastruktūros ir riedmenų registrais.
7.7. ATSKIRI ATVEJAI
7.7.1. ĮVADAS
Toliau pateikiamos specialiosios nuostatos, kurias leidžiama taikyti atskiriems toliau apibūdintiems atvejams.
Šie atskiri atvejai priklauso dviem kategorijoms: kai nuostatos taikomos nuolatos („P“ atvejis) arba laikinai
(„T“atvejis). Laikinuoju atveju rekomenduojama valstybėms narėms iki 2010 m. prisiderinti prie atitinkamo
posistemio („ T1“ atvejis), nes toks tikslas buvo iškeltas 1996 m. birželio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos
sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros, arbaiki 2020 m. („ T2“ atvejis).
7.7.2. SPECIFINIŲ ATVEJŲ SĄRAŠAS
Bendros nuostatos atskiram 1 524 mm vėžės tinklo atvejui
Valstybė narė: Suomija
„P“atvejis:
Suomijos teritorijoje ir Švedijos pasienio stotyje Haparanda (1 524 mm), vežimėliai, aširačiai ir kitos su bėgių
vėžės sąsajomis susijusios sąveikos sudedamosios dalys arba (ir) 1 520 mm vėžės keliui skirti posistemiaipriimtini tik tada, jeigu atitinka toliau pateiktus Suomijos atskirus bėgių vėžės sąsajų atvejus. Nepažeidžiant
pirmiau minėto apribojimo (1 524 mm vėžės), visos sąveikos sudedamosios dalys ir (arba) posistemiai,
atitinkantys TSS reikalavimus 1 435 mm vėžės keliui, yra priimtini Suomijos pasienio stočiai Tornio(1 435 mm) ir traukinių keltų uostams su 1 435 mm vėžės geležinkeliu.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/87
7.7.2.1. Konstrukcijos ir mechaninės dalys:
7.7.2.1.1. Riedmenų sujungimai (pvz., sankabos), jų sąstatų ir traukinių sujungimai
7.7.2.1.1.1. 1 520 mm pločio vėžės kelias
Valstybė narė: Suomija
„P“atvejis:
Geležinkelių eismui Suomijoje skirtiems riedmenims leistinas atstumas tarp taukšų vidurio linijų yra 1 830
mm. Šiuose vagonuose leidžiama pasirinktinai įrengti SA-3 tipo sankabas arba SA-3 tipo sutaikomas sankabas,
sušoniniais taukšais arba be jų.
Geležinkelių eismui Suomijoje skirtiems riedmenims keliamas reikalavimas, kad atstumas tarp taukšų vidurio
linijų būtų 1 790 mm ir taukšo plokščių plotis būtų padidintas 40 mm išorės kryptimi.
7.7.2.1.1.2. 1 520 mm vėžės kelias
Valstybė narė: Lenkija, Slovakija, Lietuva, Latvija, Estija, Vengrija
„P“atvejis
Visi vagonai, skirti nereguliariam susiesiekimui Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės
geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje, tenkina šiuos reikalavimus:
Visuose 1 520 mm ir 1 435 mm pločio vėžių keliams skirtuose vagonuose pagal šiąTSS automatinės sankabos
ir sraigtinės sankabos gali būti įrengtos pagal vieną iš šių būdų:
— 1 435 mm ir 1 520 mm pločio vėžių tinklų riboje sankabą galima pakeisti kito tipo sankaba
arba
— vagone galima įrengti taukšus su SA3 tipo automatine sankaba ir tarpine sankaba,
arba
— vagone galima įrengti paslėptus taukšus ir automatinę sankabę; taukšai priešakinėje padėtyje leidžia
valdyti vagoną su sraigtine mova arba tarpine sankaba.L 344/88 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Taukšai ir sankabos –C versija
D sankabos versija
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/89
Taukšų ir sankabų D versija
Pavojingiems kroviniams vežti skirtose cisternose įrengiami šiųparametrų smūgio sankabai slopintuvai:
— dinaminio slopinimo minimumas 130 kJ,
— galinė jėga veikiant kvazistatinės apkrovos minimumui yra 1 000 kN.L 344/90 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
7.7.2.1.1.3. 1 520/1 524 mm pločio vėžės kelias
Valstybė narė: Lietuva, Latvija Estija, Lenkija ir Suomija
„P“atvejis
Vagonams, kurie naudojami ar numatomi nuolatos naudoti dvišaliam susisiekimui tarp valstybių narių ir
trečiųjų šalių 1 520 mm/1 524 mm vėžės linijose, šios TSS 4 ir 5 skyriai netaikomi.
7.7.2.1.1.4. 1 520 mm pločio vėžės kelias
Valstybė narė: Lietuva, Latvija ir Estija
„T1“atvejis
Vagonams, kurie tarp valstybių narių nuolatos važinėja 1 520 mm vėžės linijomis, šios TSS 4 ir 5 skyriai
netaikomi iki artimiausio šios TSS svarstymo iš naujo. Tokio svarstymo metu bus atsižvelgta įatskirus atvejus,
nustatytus vykstant šios TSS 7.5.1 punkte aprašytam procesui.
7.7.2.1.1.5. 1 668 mm pločio vėžės kelias –atstumas tarp taukšų vidurio linijų
Valstybė narė: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Geležinkelių eismui Ispanijoje ar Portugalijoje skirtiems riedmenims leidžiamas 1 850 mm (± 10 mm) atstumas
tarp taukšų vidurio linijų .Šiuo atveju turi būti parodytas suderinamumas su standartinės konstrukcijos
taukšais.
Taukšų plokščių matmenys dviašiams vagonams ir vagonams su vežimėliais:
Suvienodintas taukšų plokščių plotis vagonams, skirtiems geležinkelių eismui Ispanijoje ar Portugalijoje
(atstumas tarp vidurio linijų 1 850 mm) turi būti 550 mm ar 650 mm priklausomai nuo vagonų
charakteristikų, nurodytų taikytinuose nacionaliniuose teisės aktuose.
7.7.2.1.1.6. Riedmenų sujungimai
Valstybė narė: Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
„P“atvejis
Airijoje atstumas tarp taukšų centrų yra 1 905 mm, o taukšo ir tempimo įrangos centrų aukščiai turi būti
mažiausiai nuo 1 067 mm iki daugiausia 1 092 mm, kai vagonas nepakrautas. Siekiant palengvinti sukabinimąir atkabinimą skirstymo metu, prekiniams vagonams leidžiama naudoti „instantor“ tipo sankabas (žr.
HH priedą).
7.7.2.1.1.7. Bendros nuostatos atskiram 1 000 mm pločio ir siauresnio pločio vėžės tinklo atvejui
Valstybė narė: Graikija
„T1“atvejis
Esamiems izoliuotiems 1 000 mm vėžės geležinkeliams, kurie nepateko į šios TSS taikymo sritį, taikomi
nacionaliniai teisės aktai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/91
7.7.2.1.2. Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų
7.7.2.1.2.1. Saugi prieiga prie riedmenų ir pasitraukimas nuo jų Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje
Valstybė narė: Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
„P“atvejis
Airijoje suformuluotas reikalavimas, kad „laipteliai ir turėklai, jeigu yra, naudotini tik prieigai ir pasitraukimui, ir
sukabinėtojas negali jais naudotis išsikišdamas iš važiuojančio vagono“.
EE priedas netaikomas Airijos Respublikai ir Šiaurės Airijai.
7.7.2.1.3. Vagono pagrindinės konstrukcijos ir krovinio tvirtinimas
7.7.2.1.3.1. 1 520 mm pločio vėžės geležinkelių linijos
Valstybė narė:Lenkija, Slovakija, Lietuva, Latvija, Estija, Vengrija
„P“atvejis
Visi vagonai, skirti naudoti 1 520 mm pločio vėžės keliuose, turi tenkinti šiuos reikalavimus:
Projektinės apkrovosIšilginės projektinės apkrovos
Kategorija Mažiausios vertės [kN]
Gniuždymo jėga automatinės sankabos lygyje 3 000
Traukos jėga automatinės sankabos lygyje 2 500
Gniuždymo jėga, veikianti ašyje kiekvieną taukšą 1 000
Gniuždymo jėga, veikianti ekscentriškai (50 mm) iš ašies kiekvieną taukšą 750
Gniuždymo jėga, veikianti įžambinės kryptimi per šoninius taukšus (jeigu
tokie yra)400
Šiuos reikalavimus tenkinantys riedmenys gali būti be apribojimų skirstomi.
— Didžiausia vertikali apkrova
Vagono ribinė projektinė apkrova, lygi 150 % didžiausios apkrovos, neturi sukelti plastinės deformacijos.
Postovio metu vagono rėmo deformacija neviršija 3 ‰šerdeso pasukamojo kakliuko ilgio.
— Apkrovų deriniai
Karkasas turi atitikti nepalankiausią apkrovų derinį, kurį sudaro vertikali apkrova, 3000 kN gniuždymo
jėga automatinėje sankaboje ir jėga, veikianti kiekvieno taukšo ašį.
Skaičiavimais įvertinama vertikali, dinaminė perteklinė jėga, atsirandanti dėl krovinio inercinės
atoveiksmio jėgos, veikiančios vagono kėbulą, ir jos horizontalūs komponentai, veikiantys bėgių kelią
skersine kryptimi.
Cisternoms papildomai nagrinėjama vidinis slėgis, dalinis vakuumas ir hidraulinio smūgio slėgis.L 344/92 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— Apkrovos kėlimo metu
Vagonas turi būti atsparus kėlimo metu susidarančioms jėgoms ir nepatirti plastinės deformacijos.
Reikėtų panagrinėti papildomus atramos taškus, kaip numatyta 1 520 mm vėžės vagonams nustatytose
normose.
Reikalavimai automatinę sankabą veikiančioms dinaminėms jėgoms
— Bendrosios nuostatos
Ir pakrautas, ir nepakrautas prekinis vagonas turi būti atsparus trenkiančio vagono smūgiui. Tai
pademonstruojama bandymu tiesių bėgių kelyje. Trenkiančio vagono masė turi būti ne mažesnė, kaip
bandomojo vagono masė. Dviašių vagonų bandymams rekomenduojama trenkiančio vagono masė yra
100 ± 3 t.
Trenkiančiame vagone įrengiama SA3 tipo automatinė sankaba su smūgio slopintuvu. Automatinių
sankabų ašių skirtumas ne didesnis kaip 50 mm.
Bandymas atliekamas pagal šias sąlygas:
— vienas bandomasis vagonas, nestabdomas;
— trenkimą atlaikantis 3 ar 4 vagonų sąstatas, mažiausiai 300 t masės.
Taikytina jėga esant būsenai „pakrauta“ yra 3 000 kN ±10 %.
Trenkimą atlaikanti vagonų grupė nuo riedėjimo saugoma rankiniu stabdžiu arba stabdymo šliužėmis.
— Smūginis poveikis esant būsenai „nepakrauta“
Trenkiančio vagono greitis yra 12 km/h. Bandomasis vagonas nestabdomas.Apkrovos nesukelia plastinės deformacijos. Fiksuojami įtempiai pasirinktuose kritiniuose taškuose:
vežimėlio ir rėmo jungtyje, rėmo ir vagono kėbulo jungtyje ir viršutinėje konstrukcijos dalyje.
— Smūginis poveikis esant būsenai „pakrauta“
Bandomasis vagonas pakraunamas didžiausia pakrova.Didžiausias trenkiančio vagono greitis yra 12 km/h. Smūginiai poveikiai pradedami laipsniškai didinant
greitį nuo 2 iki 3 km/h.
Bandymas atliekamas šiuose diapazonuose:
— iki 5 km/h,
— nuo 5 iki 10 km/h,
— per 10 km/h.
Kiekviename greičių diapazone bandoma mažiausiai 5 poveikiais. Dar papildomai atliekami 3 smūginių
poveikių 3 000 kN išilgine gniuždymo jėga bandymai. Tokios smūginio poveikio jėgos bandymus reikia
patvirtinti skaičiavimais.
Bandymų metu leistina, kad poveikį sukelianti gniuždymo jėga viršytų savo ribą, bet ne daugiau kaip
10 %. Jeigu kraštinė 3 000 kN ± 10 % vertė pasiekiama dar nepasiekus 12 km/h, greitis daugiau
nedidinamas.
Papildomai, siekiant modeliuoti ilgalaikį patvarumą, atliekama dar 40 smūginio poveikio bandymų esant
12 km/h greičiui arba veikiant 3 000 kN gniuždymo jėga.
Apkrovos nesukelia plastinės deformacijos.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/93
— Dinaminio stiprio sąlyga vagono judėjimo metu
Vagonai turi 1 000 kN išilginę gniuždymo ir traukos jėgas atlaikyti judėdami 120 km/h greičiu.
7.7.2.1.4.2. 1 668 mm vėžės geležinkelių linijos –Kėlimas ir pakylėjimas keltuvais
Valstybė narė: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Dviašiams vagonams :
— Reikia numatyti priemones, kaip riboti spyruoklių nusėdimą, kai vagonas yra pakeltas.
Sprendimo pavyzdys pateiktas X priedo 3 projekcijoje.
— Pakylėjant keltuvais (didžiausią pakėlimą riboja „jungtys“), kiekvienas vagonas turi turėti keturias
atramines plokštes, po dvi žemiau kiekvienos apatinio rėmo vidurinės sijos, išdėstytas simetriškai
skersinės vagono ašies atžvilgiu.
Ši priemonė gali praversti ir įrengiant naują ašies pakeitimui reikalingą įdubą (taip pat ir keleiviniams
vagonams bei sukabintiems prekiniams vagonams, neribojant šiųvagonų skaičiaus).
Atramini ųplokščių matmenys:
— ilgis vagono išilgine kryptimi: mažiausiai 150 mm,
— plotis vagono skersine kryptimi: 100 mm,
— storis: 15 mm.
Jose yra išdrožti susikertantys grioveliai, lygiagretūs ir statmeni vagono išilginės ašies atžvilgiu:— griovelio gylis: maždaug 5–7 mm,
— griovelio plotis: maždaug 4–6 mm.
Vagono infrastruktūroje numatomas artumo atstumas aširačiams, kai atraminės plokštės, būdamos
pakeltoje padėtyje (esant normaliai 800 mm domkrato eigai), pasiekia didžiausią 1 550 mm virš bėgių
galvutės lygio aukštį.
X priedo 6 projekcijoje parodyti artumo vagonuose atstumai, kurių reikia, kad būtų vietos domkratų
pakeliamoms dalims.
Vagonams su vežimėliais:
— Vežimėliai su keičiamomis ašimis įrengiami su įtaisu, kuriuo būtų ribojamas spyruoklių nusėdimas
keliant vagoną kartu su jo vežimėliais.
Patartina pasirinkti įtaisą, parodytą X priedo 1 projekcijoje.
— Didžiausias vagono ilgis tarp taukšų galų negali viršyti 24,486 m. Karkaso apatinis rėmas pakėlimo metu
turi atlaikyti vežimėlių rėmų svorį tolesnėje pastraipoje apibrėžtomis sąlygomis.
— Domkratų išdėstymas darbo vietoje turi atitikti diagramą, parodytą X priedo 13 projekcijoje.
Šios priemonės tinka visiems vagonams, kurių bendras ilgis neviršija 24,480 m.
Vagono pakėlimo operacijos atliekamos vienu metu keliant apatinį rėmą ir vežimėlių rėmus. Vagonuose
naudojami trosai, kuriais vežimėlių rėmai minėtų operacij ųmetu pritvirtinami prie kėbulo. X priedo 14
projekcijoje parodyta, kaip šieįtaisai primontuojami prie vežimėlių 4 taškuose ir vagono apatinio rėmo 8L 344/94 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
taškuose, kad pakėlimo metu būtų įmanomas minėtas pritvirtinimas ir būtų vietos neįtemptiems trosams
jųnedarbinėje padėtyje.
Vagonų apatiniai rėmai įrengiami su atraminėmis plokštėmis, kurių matmenys tokie:
— ilgis vagono išilgine kryptimi: mažiausiai 250 mm,
— plotis vagono skersine kryptimi: 100 mm,
— storis: 15 mm.
Atramini ųplokščių kontaktiniame paviršiuje pagal nurodymus, pateiktus dviašiams vagonams skirtoje
pastraipoje, yra išdrožiami grioveliai.
X priedo 15 projekcijoje pavaizduota atraminių plokščių padėtis ant vagono apatinio rėmo ir artumo
atstumai, kad būtų vietos domkratų pakeliamoms dalims. Ši padėtis gali būti patogi įrengiant naują ašies
pakeitimui reikalingą įdubą (taip pat ir keleiviniams vagonams bei sukabintiems prekiniams vagonams,
neribojant šiųvagonų skaičiaus).
Vagono infrastruktūroje numatomas artumo atstumas aširačiams, kai atraminės plokštės, būdamos
pakeltos (esant normaliai 900 mm domkrato eigai), pasiekia didžiausią 1 650 mm virš bėgių lygio aukštį.
7.7.2.2. Riedmens ir kelio sąveika bei reglamentuojami dydžiai
7.7.2.2.1. Kinematinis gabaritas
7.7.2.2.1.1. Kinematinis gabaritas Didžiojoje Britanijoje
Valstybė narė: Didžioji Britanija
„P“atvejis
Vagonai, skirti eismui Britanijos geležinkelių tinkle, yra aprašyti T priede.
7.7.2.2.1.2. Vagonai 1 520 ir 1 435 mm pločio vėžės keliams
Valstybė narė: Lenkija, Slovakija, Lietuva, Latvija ir Estija
„P“atvejis
Vagonai, skirti 1 520 ir 1 435 mm pločio vėžės keliams, yra aprašyti U priede.
7.7.2.2.1.3. Kinematinis gabaritas Suomijoje
Valstybė narė: Suomija
„P“atvejis
Vagonams, kurie skirti eismui tik Suomijoje, įskaitant Švedijos pasienio stotį Haparanda (1 524 mm), riedmens
gabaritas neviršija FIN 1 gabarito, apibrėžto W priede.
7.7.2.2.1.4. Kinematinis gabaritas Ispanijoje ir Portugalijoje
Valstybė narė: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Važiavimas vertikaliomis intarpų kreivėmis (tarp jų ir manevravimo stoties kalneliais) ir pervažiuojant
stabdymo, rūšiavimo ir sustabdymo įtaisus.
Riedmenys su vežimėliais turi gebėti įveikti įkalnę, kad įvažiuotų į keltą, kai 120 m ilgio įkalnės didžiausias
nuolydžio kampas yra 2o30’.
Važiavimas posūkiais.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/95
Negilūs vagonai turi galėti važiuoti 60 m spindulio posūkiais, o kitų tipų vagonai –75 m spindulio posūkiais
standartinės vėžės keliuose ir 120 m spindulio posūkiais plačiosios vėžės keliuose.
7.7.2.2.1.5. Kinematinis gabaritas Airijoje
Valstybė narė: Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
„P“atvejis
Dinaminis vagono pakrovos gabaritas:
Prekiniai vagonai, judantys tarp Airijos Respublikos ir Šiaurės Airijos, atitinka Iarnród Éireann dinaminį vagono
krovinio gabaritą irŠiaurės Airijos (GNR) dinaminį vagono krovinio gabaritą, kaip parodyta HH priedo
sudėtiniame gabarito brėžinyje Nr. 07000/121. Taip pat reikia atsižvelgti įtame brėžinyje pateiktus vagono
statinio gabarito matmenis.
Vagono konstrukcija:
Didžiausias vagonų konstrukcijos gabaritas yra nustatomas pagal nacionalinius teisės aktus.
7.7.2.2.2. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova
7.7.2.2.2.1. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Suomijoje
Valstybė narė: Suomija
„P“atvejis
Geležinkelių eismui Suomijoje skirtiems riedmenims leistina ašies apkrova yra 22,5 tonos esant didžiausiam
120 km/h greičiui ir 25 tonos esant didžiausiam 100 km/h greičiui, kai rato skersmuo yra 920–840 mm.
7.7.2.2.2.2. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Didžiojoje Britanijoje
Valstybė narė: Didžioji Britanija
„P“atvejis
Geležinkelių linijos ir linijų ruožai klasifikuojami pagal Notifikuotąjį nacionalinį standartą (Geležinkelių grupės
standartas GE/RT8006 „Sąsajos tarp bėginių transporto priemonių masės ir geležinkelių tiltų su aukštesnėmis
nei 1,8 m perdangomis“). Riedmuo, numatytas naudoti Didžiosios Britanijos geležinkelių tinkle,
klasifikuojamas pagal šįstandartą.
Vagonas klasifikuojamas pagal geometrinę padėtį ir kiekvienos ašies apkrovas.
7.7.2.2.2.3. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje
Valstybė narė: Lietuva, Latvija ir Estija
„P“atvejis
Riedmens gabaritui yra taikomi nacionaliniai teisės aktai.
7.7.2.2.2.4. Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje
Valstybė narė: Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
„P“atvejis
Vagonų ašies statinės apkrovos riba Airijos geležinkelių tinkle yra 15,75 tonos, tačiau kai kuriuose maršrutuose
vagonams su vežimėliais leidžiama 18,8 tonos ašies apkrova.L 344/96 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
7.7.2.2.3. Riedmenų parametrai, kurie turi įtakos antžeminėms traukinių monitoringo sistemoms
7.7.2.2.4. Riedmens dinaminės savybės
„P“kategorija –nuolatinė
7.7.2.2.4.1. Rato skersmens ir įvairi ųkelio vėžių atskirų atvejų sąrašas
PaskirtisRato skersmuo
(mm)Vėžė (mm)Mažiausia vertė
(mm)Didžiausia vertė
(mm)
Atstumas tarp ratlankio ant-
briaunių išorinių pavir šių(SR)≥8401 520 1 487 1 509
1 524 1 487 1 514
1 6021 668 1 643 1 659
Atstumas tarp ratų vidinių
briaunų (A
R)≥8401 520 1 437 1 443
1 524 1 442 1 448
1 602
1 668 1 590 1 596
Ratlankio plotis (B R) ≥330 1 520 133 140 (1)
Ratlankio antbriaunių storis (S d)≥840 1 520 24 33
< 840 ir ≥330 kiti 27,5 33
Ratlankio antbriaunių aukštis(S h)≥760 28 36
< 760 ir ≥630 30 36
< 630 ir ≥330 32 36
Ratlankio antbriaunio paviršius
(QR)≥330 6,5
Pirmiau pateikti dydžiai yra viršutinio bėgio lygio aukščio funkcija, juos turi atitikti ir tušti, ir pakrauti vagonai.
(1) Su atplaišų dydžiu.
Prekinių vagonų, kurie nuolatos važinėja 1 520 mm vėžės keliais, aširačiai matuojami taikant matavimų procedūrą, nustatytą
1 520 mm vėžei skirtiems prekiniams vagonams.
7.7.2.2.4.2. Ratų medžiaga:
Atsižvelgiant į šiaurės klimato sąlygas, Suomijoje ir Norvegijoje naudojami ratai gaminami iš specialios
medžiagos. Jis panaši įER8, tačiau turi didesnį mangano ir silikono kiekį, kad pagerėtų atsparumo eižėjimui
savybė. Ši medžiaga gali būti naudojama vidaus susisiekimui, jeigu šalys dėl to susitaria.
7.7.2.2.4.3. Atskiri apkrovų atvejai:
Naudojamos papildomos jėgos, jeigu linijoje dėl jos parametrų sukuriamos didesnės jėgos.
(pvz., mažose kreivėse …)
7.7.2.2.4.4. Riedmens dinaminės savybės Ispanijoje ir Portugalijoje
Valstybė narė: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Ratlankio plotis.
Ašiai, kurios projektinė apkrova 22,5 t, galima taikyti pločius, kurie nurodyti X priedo 1 projekcijos
brėžiniuose ir buvo gauti ERRI standartinės ašies konstrukcijai. Tam tikrais atvejais reikia papildomų2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/97
priemonių, kad būtų nepažeistas rato antbriaunių aktyviųjų paviršių gabaritas; tokios priemonės yra įtrauktos
į šią TSS.
7.7.2.2.4.5. Riedmens dinaminės savybės Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje
Valstybė narė: Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
„P“atvejis
Riedmenys projekuojami taip, kad saugiai važiuotų iki 17o/oodydžio bėgių sąsūkomis per 2,7 m pagrindą ir iki
4o/oo–per 11,2 m pagrindą.
Didžiausios ir mažiausios S Rir A Rvertės yra šios:
SR Visi ratų skersmenys mažiausiai 1 571 mm daugiausia 1 588 mm
AR Visi ratų skersmenys mažiausiai 1 523 mm daugiausia 1 524 mm
BR Visi ratų skersmenys mažiausiai 127 mm daugiausia 135 mm
Sd Visi ratų skersmenys mažiausiai 24 mm daugiausia 32 mm
Sh Visi ratų skersmenys mažiausiai 30,5 mm daugiausia 38 mm
QR Visi ratų skersmenys 6,5
7.7.2.2.5. Išilginės gniuždymo jėgos
7.7.2.2.5.1. Išilginės gniuždymo jėgos Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės gele žinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir
Estijoje
Valstybė narė: Lenkijos ir Slovakijos rinktinės 1 520 mm pločio vėžės geležinkelių linijos, Lietuva,
Latvija ir Estija
„P“atvejis
Reikalavimai 1 520 mm pločio vėžei skirtiems vagonams taikomi 1 435 mm vėžei skirtiems vagonams,
važiuojantiems 1 520 mm vėžės geležinkelių tinkle.
Šalys: Lenkijos ir Slovakijos rinktinės 1 520 mm vėžės geležinkelių linijos, Lietuva, Latvija ir Estija.
Vagonai su automatinėmis sankabomis turi atlaikyti 1 000 kN išilginę gniuždymo ir traukos jėgas judėdami
120 km/h greičiu.
7.7.2.2.6. Vežimėliai ir važiuoklė
7.7.2.2.6.1. Vežimėliai ir važiuoklė Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje
Valstybė narė: Lenkijos ir Slovakijos rinktinės 1 520 mm pločiovėžės geležinkelių linijos, Lietuva,
Latvija ir Estija
„P“atvejis
Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm pločio vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje
vagonams su keičiama 1 435 mm/1 520 mm pločio vėžės važiuokle keliami šie jų eksploatacijos 1 520 mm
pločio vėžės tinkle reikalavimai.
a) Bendrosios nuostatos
Dviašiams vežimėliams leidžiamas 1 800–2 400 mm dydžio atstumas tarp aširačių.
Važiuoklė, skirta Europos 1 520 mm vėžės geležinkelių tinklams, turi atlaikyti lauko temperatūras
(-40oC, + 40oC) intervale. Azijos 1 520 mm vėžės geležinkelių tinklams skirta važiuoklė turi tikti
(-60oC, + 45oC) temperatūrų intervalui, esant 0–100 % santykiniam oro drėgniui.L 344/98 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
b) Važiuoklių rėmai
Važiuoklių rėmai gali būti suvirinti arba išlieti. Jie gaminami iš suvirinimui be išankstinio įkaitinimo
tinkamo plieno, kurio mažiausias tempimo stipris yra 370 N/mm2. Laiptuotos sijos stiprio smūginiampoveikiui mažiausios vertės (V laipto, kaip nurodyta ISO bandymui) atrinktos į šią lentelę:
Laiptuotos sijos stipris smūginiam poveikiui [J]
- 20oC - 40oC - 60oC
27 27 21
Reikalingas tik 1 520 mm vėžės riedmenų bandymas.
7.7.2.2.6.2. Vežimėliai ir važiuoklė Ispanijoje ir Portugalijoje
Valstybė narė: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Vežimėlio gabaritiniai matmenys
Vežimėliai su keičiamomis ašimis turi mažiausią 1,80 m tarpuratį, ir atstumas tarp pakabų plokštumų lygus
2,170 m. Vežimėlio gabaritiniai matmenys pateikti X priedo 7 projekcijoje. Tokie gabaritiniai matmenystaikomi S stabdymo sąlygoms skirtiems vežimėliams. Bus tariamasi su Prancūzijos ir Ispanijos nacionalinėmisinstitucijomis dėl jų taikomumo SS stabdymo sąlygoms.
Sukimosi centro aukštis turi būti 925 mm nuo bėgio galvutės lygio ir šerdeso guolio spindulys standartinio
gabarito vežimėliams yra 190 mm. Šerdesas turi atitikti X priedo 8 projekcijoje pateiktą brėžinį.
Vagono vežimėlių ašidėžė
Ašidėžės atitinka X priedo 9 projekcijoje pateiktą brėžinį.
Ištraukiamas saugos įtaisas, jungiantis ašį su vežimėlio rėmu
Ašidėžių viduje yra saugos sistema, leidžianti pritvirtinti aširačius prie vežimėlio rėmo. Toks įtaisas, kaip
parodyta X priedo 11 projekcijoje, gali būti ištraukiamas aširačių keitimo metu.
RataiDviašiams vagonams:
Naujų ratų ratlankių apvadų skersmuo yra daugiausia 1 000 mm.
Vagonams su vežimėliais:Naujų ratų ratlankių apvadų skersmuo yra 920 mm.
AširačiaiAširačiai turi turėti serijos numerį, tipo numerį ir savininko ženklą.
Šiežymenys kartu su paskutinės aširačių patikros data (mėnuo, metai), riedmenį valdančios arba įregistravusios
geležinkelių įmonės kodo indeksu, patikros atlikimo vietovės indeksu dedami ant ašies veleno slankiojančio
žiedo.
Riedmenį valdančios arba įregistravusios geležinkelių įmonės indeksas ir paskutinės patikros data (mėnuo,
metai) atkartojami uždažant žymenis baltais dažais ant kiekvienos ašidėžės priekinio paviršiaus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/99
Ašidėžės apsaugos įtaiso plokštelės
Ašidėžės, ašių apsaugos įtaisai ir spyruoklių sąvaros projektuojamos atsižvelgiant į2 projekcijos nuorodas
(kiaurymės skersmuo viršutinėje ašidėžės dalyje turi leisti naudoti žiedą ar kaištį pakabai reguliuoti, kaip
parodyta X priede).
Kai plačiosios vėžės aširačio ratas yra visai arti vagono apatinio rėmo, naudojama sąvara su 14 ar 10 mm ašies
apsaugos įtaisu: žr. 18 projekcij ą.
Patartina naudoti ašies apsaugos įtaiso stovelius, kuriuos galima greitai išimti ir surinkti. Jie tvirtinami dviem
M-20 × 55 varžtais kartu su skečiamomis poveržlėmis. Konstrukcinis atstumas tarp skylių centrų yra
483 +1/0 mm.
Aširačių visuminis paviršius
Riedmenų apatiniai rėmai turi visiškai neužstotą ir neužkištą erdvę ties kiekvienu ratu, kaip parodyta 4
projekcijoje.
Ašies konstrukcijaAšys turi gebėti atlaikyti didžiausią apkrovą geležinkelių linijoms, pritaikytoms 20 t ašies apkrovoms
(C kategorijos linijoms) arba 22,5 t ašies apkrovoms (D kategorijos linijoms). Jos montuojamos su ritininiųguolių ašidėžėmis ir gali būti pakeičiamos esamomis ašimis. Naujos ašys projektuojamos pagal šioje TSS
išdėstytas sąlygas. Naudoti automatinius kintamos vėžės aširačius, tinkamus 1 435 ir 1 668 mm vėžėms,
leidžiama tik susitarus su Ispanijos arba Prancūzijos kompetetingomis institucijomis dėl tarptautinio vežimoper atitinkamos valstybės narės teritoriją.
7.7.2.3. Stabdymas
7.7.2.3.1. Stabdymo charakteristikos
7.7.2.3.1.1. Stabdymo charakteristikos Didžiojoje Britanijoje
Valstybė narė: Didžioji Britanija
„P“atvejis
Prekiniai vagonai, skirti vežimui Britanijos geležinkelių tinkle, –žr. V priedo V2 dalį.
7.7.2.3.1.2. Stabdymo charakteristikos Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės gele žinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir
Estijoje
Valstybė narė: Lenkijos ir Slovakijos rinktinės 1 520 mm vėžės geležinkelių linijos, Lietuva, Latvija ir
Estija
„P“atvejis
— Pneumatinių stabdžių oro skirstytuvai
Sąveikai tinkamiems 1 435 mm vėžei skirtiems vagonams, kad galėtų važiuoti 1 520 mm vėžės tinkle,
įrengiamos papildomos stabdymo sistemos pagal šias sąlygas:
1 variantas: įtaisyti du skirstytuvus su apkrovos perjungimo įtaisu
— 1 435 mm vėžei: skirstytuvas pagal I priedą,
— 1 520 mm vėžei: 483 tipo skirstytuvas.
2 variantas: įtaisyti standartinį skirstytuvą arba patvirtintą KE/483 skirstytuvų derinį vagone, kuris
tenkina techninius stabdymo reikalavimus 1 435 ir 1 520 mm vėžės geležinkeliams, kartu su apkrovos
perjungimo įtaisu, leidžiančiu perjungti sistemą į atitinkamą darbo režimą.
Taikant 1 variantą vagono stabdymo įranga turi turėti „įjungtų/atleistų stabdžių“ padėties perjungimo ir
„krovinių/keleivių“ padėties perjungimo įtaisus, taip pat ir „tuščia“/„pakrauta“ padėties perjungimo įtaisą,
jeigu nėra įrengtoautomatinio apkrovai proporcingo stabdymo, kaip nurodyta I priede, „įjungtų/atleistų
stabdžių“ padėties perjungimo ir „tuščia/iš dalies pakrauta/visiškai pakrauta“ padėties perjungimo įtaisųL 344/100 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
standartuose, skirtuose 1 520 mm vėžės keliams, ir „Techniniuose reikalavimuose RF geležinkelių
dirbtuvėse pagamintų vagonų stabdymo įrangai“.
Kiekvienas skirstytuvas turi turėti savo atleidimo vožtuvą su traukoma juosta su rankenomis abiejuose
vagono šonuose.
Taikant 2 variantą skirstytuvas naudotinas su automatine apkrovai proporcingo stabdymo sistema. Jeigu
stabdymo padėtis perjungiama rankiniu būdu pagal pakrovos dydį, turėtų būti bent dvi stabdymo jėgos
padėčių pakopos.
— Apkrovai proporcingas stabdymas, stabdymo galia ir stabdymo charakteristikos
Vagonų stabdžiai turi garantuoti numatytąsias stabdymo masės vertes ir teorinius stabdymo jėgos
koeficientus 1 435 ir 1 520 mm vėžių keliuose esant atitinkamai didžiausiems judėjimo greičiams.
1 435 mm vėžės keliais judantys vagonai įrengiami su rankiniu apkrovos padėties perjungimo įtaisu arba
su automatine apkrovai proporcinga stabdymo sistema, tenkinančia I priedo reikalavimus.
1 520 mm vėžės keliais judantys vagonai įrengiami su automatine apkrovai proporcinga stabdymo
sistema arba su rankiniu pakrovos padėties perjungimo įtaisu, turinčiu bent dvi padėtis. Naudojant
automatinę sistemą ir jos konfigūraciją 1 520 mm vėžės bėgiams yra pakankamai tiksliai įvertinama
vežimėlio konstrukcija ir perėjimo iš vienos vėžės įkitą tipas.
Stabdymo charakteristikos skaičiuojamas pagal „Standartinį stabdymo skaičiavimą prekiniams vagonams
ir vagonams šaldytuvams“. Čia teorinis koeficientas, kuris skaičiuojamas vagono stabdžių trinkelių
prispaudimo jėgai, kai stabdžių sistema yra nustatyta 1 520 mm vėžei, turi tenkinti šias vertes:
— K (kompozicinėms) stabdžių trinkelėms: mažiausiai 0,14 ir daugiausia 0,31 visiškai pakrautiems
vagonams ir mažiausiai 0,22 ir daugiausia 0,37 tuštiems vagonams;
— GG (ketaus) stabdžių trinkelėms: mažiausiai 0,36 ir daugiausia 0,70 visiškai pakrautiems vagonams
ir mažiausiai 0,62 ir daugiausia 0,81 tuštiems vagonams.
Skirtingas vagonų stabdymo jėgas, apibūdintas standartuose 1 435 ir 1 520 mm vėžių keliams,
galima priderinti vieną prie kitos atitinkamai pareguliuojant stabdžių įrangą arba stabdžių cilindrą.
— Perjungimo įtaisas perėjimui iš 1 435 mm vėžės į1 520 mm vėžę
Perjungimas iš vienos skirstytuvo sistemos įkitąatliekamas vėžės keitimo metu naudojant perjungimo iš
1 435 mm vėžės į1 520 mm vėžę įtaisą. Šioįtaiso paleidimui turi užtekti minimalių pastangų, ir
pervedimas įgalutinę padėtį turi būti patikimas. Pasirinktoji galutin ėpadėtis turi atitikti vieną stabdymo
sistemą, o antroji stabdymo sistema turi būti neveikimo padėtyje. Jeigu vagonas turi du atskirusskirstytuvus, sugedus vienai sistemai, antroji turi būti veiksminga.
Perjungimas iš vienos stabdymo sistemos leidžiamas tik vėžių perėjimo stotyje rankiniu būdu (specialiu
įtaisu) arba automatiškai.
Pasirinkta stabdymo sistema turi būti aiškiai rodoma net ir esant automatiniam perjungimui.Jeigu perjungimas automatinis, pirmenybė teiktina apkrovai proporcingai automatinei stabdymo
sistemai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/101
7.7.2.3.1.3. Stabdymo charakteristikos Suomijoje
Valstybė narė: Suomija
„P“atvejis
Suomijos tinkle riedmenims, skirtiems 1 524 mm vėžei, stabdymo galia nustatoma pagal mažiausią
1 200 m atstumą tarp signalų daviklių . Mažiausia stabdymo masė yra 55 % esant 100 km/h ir 85 % esant 120
km/h.
Ribiniai energijos poreikiai važiuojant nuokalne, kurios vidutinis nuolydis 21 ‰ir ilgis 46 km (St Gothardo
geležinkelio linijos nuokalnė), negalioja riedmenims, skirtiems tik 1 524 mm vėžei.
Riedmenims, skirtiems tik 1 524 mm vėžei, postovio stabdžiai projektuojami taip, kad laikytų visiškai pakrautą
vagoną esant 2,5 % nuolydžiui ir 0,15 didžiausiam sukibimui, kai nėra vėjo. Vagonų, skirtų kelio riedmenims
vežti, postovio stabdys valdomas nuo žemės.
7.7.2.3.1.4. Stabdymo charakteristikos Ispanijoje ir Portugalijoje
Valstybės narės: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Stabdžių trinkelių įrengimas.
Dviašiams vagonams:Stabdžių trinkelės surenkamos pagal 5 projekcijos reikalavimus. Vagonams su vežimėliais taip pat galima
taikyti surinkimą pagal 12 projekciją.
Vagonams su vežimėliais:
Stabdžių trinkelės surenkamos pagal 12 projekcijos sąlygas.
7.7.2.3.1.5. Stabdymo charakteristikos Suomijoje, Švedijoje, Norvegijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje
Valstybė narė: Suomija, Švedija, Norvegija, Estija, Latvija ir Lietuva
„T1“atvejis
Šios TSS reikalavimai dėl kompozicinių trinkelių, patvirtintų pagal galiojančias UIC specifikacijas ir bandymų
metodus, naudojimo negalioja Suomijoje, Švedijoje, Norvegijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje.
Stabdžių kompozicinės trinkelės įvertinamos pagal nacionalinius teisės aktus atsižvelgiant įlauko sąlygas
žiemos metu.
Šis atskiras atvejis galioja, kol bus patobulintos ir patikrintos Šiaurės žiemos sąlygoms pakankamos
specifikacijos ir įvertinimo metodai.
Tai nekliudo kitų valstybių narių prekiniams vagonams važinėti Šiaurės ir Baltijos valstybėse.
7.7.2.3.1.6. Stabdymo charakteristikos Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje
Valstybė narė: Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
„P“atvejis
Paprastieji stabdžiai:
Naujo vagono, judančio tiesiais bėgiais horizontaliu keliu, sustabdymo atstumas Airijos geležinkelių tinkle
neturi viršyti:
sustabdymo atstumas = (v2/(2*0,55) mL 344/102 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(čia v = didžiausias vagono judėjimo greitis IR tinkle, m/s)
Didžiausias judėjimo greitis neturi viršyti 120 km/h. Šios sąlygos turi būti tenkinamos visoms pakrovoms.
7.7.2.3.2. Postovio stabdys
7.7.2.3.2.1. Postovio stabdys Didžiojoje Britanijoje
Valstybė narė: JK
„P“atvejis
Prekiniams vagonams, skirtiems judėjimui Britanijos tinkle –žr. V priedo V1 dalį.
7.7.2.3.2.2. Postovio stabdys Airijos Respublikoje ir Šiaurės Airijoje
Valstybė narė: Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
„P“atvejis
Nauji vagonai, naudojami tik Airijos geležinkelių tinkle, turi turėti postovio stabdį, kad laikytų visiškai pakrautą
vagoną esant 2,5 % nuolydžiui ir 10 % didžiausiam sukibimui, kai nėra vėjo.
Airija pageidauja išimties reikalavimui, pagal kurį postovio stabdys valdomas „išriedmens“, siekdama jį pakeisti
reikalavimu „postovio stabdys valdomas iš riedmens arba nuo žemės“.
7.7.2.4. Aplinkos sąlygos
7.7.2.4.1. Aplinkos sąlygos
7.7.2.4.1.1. Aplinkos sąlygos Ispanijoje ir Portugalijoje
Valstybės narės: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Ispanijoje ir Portugalijoje viršutinės temperatūros riba yra + 50, o ne + 45, kaip Ts nustatyta temperatūrų
klasėje, nurodytoje 4.2.6.1.2.2 punkte.
7.7.2.4.2. Priešgaisrinė sauga
7.7.2.4.2.1. Priešgaisrinė sauga Ispanijoje ir Portugalijoje
Valstybės narės: Ispanija ir Portugalija
„P“atvejis
Kibirkščių gesintuvas.
„P“kategorija –nuolatinė
Dviašiams vagonams:Kibirkščių gesintuvo ekranas turi būti sukonstruotas ir įrengtas pagal 16 projekcij ą.
Išorinės šiųekranų dalys turi būti nukreiptos žemyn, viršutinės dalis turi būti lenktos.
Viršutinės dalies plotis yra 415 +5/0 mm; atstumas tarp vidinių pakraščių –1 120 mm.
Vertikalios šiųekranų dalys turi būti 32 mm aukščio, žemyn nukreipta 32 mm dalis turi 30
oposvyrį. Šių
ekranų atstumas nuo grindų yra 20 mm, ir lenktosios dalies kreivumo spindulys 1 800 mm. Ašiniuose
vagonuose, važiuojančiuose iš Prancūzijos įIspaniją ir atvirkščiai ir vežančiuose pavojingus RID 1a ir 1b klasių2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/103
krovinius, stabdžiai važiavimo metu turi būti atskirti.
Vagonams su vežimėliais:
— Kibirkščių gesintuvo ekranai turi būti sukonstruoti ir įrengti pagal 17 projekciją.
— Jie yra glotnūs ir 500 mm pločio.
— Atstumas tarp vidinių pakraščių yra 1 100 mm ± 10.
— Šiųekranų mažiausias atstumas nuo grindų yra 80 mm.
7.7.2.4.3. Apsauga nuo elektros
7.7.2.4.3.1. Apsauga nuo elektros Lenkijos ir Slovakijos rinktinėse 1 520 mm vėžės geležinkelių linijose, Lietuvoje, Latvijoje ir Estijoje
Valstybė narė: Lenkijos ir Slovakijos rinktinės 1 520 mm vėžės geležinkelių linijos, Lietuva, Latvija ir
Estija
„P“atvejis
Papildomi reikalavimai 1 520 mm vėžės vagonams ir 1 435 mm vėžės vagonams, judantiems 1 520 mm vėžės
tinkle
7.7.3. VALSTYBIŲ NARIŲ ATSKIRŲ ATVEJŲ LENTELĖ
Valstybė Punktas Parametras Atskiras atvejis Kategorija
Visos valstybės 4.2.3.4 Riedmens dinaminės savy-
bės7.7.2.2.4.1. P
Suomija 4.2.2.1 Sujungimas (pvz., sankaba)
tarp riedmenų7.7.2.1.1.1 P
Suomija 4.2.3.1 Kinematinis gabaritas 7.7.2.2.1.3 P
Suomija 4.2.3.2 Statinė ašies apkrova, dina-
minė rato apkrova ir tiesinė
apkrova7.7.2.2.2.1 P
Suomija 4.2.4.1 Stabdymo charakteristikos 7.7.2.3.1.3 P
Suomija, Švedija, Norvegija,
Estija, Latvija, Lietuva6.2.3.3. (P prie-
das)Stabdymo charakteristikos 7.7.2.3.1.5 T1
Suomija, Estija, Latvija, Lie-
tuva, Lenkija4 ir 5 skyriai Posistemio apibūdinimas ir
sąveikos sudedamosios
dalys7.7.2.1.1.3 P
Suomija ir Norvegija 5.3.2.3 Ratai 7.7.2.2.4.2 P
Didžioji Britanija 4.2.3.1 Kinematinis gabaritas 7.7.2.2.1.1 P
Didžioji Britanija 4.2.3.2 Statinė ašies apkrova, dina-
minė rato apkrova ir tiesinė
apkrova7.7.2.2.2.2 P
Didžioji Britanija 4.2.4.1.2.2 Stabdymo charakteristikos 7.7.2.3.1.1 P
Didžioji Britanija 4.2.4.1.2.8 Postovio stabdys 7.7.2.3.2 P
Graikija 4.2.3.4 Riedmens dinaminės savy-
bės7.7.2.1.1.6 T1
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija4.2.2.1 Sujungimas (pvz., sankaba)
tarp riedmenų7.7.2.1.1.2 PL 344/104 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Valstybė Punktas Parametras Atskiras atvejis Kategorija
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija4.2.2.3 Riedmens pagrindinės kon-
strukcijos stipris7.7.2.1.3.1 P
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija4.2.3.1 Kinematinis gabaritas 7.7.2.2.1.2 P
Lietuva, Latvija ir Estija 4.2.3 Statinė ašies apkrova, dina-
minė rato apkrova ir tiesinė
apkrova7.7.2.2.2.3 P
Lietuva, Latvija ir Estija 4 ir 5 skyriai Posistemio apibūdinimas ir
sąveikos sudedamosios
dalys7.7.2.1.1.4 T
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija4.2.3.4 Riedmens dinaminės savy-
bės7.7.2.2.4 P
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija4.2.3.5 Išilginės gniuždymo jėgos 7.7.2.2.5.1 P
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija5.3.2.1 Vežimėliai ir važiuoklė 7.7.2.2.6.1 P
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija4.2.4.1 Stabdymo charakteristikos 7.7.2.3.1.2 P
Lenkija, Slovakija, Lietuva,
Latvija ir Estija4.2.7.3 Apsauga nuo elektros 7.7.2.4.3.1 P
Airijos Respublika ir Šiaurės
Airija4.2.1 Sujungimas (pvz., sankaba)
tarp riedmenų7.7.2.1.1.5 P
Airijos Respublika ir Šiaurės
Airija4.2.2.2 Saugi prieiga ir pasitrauki-
mas7.7.2.1.2.1 P
Airijos Respublika ir Šiaurės
Airija4.2.3 Statinė ašies apkrova, dina-
minė rato apkrova ir tiesinė
apkrova7.7.2,2.2.4 P
Airijos Respublika ir Šiaurės
Airija4.2.3.4 Riedmens dinaminės savy-
bės7.7.2.2.4.5 P
Airijos Respublika ir Šiaurės
Airija4.2.4.1 Stabdymo charakteristikos 7.7.2.3.1.5 P
Airijos Respublika ir Šiaurės
Airija4.2.4.1.2.8 Postovio stabdys 7.7.2.3.2.2 P
Ispanija ir Portugalija 4.2.2.1 Sujungimas (pvz., sankaba)
tarp riedmenų7..2.1.1.4 P
Ispanija ir Portugalija 4.2.2.3 Riedmens pagrindinės kon-
strukcijos stipris7.7.2.1.3.2 P
Ispanija ir Portugalija 4.2.3.1 Kinematinis gabaritas 7.7.2.2.1.4 P
Ispanija ir Portugalija 4.2.3.4 Riedmens dinaminės savy-
bės7.7.2.2.4.4 P
Ispanija ir Portugalija 5.3.2.1 Vežimėliai ir važiuoklė 7.7.2.2.6.2 P
Ispanija ir Portugalija 4.2.4.1 Stabdymo charakteristikos 7.7.2.3.1.4 P
Ispanija ir Portugalija 4.2.6.1.2.2 Aplinkos sąlygos 7.7.2.4.1.1 P
Ispanija ir Portugalija 4.2.7.2 Priešgaisrinė sauga 7.7.2.4.2.1 P2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/105
A PRIEDAS
KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS
A.1. Taukšai
A1 brėž..
Taukšo atraminė plokštė
A.2. Vilkimo įranga
A2 brėž.
Vilkimo kablys –matmenys
L 344/106 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
A3 brėž.
Sraigtinės sankabos „D“ formos jungė
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/107
A4 brėž.
Vilkimo ir smūginės apkrovos slopinimo įranga
L 344/108 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
A5 brėž.
Berne stačiakampis
ESPACES LIBRES A RESERVER AUX EXTREMITES DES VEHICULES
FREIZUHALTENDE RÄUME AN DEN WAGENENDEN
TARPAI, KURIE TURI BŪTI NUMATYTI IKI LABIAUSIAI ATSIKIŠUSIŲ RIEDMENS TAŠKŲ2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/109
A6 brėž.
Sraigtinė sankaba ir vilkimo kabliai
A7 brėž.
Iki labiausiai atsikišusių vagono taškų viršvilkimo kablio numatytini tarpai
L 344/110 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B PRIEDAS
KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DETALĖS
PREKINIŲ VAGONŲ ŽENKLINIMAS
B.1. UNIKALUS RIEDMENS NUMERIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.2. RIEDMENS MASĖ BE KROVINIO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.3. RIEDMENS PAKROVŲ LENTELĖ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 113
B.4. ILGIS SU BUFERIAIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115
B.5. ANT VAGONŲ, VAŽIUOJANČIŲ Į DIDŽIĄJĄ BRITANIJĄ, NAUDOJAMI SIMBOLIAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . 115
B.6. VAGONAI, SKIRTI VAŽINĖTI TARP ŠALIŲ, KURIŲ GELEŽINKELIO VĖŽĖS PLOTIS YRA SKIRTINGAS 116
B.7. AUTOMATIŠKAI GABARITUS (VĖŽĖS PLOTĮ) KEIČIANTYS AŠIRAČIAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.8. MANEVRAVIMAS DRAUDŽIAMAS NUO SKIRSTOMŲJŲ KALNELIŲ, KURIŲ KELIO KREIVĖS
SPINDULYS MAŽESNIS NEGU NURODYTASIS TOLIAU PATEIKIAMAME BRĖŽINYJE . . . . . . . . . . . . . . . . . 116
B.9. VEŽIMĖLIUS TURINTYS VAGONAI, TARP KURIŲ AŠIŲ YRA DIDESNIS NEI 14 000 MM ATSTUMAS IR
KURIUOS LEIDŽIAMA SKIRSTYTI NUO SKIRSTOMOJO KALNELIO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.10. VAGONAI, KURIEMS DRAUDŽIAMA VAŽIUOTI PER EKSPLOATUOJAMUS STABDIKLIUS ARBA KITUS
STABDYMO ĮTAISUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.11. TECHNINĖS PRIEŽIŪROS DATŲ LENTELĖ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 117
B.12. ĮSPĖJIMO APIE DIDELĘ ĮTAMPĄ ŽENKLAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 118
B.13. VIETŲ, UŽ KURIŲ KELIAMA KRANAIS ARBA KELTUVAIS, PADĖTIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 119
B.14. DIDŽIAUSIA VAGONO PAKROVA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.15. CISTERNINIŲ VAGONŲ KROVUMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.16. VAGONO KONTEINERIAMS VEŽTI GRINDŲ AUKŠTIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 120
B.17. MAŽIAUSIAS KELIO KREIVĖS SPINDULYS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.18. ŽENKLAS, KURIUO ŽENKLINAMI VAGONAI SU VEŽIMĖLIAIS, KURIEMS LEIDŽIAMA VAŽIUOTI TIK
PER GELEŽINKELIO KELTŲ PRIEVAŽAS, KURIŲ DIDŽIAUSIAS NUOLYDŽIO KAMPAS YRA 2o30’ . . . 121
B.19. PRIVAČIOS NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ VAGONŲ ŽENKLINIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 121
B.20. PREKINIŲ VAGONŲ ŽENKLINIMAS, SUSIJĘS SU KONKREČIA VAGONO KELIAMA RIZIKA . . . . . . . . . . 121
B.21. KROVINIŲ PADĖTIS: PLATFORMINIAI VAGONAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 122
B.22. ATSTUMAI TARP IŠORINIŲ AŠIRAČIŲ ARBA VEŽIMĖLIŲ VIDURIO TAŠKŲ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 125
B.23. VAGONAI, KURIAIS TURI BŪTI MANEVRUOJAMA YPAČ ATSARGIAI (PVZ., DVIEJŲ RŪŠIŲ VEŽIMO
SIUNTŲ) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.24. RANKINIU BŪDU ĮJUNGIAMAS POSTOVIO STABDYS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.25. NURODYMAI IR SAUGOS REKOMENDACIJOS DĖL SPECIALIOSIOS ĮRANGOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 126
B.26. AŠIRAČIŲ NUMERAVIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1262006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/111
B.27. STABDŽIŲ ŽENKLINIMAS ANT VAGONŲ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.1. Užrašai, žymintys orinio stabdžio rūšį . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2. Stabdomos masės ženklinimas ant riedmenų . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.1. Riedmenys be perjungimo įtaisų . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.2. Riedmenys su rankine perjungimo įranga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 127
B.27.2.3. Transporto priemonės su dviem arba daugiau stabdymo įrangos blokų su atskirais „tuščias–pakrautas“
įtaisais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128
B.27.2.4. Riedmenys su stabdymo įtaisu, automatiškai ir laipsniškai persijungiančiu keičiantis apkrovai . . . . . . . . . . 128
B.27.2.5. Vagonai su „tuščias–pakrautas“ prietaiso automatinio valdymo įtaisais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 129
B.27.3. Kiti su stabdymu susiję ženklinimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.1. Ženklinimas, žymintis didelės galios R stabdymo sistemos įrenginį su stabdymo režimu „R“ . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.2. Ženklinimas, žymintis stabdžius su sudėtiniais stabdžių trinkelių įdėklais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 130
B.27.3.3. Ženklinimas, žymintis diskinius stabdžius . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131
B.28. VAGONAS SU AUTOMATINE SANKABA PAGAL OSSHD STANDARTĄ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131
B.29. LENTELĖ „LEIDIMAS EKSPLOATUOTI 1 520 MM PLOČIO VĖŽĖS BĖGIŲ KELIUOSE“ . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.30. VAGONO SU KEIČIAMO VĖŽĖS PLOČIO AŠIRAČIAIS (1 435 MM/1 520 MM) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.31. VEŽIMĖLIŲ SU KEIČIAMOS VĖŽĖS PLOČIO AŠIRAČIAIS ŽENKLINIMAS (1 435 MM
(1 520 MM)) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 132
B.32. PREKINIŲ IR KELEIVINIŲ VAGONŲ, SKIRTŲ GA, GB ARBA GC VĖŽĖMS, ŽENKLINIMAS . . . . . . . . . . . . 132L 344/112 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B.1. UNIKALUS RIEDMENS NUMERIS
(Vieta: kairėje, iš kiekvienos pusės)
Transporto priemonės numerio aukštis neturi būti mažesnis kaip 80 mm ir numeris neturi būti aukščiau kaip 2 m virš bėgių
lygio. Numeris turi būti tokioje vietoje, kad jo neužstotų brezentas, kuriuo galima uždengti vagoną.
Papildoma informacija pateikiama rengiamame Europos standarte (EN).
B.2. RIEDMENS MASĖ BE KROVINIO
(Vieta: kairėje, iš kiekvienos pusės)
B1 pav.
Vagono be postovio stabdžio masė be krovinio
B2 pav.
Vagonų su postovio stabdžiu masės be krovinio ir stabdomos masės ženklinimas
Jei postovio stabdys yra jungiamas iš išorės, jo ženklinimas turi būti apibrėžtas raudonu rėmeliu.
Jei vagonas turi daugiau negu vienus atskirai veikiančius stabdžius, šiųstabdžių skaičius turi būti nurodytas prieš stabdomą
masę (pvz., 2 x 0,00 t).
B.3. RIEDMENS PAKROVŲ LENTELĖ
(Vieta: kairėje, iš kiekvienos pusės)
B3 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/113
B4 pav.
B5 pav.
Brėžinių išnašų paaiškinimas:
1) Traukinių, važiuojančių ne greičiau nei 100 km/h, didžiausia naudingoji vagonų pakrova tonomis.
2) Traukinių, važiuojančių ne greičiau nei 120 km/h, didžiausia vagonų naudingoji apkrova tonomis.
3) Vagonai ne greičiau nei 120 km/h galintys važiuoti tik be krovinio.4) Vagonai, kurie su tokiais pačiais kaip ir S vežimų kroviniais gali važiuoti 120 km/h greičiu, žymimi „* *“ įdešinę nuo
didžiausios pakrovos ženklinimų. „
**“ženklinimo taikymo sritis (tik modernizuotiems (rekonstruotiems) vagonams
arba naujiems ir modernizuotiems (rekonstruotiems) vagonams) yra galutinai nenustatytas reikalavimas
PASTABA:
D linijos kategorijų ženklinimai gali būti tik ant D kategorijos vagonų, kurių leidžiama ašinė apkrova yra didesnė negu
C kategorijos.
B6 pav.
Pakrovų lentelės matmenys
L 344/114 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B.4. ILGIS SU BUFERIAIS
(Vieta: kairėje, iš kiekvienos pusės)
B7 pav.
B.5. ANT VAGONŲ, VAŽIUOJANČIŲ Į DIDŽIĄJĄ BRITANIJĄ, NAUDOJAMI SIMBOLIAI
(Vieta: kairėje, iš kiekvienos pusės)
B8 pav.
Vagonams, kuriuos leidžiama vežti geležinkelio keltais
B9 pav.
Vagonams, kuriems leidžiama važiuoti Lamanšo tuneliu
B10 pav.
Vagonams, kuriuos leidžiama vežti geležinkelio keltais ir kuriems leidžiama važiuoti Lamanšo tuneliu
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/115
B.6. VAGONAI, SKIRTI VAŽINĖTI TARP ŠALIŲ, KURIŲ GELEŽINKELIO VĖŽĖS PLOTIS YRA SKIRTINGAS
(Vieta: dešinėje, iš kiekvienos pusės)
B11 pav.
B.7. AUTOMATIŠKAI GABARITUS (VĖŽĖS PLOTĮ) KEIČIANTYS AŠIRAČIAI
(Vieta: dešinėje,iš kiekvienos pusės)
Važiuoklės įtaisai, galintys automatiškai keisti gabaritus (vėžės plotį), prisitaikydami prie 1 435–1 668 mm pločio vėžės.
B12 pav.
B.8. MANEVRAVIMAS DRAUDŽIAMAS NUO SKIRSTOMŲJŲ KALNELIŲ, KURIŲ KELIO KREIVĖS SPINDULYS
MAŽESNIS NEGU NURODYTASIS TOLIAU PATEIKIAMAME BRĖŽINYJE
(Vieta: kairėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
B13 pav.
Šisženklinimas rodo mažiausią kalnelio viršūnę arba vertikalios kreivės spindulį, tinkamą važiuoti vagonams, kurių
konstrukcija yra atspari apgadinimui važiuojant skirstomaisiais kalneliais, kurių kreivės spindulys –250 m.L 344/116 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B.9. VEŽIMĖLIUS TURINTYS VAGONAI, TARP KURIŲ AŠIŲ YRA DIDESNIS NEI 14 000 MM ATSTUMAS IR KURIUOS
LEIDŽIAMA SKIRSTYTI NUO SKIRSTOMOJO KALNELIO
(Vieta: kairėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
Šisženklinimas taikomas vežimėlius turintiems vagonams, tarp kurių dviejų gretimų ašių yra didesnis nei 14 000 mm
atstumas.
Juožymimas didžiausias atstumas tarp gretimų ašių.
B14 pav.
B.10. VAGONAI, KURIEMS DRAUDŽIAMA VAŽIUOTI PER EKSPLOATUOJAMUS STABDIKLIUS ARBA KITUS
STABDYMO ĮTAISUS
(Vieta: kairėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
B15 pav.
Šisženklinimas taikomas vagonams, kuriems dėl konstrukcijos negalima važiuoti per eksploatuojamus stabdiklius arba kitus
skirstymo ir stabdymo įtaisus.
B.11. TECHNINĖS PRIEŽIŪROS DATŲ LENTELĖ
(Vieta: dešinėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
Atsižvelgiant įtaikomą techninės priežiūros sistemą, turi būti įmanoma įrodyti techninės priežiūros lentelėje pateiktų
duomenų galiojimą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/117
B16 pav.
1) Techninės priežiūros lentelės galiojimo laikotarpis.
2) Dirbtuvių, atsakingų užtechninės priežiūros darbus, ženklinimas, suteikiantis galimybę pakeisti galiojimo laikotarpį.
3) Darbų atlikimo data (diena, mėnuo, metai).
4) Papildomais ženklais gali ženklinti tik GĮ savininkė.
B.12. ĮSPĖJIMO APIE DIDELĘ ĮTAMPĄ ŽENKLAS
B17 pav.
Skirtas riedmenims, pagamintiems po 1987 1 1
L 344/118 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Šiuo ženklu ženklinami vagonai su laipteliams, esantiems daugiau negu 2 000 mm virš bėgių lygio, arba su laipteliais, kurių
galas viršija šįmatmenį greta šių įtaisų. Jis turi būti tokioje vietoje, kad būtų matomas prieš pasiekiant pavojingą zoną.
B.13. VIETŲ, UŽ KURIŲ KELIAMA KRANAIS ARBA KELTUVAIS, PADĖTIS
Šisženklinimas yra kairėje ir dešinėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje, viename aukštyje su vietomis, už kurių keliama.
B18 pav.
Kėlimas dirbtuvėse be važiuoklės.
B19 pav.
Kėlimas už 4 vietų su važiuokle arba be jos
B20 pav.
Kėlimas su važiuokle arba be jos ar nuvažiavusių nuo bėgių riedmenų pakėlimas tik už vieno galo arba netoli jo
esančios vietos
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/119
B.14. DIDŽIAUSIA VAGONO PAKROVA
(Vieta: dešinėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
Šiuo ženklu ženklinami vagonai, kurių krovumas viršija didžiausią pažymėtą pakrovą, ir vagonai, ant kurių nėra didžiausios
pakrovos ženklinimų. Juo žymima didžiausia leistina atitinkamo vagono pakrova.
B21 pav.
B.15. CISTERNINIŲ VAGONŲ KROVUMAS
(Vieta: kairėje, iš kiekvienos pusės)
Cisterninių vagonų ir kt. krovumas kubiniais metrais, hektolitrais arba litrais yra ženklinamas taip, kaip nurodyta toliau.
B22 pav.
B.16. VAGONO KONTEINERIAMS VEŽTI GRINDŲ AUKŠTIS
(Vieta: dešinėje, iš kiekvienos pusės)
B23 pav.
Šiuo ženklu ženklinami konteineriams vežti skirti vagonai, tinkami vežti dideliems konteineriams ir (arba) keičiamiems
kėbulams; juo žymimas vagono pakrovos plokštumos be krovinio aukštis milimetrais.L 344/120 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B.17. MAŽIAUSIAS KELIO KREIVĖS SPINDULYS
(Vieta: kairėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
Šiuo ženklu ženklinami vagonai su vežimėliais, galintys važiuoti tik didesnio negu 35 m spindulio kreivėmis. Juo
nurodomas mažiausias leistinas kelio kreivės spindulys.
B24 pav.
B.18. ŽENKLAS, KURIUO ŽENKLINAMI VAGONAI SU VEŽIMĖLIAIS, KURIEMS LEIDŽIAMA VAŽIUOTI TIK PER
GELEŽINKELIO KELTŲ PRIEVAŽAS, KURIŲ DIDŽIAUSIAS NUOLYDŽIO KAMPAS YRA 2o30’
(Vieta: kairėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
Šiuo ženklu ženklinami vagonai su vežimėliais, kurie gali važiuoti tik per mažesnio negu 2o30’kampo geležinkelio kelto
prievažą. Juo nurodomas atitinkamo vagono didžiausias leistinas prievažos kampas.
B25 pav.
B.19. PRIVAČIOS NUOSAVYBĖS TEISE VALDOMŲ VAGONŲ ŽENKLINIMAS
(Vieta: kairėje, iš kiekvienos pusės)
Ant privačios nuosavybės teise valdomų prekinių vagonų nurodomas registruoto valdytojo pavadinimas ir adresas.
B.20. PREKINIŲ VAGONŲ ŽENKLINIMAS, SUSIJĘS SU KONKREČIA VAGONO KELIAMA RIZIKA
(a) Tais atvejais, kai vagonų kėbulai (viršutinės konstrukcijos) gali judėti apatinės konstrukcijos atžvilgiu (vagonai su
amortizatoriais ir t. t.), dalys, kurios smūgio metu gali būti uždengtos, turi būti nudažytos įstrižomis juodomis
juostomis geltoname fone, kad atkreiptų dėmesį į pavojaus zonas.
(b) kad būtų išvengta galimo kabelių kablių, išsikišusių daugiau negu 150 mm, pavojaus, jie turi būti nudažyti taip:
— kabelio kablys ir apsaugos įtaisas: geltonai;
— kabelių kablių kronšteinai:
— išsikišę ne daugiau nei 250 mm: geltonai,
— išsikišę daugiau negu 250 mm: įstrižomis juodomis juostomis geltoname fone.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/121
B.21. KROVINIŲ PADĖTIS: PLATFORMINIAI VAGONAI
(Vieta: kiekvieno šoninio rėmo viduryje)
Platforminių vagonų, kurių naudingasis grindų ilgis viršija 10 m, ir platforminių aukštaborčių vagonų, pagamintų po
1968 m. sausio 1 d., didžiausias atskirų krovinių, ant atraminio pavir šiaus sukrautų ne mažiau kaip trimis skirtingais ilgiais,
aukštis turi būti paženklintas taip, kaip nurodyta B28 arba B29 pav.
Šios informacijos neprivaloma pateikti ant visų kitų vagonų.
Šiuo ženklu neprivaloma ženklinti visų kitų vagonų, ant kurių, jei būtina, ženklas gali būti pritvirtintas taip, kaip nurodyta
B26 arba B27, arba B28, arba B29 pav.
B26 pav.
Pavyzdys, kuriame nurodyti sutelktieji kroviniai, paskirstyti skirtingo ilgio atraminiame paviršiuje, ir ant dviejų
atskirų atramų (atraminis plotis ≥2 m) išdėstyti kroviniai
L 344/122 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B27 pav.
Pavyzdys, kuriame nurodyti sutelktieji kroviniai, paskirstyti skirtingo ilgio atraminiame paviršiuje, ir ant dviejų
atskirų atramų (atraminis plotis ≥1,20 m) išdėstyti kroviniai
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/123
B28 pav.
Pavyzdys, kuriame nurodyti sutelktieji kroviniai, paskirstyti skirtingo ilgio atraminiame paviršiuje (atraminis
plotis ≥2 m)
L 344/124 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B29 pav.
Pavyzdys, kuriame nurodyti sutelktieji kroviniai, paskirstyti skirtingų ilgių atraminiame paviršiuje (atraminis
plotis ≥1,20 m)
B.22. ATSTUMAI TARP IŠORINIŲ AŠIRAČIŲ ARBA VEŽIMĖLIŲ VIDURIO TAŠKŲ
(Vieta: dešinėje kiekvieno šoninio rėmo pusėje)
Ant vagonų be vežimėlių atstumas tarp galinių ašių ir ant vagonų su vežimėliais atstumas tarp vežimėlių vidurio taškų turi
būti ženklinimas taip, kaip nurodyta toliau.
B30 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/125
B.23. VAGONAI, KURIAIS TURI BŪTI MANEVRUOJAMA YPAČ ATSARGIAI (PVZ., DVIEJŲ RŪŠIŲ VEŽIMO SIUNTŲ)
Toks vagonų, kuriais turi būti manevruojama ypač atsargiai, arba galinių vežimėlių su mišraus vežimo siuntomis
ženklinimas, kaip nurodyta toliau, reiškia, kad :
— manevravimas laisvuoju būdu ir nuo skirstomųj ųkalnelių draudžiamas,
— turi būti manevruojama su traukos vienetu,
— negalima manevruoti laisvuoju riedėjimu.
B31 pav.
B.24. Rankiniu būdu įjungiamas postovio stabdys
B32 pav.
B.25. NURODYMAI IR SAUGOS REKOMENDACIJOS DĖL SPECIALIOSIOS ĮRANGOS
Vagonuose su specialiąja įranga (automatinio iškrovimo, su atidaromu stogu ir t. t.) gerai matomoje vietoje ir, jei galima,
keliomis kalbomis turi būti nurodymai dėl darbo su šiaįranga ir dėl saugos atsargumo priemonių, kurių turi būti imtasi;
šalia šiųnurodymų gali būti atitinkamos piktogramos.
B.26. AŠIRAČIŲ NUMERAVIMAS
Ant vagono šoninio rėmo virš kiekvienos ašidėžės, atitinkančios ašies padėtį, didėjančia tvarka nuo pasirinkto vagono galo
pateikiama skaitmeninė ašies nuoroda.L 344/126 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B.27. STABDŽIŲ ŽENKLINIMAS ANT VAGONŲ
B.27.1. Užrašai, žymintys orinio stabdžio rūšį
Užrašai, nurodantys riedmenims įrengiamos iš mašinisto kabinos valdomos ištisinės stabdžių sistemos tipus, turi atitikti
toliau pateiktus sutrumpintus aprašymus. Šiųstabdymo režimų apibrėžtį žr. TSS 4.2.4.1.2.2 skirsnyje.
Stabdymo režimas G
Stabdymo režimas PStabdymo režimas R
G ir P režimo perjungimo sistema (arba įtaisas) GP
P ir R režimo perjungimo sistema (arba įtaisas) PR
G, P, R režimo perjungimo sistema (arba įtaisas) GPR
Stabdymo įtaisas persijungia automatiškai ir laipsniškai pagal pakrovą A
B.27.2. Stabdomos masės ženklinimas ant riedmenų
Brėžiniuose toliau raidė „x“reiškia masę, o raidė „y“ – stabdoma masę perjungimo metu. Raidė
rėmelyje –kintama
stabdoma masė, parodyta langeliuose.
B.27.2.1. Riedmenys be perjungimo įtaisų
Stabdoma masė užrašoma ant šoninių rėmų greta stabdymo sistemos užrašo, kaip nurodyta B33 pav.
B33 pav.
B.27.2.2. Riedmenys su rankine perjungimo įranga
— „prekinio–keleivinio“ G ir P režimo perjungimo įranga
Jei riedmenys turi „prekinio–keleivinio“ G ir P režimo perjungimo įrangą, perjungimas iš vienos sistemos įkitą turi būti
atliekamas svirtimi su rankena, kaip nurodyta B34 pav.
Stabdant „prekiniu“ G režimu svirtis turi būti pasukta aukštyn įkairę.
Stabdant „keleiviniu“ P režimu svirtis turi būti pasukta aukštyn įdešinę.
Stabdomos masės yra užrašomos lentelėje už perjungimo svirties, greta kiekvienos svirties padėties, kai dirbama „prekiniu“
G arba „keleiviniu“ P režimu.
B34 pav.
— Riedmenys su „tuščias–pakrautas“ režimo perjungimo įtaisu.
Stabdomos masės ir perjungimo masės užrašomos „tuščias–pakrautas“ režimo perjungimo lentelėse. Stabdomos masės greta
kitų perjungimo įtaisų svirčių neužrašomos.
Jei galimas tik „tuščias–pakrautas“ režimo perjungimas ir tiktai dvi atbulinės eigos svirties padėtys („tuščia“ stabdymo sistema
ir tik viena „pakrauta“ stabdymo sistema), stabdomos masės turi būti nurodytos lentelėje, prieš kurią svirtis juda, dešinėje ir
kairėje lentelės ašies pusėje, greta atitinkamos šios svirties padėties. Perjungimo masė turi būti nurodyta po svirties ašimi2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/127
arba tarp dviejų pirma paminėtų stabdomų masių (žr. B35 pav.).
pav. B35
Jei yra tik „tuščias–pakrautas“ režimo perjungimas ir kelios svirties padėtys („tuščia“ stabdymo sistema ir kelios „pakrauta“
stabdymo sistemos), kiekvieną svirties padėtį atitinkanti stabdoma masė yra užrašoma langelyje, įrengtame virš plokštės, už
kurios juda svirtis viduryje (žr. B36 pav.).
B36 pav.
Be to, galima naudotis B37 pav. parodytu įtaisu, kuriame stabdomos masės yra visam laikui užrašomos šalia kiekvienos
svirties padėties.
B37 pav.
Perjungimo masės užrašomos ant lentelės po svirties ašimi. Ant svirties pritvirtinta rodyklė, kuri juda priešais lentelę, rodo
atitinkamą kiekvienos svirties padėties perjungimo masę (žr. B36 ir B37 pav.).
B.27.2.3. Transporto priemonės su dviem arba daugiau stabdymo įrangos blokų su atskirais „tuščias–pakrautas“ įtaisais
Ant abiejų kiekvieno „tuščias–pakrautas“ įtaiso lentelių užrašoma šiuo įtaisu valdomos atitinkamos įrangos dalies stabdoma
masė ir visos transporto priemonės perjungimo masė pagal B.27.2.2.
B.27.2.4. Riedmenys su stabdymo įtaisu, automatiškai ir laipsniškai persijungiančiu keičiantis apkrovai
Antšiųriedmenų greta kiekvienos svirties turi būti užrašas, panašus įB38 pav. nurodytą užrašą.
B38 pav.
Ant riedmenų su daugiau negu vienu skirstytuvu (pvz., po kelis sukabinti vagonai) nustatyta kiekvieno skirstytuvo stabdoma
masė įrašoma skliaustuose po bendros stabdomos masės (pvz., trijų skirstytuvų: MAX 203t (80t + 43t + 80t)).L 344/128 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Ant kiekvieno atskiriamojo skirstytuvo čiaupo nurodomi atitinkamą skirstytuvą atitinkančios stabdymo masės duomenys
bei simbolis, žymintis „naudojamas pneumatinis stabdys“; žr. B39 pav.
B39 pav.
Be to, stabdomų ašių numeriai, skirti atskiriamajam skirstytuvo čiaupui, įrašomi rėmelyje; žr. B40 pav.
B40 pav.
B.27.2.5. Vagonai su „tuščias–pakrautas“ prietaiso automatinio valdymo įtaisais
Stabdomos masės ir perjungimo masė užrašomos ant specialaus skydo arba šoninio rėmo:
viršuje kairėje: tuščio vagono stabdoma masė,viršuje dešinėje: pakrauto vagono stabdoma masė,apačioje viduryje: perjungimo masė.Ant vagonų, kurių stabdomos masės „prekinio“ G režimo padėtyje skiriasi nuo masių „keleivinio“ P režimo padėtyje, visas
užrašas turi būti greta dviejų „G–P“ režimo perjungimo svirčių padėčių; žr. B41 pav.
B41 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/129
Ant vagonų, kurių stabdomos masės „prekinio“ G režimo padėtyje ir „keleivinio“ P režimo padėtyje yra vienodos, greta „G–
P“režimo perjungimo svirties turi būti tokie užrašai, kaip nurodyta B42 pav.
B42 pav.
Vagonai, turintys tik „prekinio“ G režimo padėtį arba„keleivinio“ P režimo padėtį, ženklinami taip, kaip pavaizduota B43
pav.
B43 pav.
B.27.3. Kiti su stabdymu susiję ženklinimai
Toliau nurodyti ženklinimai turi būti kiekvieno šoninio rėmo viduryje.
B.27.3.1. Ženklinimas, žymintis didelės galios R stabdymo sistemos įrenginį su stabdymo re žimu „R“
B44 pav.
B.27.3.2. Ženklinimas, žymintis stabdžius su sudėtiniais stabdžių trinkelių įdėklais
B45 pav.
L 344/130 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
B.27.3.3. Ženklinimas, žymintis diskinius stabdžius
Turi būti pateikti nurodymai dėl stabdžių būklės tikrinimo.
B46 pav.
B.28. VAGONAS SU AUTOMATINE SANKABA PAGAL OSSHD STANDARTĄ
B47 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/131
B.29. LENTELĖ „LEIDIMAS EKSPLOATUOTI 1 520 MM PLOČIO VĖŽĖS BĖGIŲ KELIUOSE“
B48 pav.
B.30. VAGONO SU KEIČIAMO VĖŽĖS PLOČIO AŠIRAČIAIS (1 435 mm/1 520 mm)
B49 pav.
B.31. VEŽIMĖLIŲ SU KEIČIAMOS VĖŽĖS PLOČIO AŠIRAČIAIS ŽENKLINIMAS (1 435 mm (1 520 mm))
B50 pav.
B.32. PREKINIŲ IR KELEIVINIŲ VAGONŲ, SKIRTŲ GA, GB ARBA GC VĖŽĖMS, ŽENKLINIMAS
Galutinai nenustatytas reikalavimasL 344/132 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C PRIEDAS
RIEDMENŲ IR BĖGIŲ KELIO SĄVEIKA IRGABARITŲ NUSTATYMAS
Kinematinis gabaritas
C.1. TAIKYMO SRITIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2. BENDROJI DALIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138C.2.1. Naudojamų žymėjimų sąrašas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138
C.2.2. Sąvokų apibrėžtys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.1. Normalinės koordinatės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.2. Etaloninis profilis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.3. Geometrinis permetimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140C.2.2.4. Šoninių svyravimų centras C . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 140
C.2.2.5. Asimetrija . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141C.2.2.6. Riedmenų didžiausias konstrukcijos gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 141
C.2.2.7. Kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.8. Kvazistatiniai poslinkiai z . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.9. S iškyšos (C5 pav.) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.10. Ei arba Ea nuomažiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 142C.2.2.11. Linijos statinių artumo gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143
C.2.3. Bendros pastabos dėl riedmens didžiausio konstrukcijos gabarito nustatymo metodo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 143
C.2.3.1. Santykinės įvairių gabaritų padėtys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 144
C.2.4. Etaloninio profilio taisyklės riedmenų didžiausiam konstrukcijos gabaritui nustatyti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1. Vertikalūs poslinkiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145C.2.4.1.1. Mažiausių aukščių viršviršutinio bėgių pavir šiaus nustatymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 145
C.2.4.1.2. Važiavimas vertikalių perėjimų bėgių kreivėmis (įskaitant manevravimo stoties kalnelius) ir per
stabdymo, skirstomuosius bei sustabdymo įtaisus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 146
C.2.4.1.3. Didžiausių aukščių viršviršutinio bėgių pavir šiaus nustatymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 151
C.2.4.2. Skersiniai poslinkiai (D) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152C.2.4.2.1. Judančio riedmens padėtis ant bėgių kelio ir poslinkio koeficientas (A) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 152
C.2.4.2.2. Specialūs keleivinių traukinių ir keleivinių vagonų su reversine mašinisto kabina atvejai (varantieji
prikabinami vagonai) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 155
C.2.4.2.3. Kvazistatiniai poslinkiai (z) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1552006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/133
C.2.5. Nuomažių nustatymas skaičiavimais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1. Dėmenys poslinkių (D) skaičiavimams . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1.1. Dėmenys, atspindintys judančio riedmens padėtį bėgių kreivėje (geometrinis permetimas) . . . . . . . . . . . 156
C.2.5.1.2. Skersinę slinktį atspindinčių dėmenų grupė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.2.5.1.3. Kvazistatiniai poslinkiai (dėmenys, nusakantys riedmens (riedmenų) pokrypį (pasvirimą) ant pakabų ir
jo asimetriją, kai ši didesnė nei 1o) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157
C.3. GABARITAS G1 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 158
C.3.1. Statinio gabarito G1 etaloninis profilis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159
C.3.1.1. Mažinimo formulės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159C.3.2. Kinematinio gabarito G1 etaloninis profilis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.1. Bendros nuostatos visiems riedmenims . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160
C.3.2.2. Žemiau 130 mm esančios dalys riedmenyse, kurie neturi važiuoti per skirstomuosius kalnelius arba
bėgių stabdiklius ir kitus aktyvuotus skirstomuosius ir sustabdymo įtaisus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161
C.3.2.3. Žemiau 130 mm esančios dalys riedmenyse, kurie gali pervažiuoti skirstomuosius kalnelius arba bėgių
stabdiklius ir kitus aktyvuotus skirstomuosius ir sustabdymo įtaisus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.2.3.1. Skirstomųjų įtaisų naudojimas bėgių kreivės ruožuose . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162
C.3.3. Leistinos iškyšos So (S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163
C.3.4. Mažinimo formulės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164
C.3.4.1. Mažinimo formulės traukos riedmenims (matmenys metrais) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164C.3.4.2. Mažinimo formulės keleiviniams traukiniams (matmenys metrais) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166
C.3.4.3. Mažinimo formulės keleiviniams vagonams (matmenys metrais) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 167
C.3.4.4. Mažinimo formulės vagonams (matmenys metrais) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169C.3.5. Etaloninis profilis pantografams ir ant stogo įrengtoms neizoliuotoms dalims su įtampa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171
C.3.6. Etaloninio profilio taisyklės riedmenų didžiausiam konstrukcijos gabaritui nustatyti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171
C.3.6.1. Traukos riedmenys su pantografais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171C.3.6.2. Automotrisės su pantografais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.3. Nuleisti pantografai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.3.6.4. Izoliacinio tarpelio atsarga 25kV įtampai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.4. GA, GB, GC RIEDMENŲ GABARITAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.4.1. Statinių gabaritų etaloniniai profiliai ir su jais susijusios taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173
C.4.1.1. GA ir GB statiniai gabaritai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 174L 344/134 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.4.1.2. GC statinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C.4.2. Kinematinių gabaritų etaloniniai profiliai ir su jais susijusios taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 175
C.4.2.1. Traukos riedmenys (išskyrus automotrises ir keleivinių traukinių variklinius keleivinius vagonus) . . . . 176
C.4.2.1.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 176
C.4.2.1.2. GC kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2. Automotrisės ir varikliniai keleiviniai vagonai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178C.4.2.2.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 178
C.4.2.2.2. GC kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3. Keleiviniai ir bagažo vagonai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 179
C.4.2.3.2. GC kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181C.4.2.4. Vagonai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C.4.2.4.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 181
C.4.2.4.2. GC kinematinis gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5. GABARITAI, DĖL KURIŲ REIKALINGI DVIŠALIAI ARBA DAUGIAŠALIAI SUSITARIMAI . . . . . . . . . . 183
C.5.1. G2 gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1.1. G2 statinio gabarito etaloninis profilis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 183
C.5.1.2. G2 kinematinio gabarito etaloninis profilis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2. GB1 ir GB2 gabaritai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 185
C.5.2.2. GB1 ir GB2 statiniai etaloniniai profiliai (pakrovos gabaritai) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 186C.5.2.3. GB1 ir GB2 statinių etaloninių profilių taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C.5.2.4. GB1 ir GB2 kinematiniai etaloniniai profiliai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 187
C.5.2.5. GB1 ir GB2 kinematinių etaloninių profilių taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3. Gabaritas 3.3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 188
C.5.3.2. Kinematinio gabarito 3.3 etaloninis profilis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1892006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/135
C.5.3.3. Etaloninio profilio taisyklės riedmenų didžiausiam konstrukcijos gabaritui nustatyti . . . . . . . . . . . . . . . . . 189
C.5.3.3.1. Leistinos iškyšos So (S) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 189C.5.3.3.2. Kvazistatiniai poslinkiai z . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190C.5.3.4. Mažinimo formulės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C.5.3.4.1. Mažinimo formulės traukos vienetams (matmenys metrais) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 190
C.5.3.4.2. Mažinimo formulės keleiviniams vagonams (matmenys metrais) * . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 191C.5.3.4.3. Mažinimo formulės keleiviniams vagonams ir kitiems keleivių vežimo riedmenims (matmenys
metrais) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 192
C.5.4. GB-M6 gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194
C.5.4.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 194C.5.4.2. GB-M6 kinematinio gabarito etaloninis profilis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3. Mažinimo formulės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3.1. Traukos riedmenys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 195C.5.4.3.2. Prikabinamieji riedmenys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 197C.6. 1. PRIEDĖLIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198
C.6.1. Riedmenų pakrovos gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198
C.6.1.1. Durims, laipteliams ir lipimo pakopoms keliamos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 198C.7. 2. PRIEDĖLIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199C.7.1. Riedmenų apkrovos gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199
C.7.1.1. Pakabų suspaudimas už atraminio daugiakampio esančiose B, C ir D zonose . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 199
C.8. 3. PRIEDĖLIS. RIEDMENŲ PAKROVOS GABARITAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1. Paverčiamų riedmenų pakrovos gabarito skaičiavimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1.2. Nagrinėjimo objektas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 201
C.8.1.3. Taikymo sritis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.4. Priešistorė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202
C.8.1.5. Saugos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.1.6. Naudojami simboliai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202C.8.2. Pagrindinės TBV vagon ųpakrovos gabarito nustatymo sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202
C.8.2.1. Kėbulo pavertimo sistemų tipai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 203L 344/136 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.8.3. Formulių analizė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.1. Pagrindinė s formulės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.2. TBV vagonams skirtų formulių pakeitimai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.2.1. Skersinių slinkčių išraiška paverstam kėbului . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 204
C.8.3.2.2. TBV vagono kvazistatinis poslinkis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 205
C.8.3.2.2.1. Kvazistatinių poslinkių zPįcentrine posūkio kryptimi išraiškos nuomažiams skaičiuoti . . . . . . . . . . . . . 205
C.8.3.2.2.2. Kvazistatinių poslinkių zP išcentrine posūkio kryptimi išraiškos nuomažiams skaičiuoti . . . . . . . . . . . . . 206
C.8.3.2.3. AKTYVIOSIOS sistemos: poslinkiai dėl korpuso sukimosi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 208C.8.4. Susijusios taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209
C.8.5. Komentarai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209
C.8.5.1. Pokrypio reguliavimo sąlyga (TBV vagonams su aktyviąja sistema) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 209C.8.5.2. TBV vagonų greičiui taikoma sąlyga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 210
C.8.6. 4. priedėlis. Riedmenų pakrovos gabaritas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2102006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/137
C.1. TAIKYMO SRITIS
Pakrovos gabaritai įvairiose šalyse yra klasifikuojami taip:
— gabaritas, kuriam neleidžiama taikyti ribojimų: G1
Tai yra siektinas gabaritas, galiojantis visoms geležinkelio linijoms (išskyrus JK, žr. T priedą);
— gabaritas, kuris taikomas laisvai, išskyrus tam tikrus tiksliai nurodytus maršrutus: gabaritai GA, GB, GC;
— gabaritai, kuriuos taikyti galima pagal atitinkamų infrastruktūros valdytojų išankstinį susitarimą: gabaritai G2, 3.3, GB-
M6, GB1, GB2 ir t. t.
— Vagonų pakrovos
Vagonų pakrovoms galima taikyti tik 6 priedėlyje nustatytus pakrovos profilius ir būdus.
— Mišrieji vežimai
Mišriesiems vežimams užtikrinti reikėtų atitinkamiems konkretiems vagonams naudoti tiksliai nustatytos apimties
pakrovos vienetus (mainomus kėbulus, konteinerius ir puspriekabes) (žr. PTU 3.2.1 skyrių).
— Sąveikai užtikrinti tinkami greitieji riedmenys
Sąveikai Europos Bendrijoje tinkamų greitųjų traukinių sąstatai turi būti sudaromi pagal pakrovos gabaritus,
nustatytus Riedmenų TSS 4.1.4 punkte.
— Riedmenys su bėgių pakylos nepakankamumo kompensavimo sistemomis
Tokie riedmenys tikrinami 3 priedėlyje nurodytu metodu.
— Pantografai
Pantografų ir ant stogo sumontuotų įrenginių erdviniai kontūrai tikrinami pagal 4.2.2.5 skyrių.
— OSSJD pakrovos gabaritai
OSSJD valstybės narės naudoja specialius pakrovos gabaritus. Parengus techninius ir taikymo dokumentus, jų tekstas
taps 7 priedėlio objektu.
— Durys ir laiptai
Durims ir laiptams taikomos taisyklės yra išdėstytos 1 priedėlyje.
— Pakabų, esančių atraminio daugiakampio B –C–D išorėje, suspaudimas
Taisyklės pateiktos 2 priedėlyje.
— Techninių atsargų, tinkamų nustatytų parametrų riedmenų infrastruktūrai, panauda
Tokie riedmenys tikrinami 4 priedėlyje nustatytu metodu.
C.2. BENDROJI DALIS
C.2.1. Naudojamų žymėjimų sąrašas
A : vežimėlio kampinio poslinkio koeficientas
a : atstumas tarp vežimėlių neturinčio riedmens galinių aširačių arba tarp vežimėlio šerdesų (žr. pastabą)
b : riedmens pusplotis (žr. diagramą 2 priedėlyje)
b1 : atstumo tarp pirminių pakabų spyruoklių pusė (žr. diagramą 2 priedėlyje)
b2 : atstumo tarp antrinių pakabų spyruoklių pusė (žr. diagramą 2 priedėlyje)
bG : atstumo tarp šoninių atramų pusė
bw : pantografo srovės imtuvo pusplotisC : šoninių svyravimų centras (žr. 3 paveikslą)
d : išorinis atstumas tarp ratų antbriaunių bandažų, išmatuotas 10 mm žemiau aširačių ratlankių, įskaitant ratų
antbriaunio bandažų nusidėvėjimo užlaidą iki leistinos ribos; šio atstumo absoliuti riba lygi 1,410 m ir gali kisti
pagal nagrinėjamam riedmeniui taikomus techninės priežiūros kriterijus
dga : išorinis kreivės permetimasdgi : išorinis kreivės permetimasD : skersinis poslinkisL 344/138 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Ea : išorinis nuomažis
Ei : vidinis nuomažisE'a : išorinis nuokrypis nuo poslinkio, leidžiamo pantografo viršutiniame tikrinimo taške (6,5 m)
E'i : vidinis nuokrypis nuo poslinkio, leidžiamo pantografo viršutiniame tikrinimo taške (6,5 m)
E''a : išorinis nuokrypis nuo poslinkio, leidžiamo pantografo apatiniame tikrinimo taške (5,0 m)E''i : vidinis nuokrypis nuo poslinkio, leidžiamo pantografo apatiniame tikrinimo taške (5,0 m)ea : išorinis vertikalus nuomažis apatinėje riedmens dalyje
ei : vidinis vertikalus nuomažis apatinėje riedmens dalyje
f : vertikalus įlinkis (žr. 2 priedėlį)
h : aukštis nuo viršutinio bėgių pavir šiaus
hc : riedmens ridos centro aukštis nuo viršutinio bėgių pavir šiaus
ht : pantografo apatinio šarnyro centro aukštis nuo viršutinio bėgių paviršiaus
J : šoninių atramų slinktis
J'a, J'i : skirtumas tarp skaičiuojamųjų poslinkių ir poslinkių dėl slinkties efekto
l : kelio vėžė
n : atstumas tarp nagrinėjamo skerspjūvio ir gretimo galinio aširačio arba artimiausio šerdeso (žr. pastabą)
na : n, tik skerspjūviams, esantiems už aširačių arba vežimėlio šerdesų
ni : n, tik skerspjūviams esantiems tarp aširačių arba vežimėlio šerdesų
nμ : atstumas nuo nagrinėjamo skerspjūvio iki keleivinio traukinio automotris ės vežimėlio šerdeso (žr. pastabą)
p : vežimėlio tarpuratis
p' : keleivinio traukinio prikabinamo vagono vežimėlio tarpuratisq : skersinė slinktis tarp aširačio ir vežimėlio rėmo arba tarp aširačio ir riedmens kėbulo riedmenims su aširačiais
R : bėgių kreivės spindulys plokštumoje
Rv : vertikalios bėgių kreivės spindulys
s : riedmens svyravimų koeficientas
S : iškyšaSo : didžiausia iškyšat : pantografo svyravimų indeksas: skersiniai poslinkiai (metrais), kuriuos patiria į6,5 m aukštį iškeltas srovės
imtuvas, veikiant 300 N skersinei jėgai
w : skersinė slinktis tarp vežimėlio ir riedmens kėbulo
w∞ : skersinė slinktis tarp vežimėlio ir riedmens kėbulo tiesiame bėgių kelyje
wa : skersinė slinktis tarp vežimėlio ir riedmens kėbulo bėgių kreivės išorėje
w
i : skersinė slinktis tarp vežimėlio ir riedmens kėbulo bėgių kreivės viduje
wa(R): skersinė slinktis tarp vežimėlio ir riedmens kėbulo R spindulio bėgių kreivės išorėje
wi(R): skersinė slinktis tarp vežimėlio ir riedmens kėbulo R spindulio bėgių kreivės viduje
w'∞–w'a–w'i–w'a(R) –w'i(R) tas pats prikabinamų prie keleivinių traukinių vagonų vežimėliams.
xa : papildomi nuomažiai ypač ilgiems riedmenims už vežimėlio šerdesų
xi : papildomi nuomažiai ypač ilgiems riedmenims tarp vežimėlio šerdesų
y : atstumas nuo efektinės ašies iki vežimėlio geometrinio centro (žr. pastabą)
z : nuokrypis nuo vidurio padėties dėl kvazistatinio pokrypio ir asimetrijosz' : skirtumas tarp pantografo viršutinio tikrinimo taško skaičiuojamojo ir faktinio skersinio pokrypioz'' : skirtumas tarp pantografo apatinio tikrinimo taško skaičiuojamojo ir faktinio skersinio pokrypio
α : papildomas riedmens vežimėlio pokrypis dėl šoninių atramų slinkties
δ : bėgių kelio pakylos pokrypis (žr. 3 pav.)
ηο : riedmens asimetrijos kampas dėl leistinų konstrukcijos techninių nuokrypių, pakabų nesureguliavimo ir
netolygaus apkrovos pasiskirstymo (laipsniais)
θ : leistinas pakabų nesureguliavimo techninis nuokrypis: pokrypis, kurį patiria riedmens kėbulas dėl pakabų
sureguliavimo netobulumo, kai riedmuo stovi tuščias tiesiame lygiame kelyje (radianais)
μ : bėgio ir ratų sankybio koeficientas
τ : pantografo konstrukcijos ir įrengimo leistini techniniai nuokrypiai: susidarantys tarp riedmens kėbulo vidurio
linijos ir srovės imtuvo vidurio, darant prielaidą, kad, iškėlus jį į 6,5 m aukštį, nesusidarys jokių skersinių įtempių
Pastaba: Jeigu riedmuo neturi stacionarių vežimėlio šerdesų, dydžiai a ir n turi būti nustatomi pagal tariamą šerdesą, esantį
išilginės vežimėlio vidurio linijos ir riedmens kėbulo vidurio linijos sankirtoje, randamoje grafiškai, tariant, kad
riedmuo yra 150 m spindulio bėgių kreivėje, o slinkties efektai yra pasiskirstę tolygiai ir aširačiai sucentruoti bėgių
atžvilgiu: jeigu y yra atstumas tarp tariamo šerdeso ir vežimėlio geometrinio centro taško (vienodai nutolęs nuo
galinių aširačių), formulėse dėmuo p
2turi būti keičiamas įp2−y2 ir p'2į(p02–y2).2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/139
C.2.2. Sąvokų apibrėžtys
C.2.2.1. Normalinės koordinatės
Terminas „normalinės koordinatės“ vartojamas nusakant stačiakampes ašis plokštumoje, kuri yra statmena nominalioje
padėtyje esančio bėgių kelio vidurio linijai; viena iš šių ašių, kartais vadinama horizontaliąja, yra minėtos plokštumos ir
viršutinio bėgių paviršiaus sankirtoje; kita ašis yra statmena šiai sankirtai ir vienodai nutolusi nuo bėgių.
Skaičiavimo patogumui tariama, kad ši vidurio linija ir riedmens vidurio linija sutampa, nes tai leidžia palyginti riedmens
konstrukcijos gabaritus su linijos statinių artumo ribiniu, abu gabaritus skaičiuojant pagal kinematinio gabarito etaloninį
profilį, kuris yra jiems bendras.
C1 pav.
C.2.2.2. Etaloninis profilis
Tai riedmenų profilis normalinių koordinačių sistemoje, kartu su kuriuo visada yra pateikiamos atitinkamos taisyklės,
naudojamos didžiausiam riedmens konstrukcijos gabaritui nustatyti .
C.2.2.3. Geometrinis permetimas
Riedmens elementui, esančiam R spindulio bėgių kreivėje, terminu „geometrinis permetimas“ apibūdinamas skirtumas tarp
atstumo nuo šio elemento iki bėgių kelio vidurio linijos ir atitinkamo atstumo tiesiame bėgių kelyje, kai aširačiai abiem
atvejais yra vidinėje bėgių kelio dalyje, o slinktis taip pat yra tolygiai pasiskirsčiusi, riedmuo yra simetriškas ir nepakrypęs
lingių atžvilgiu; kitaip tariant, tai yra riedmens atsvaros, susidarančios dėl kelio kreivumo, dalis.
Visi to paties riedmens kėbulo skerspjūvio taškai, esantys toje pačioje bėgių kelio vidurio linijos pusėje, turi tą patį
geometrinį permetimą.
C2 pav.
C.2.2.4. Šoninių svyravimų centras C
Kai vežimėlį veikia skersinė jėga, lygiagreti viršutiniam bėgių paviršiui (sunkio jėgos komponentė, žr. 3a pav., arba išcentrinė
jėga, žr. 3b pav.), vežimėlis pakrypsta pakabų atžvilgiu.
Jeigu tokiomis sąlygomis riedmens skersinė slinktis ir jos poveikis amortizatoriams pasiekia savo ribas, skerspj ūvio vidurio
linija XX' užima X1X'1 padėtį.L 344/140 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Esant įprastiniams riedmens skersiniams poslinkiams, C taško padėtis nepriklauso nuo skersinės jėgos veikimo. C taškas
žinomas kaip riedmens ridos centras, ir jo atstumas h cnuo važiuojamojo bėgių pavir šiaus dar vadinamas ridos centro
aukščiu.
Dydis h cgali būti išmatuotas arba apskaičiuotas. Kai skaičiuojamas didžiausias konstrukcijos gabaritas esant kraštutinei
riedmens arba vežimėlio padėčiai, aukštis h cimamas smūginio sustabdymo (centrinio arba rotacinio stabdymo) momentu.
Jeigu šio aukščio neįmanoma nei išmatuoti, nei apskaičiuoti, jo vertė laikytina lygi 0,5 m.
C3 pav.
C.2.2.5. Asimetrija
Riedmens asimetrija apibrėžiama kaip kampas ηo, kuris susidarytų tarp stovinčio riedmens kėbulo vertikalios ir vidurio
linijų, kai bėgių kelias eina horizontalia plokštuma ir nėra trinties (žr. 3c pav.).
Asimetrija gali susidaryti dėl konstrukcijos defektų, dėl nelygiai sureguliuotų pakabų (įpjovų, šoninių atramų, pneumatinių
išlyginančių sklendžių ir kt.) ir dėl nesucentruotos apkrovos.
2.2.6. Tamprumo modulis s (žr. C3 pav.)
Jeigu riedmuo stovi ant bėgių kelio pakylos, kurio viršutinis bėgių pavir šius sudaro kampą δsu horizontale, tai jo kėbulas
remiasi įpakabas ir sudaro kampą ηsu statmeniu bėgių plokštumai. Riedmens tamprumas s apibrėžiamas tokiu santykiu:
s¼η
δ
Šis santykis gali būti išmatuotas arba apskaičiuotas (žr. UIC 505-5 informacinį lapelį). Jis priklauso nuo riedmens pakrovos
dydžio.
Pastovaus svorio traukos vienetai: lokomotyvai ir kt.: ne pakrovos režimas judant.
Nepastovaus svorio riedmenys: keleiviniai traukiniai, keleiviniai vagonai, prekiniai vagonai, keleiviniai vagonai su
mašinistų kabinomis ir kt.
Ne pakrovos režimas judant ir išimtinės pakrovos režimas (didžiausios pakrovos režimas).
Nepastovaus svorio riedmenys: vagonai: Ne pakrovos režimas judant ir didžiausios pakrovos režimas.
C.2.2.6. Riedmenų didžiausias konstrukcijos gabaritas
Didžiausias konstrukcijos gabaritas yra didžiausias profilis, gaunamas taikant mažinimo taisykles etaloniniam profiliui, kuris
turi derėti įvairioms riedmenų dalims. Tie nuomažiai priklauso nuo atitinkamų riedmenų geometrinių charakteristikų,
skerspjūvio padėties vežimėlio šerdesų arba aširačių atžvilgiu, nagrinėjamo taško aukščio virš viršutinio bėgių paviršiaus,2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/141
konstrukcinės slinkties, didžiausios leistinos nusidėvėjimo užlaidos ir pakabų tamprumo charakteristikų.
Efektinis konstrukcijos gabaritui dažniausiai tik iš dalies panaudojamos neužbrūkšniuotas didžiausio konstrukcijos gabarito
zonas laipteliams, rankiniams turėklams ir pan. įrengti.
C4 pav.
C.2.2.7. Kinematinis gabaritas
Jis apima tolimiausios padėties taškus normalinių koordinačių centrų atžvilgiu, kuriuos gali siekti įvairios riedmenų dalys,
atsižvelgiant įnepalankiausias aširačių ant bėgių kelio padėtis, skersinę slinktį ir kvazistatinius poslinkius, priskiriamus
riedmenims ir bėgių keliui.
Kinematinis gabaritas neapima kai kurių atsitiktinių veiksnių (vibracijos, asimetrijos, kai ηo≤1o): todėl ant pakabų esančios
riedmenų dalys vibruodamos gali viršyti kinematinį gabaritą. Kelių irįmonių departamentas atsižvelgia įtokius poslinkius.
C.2.2.8. Kvazistatiniai poslinkiai z
„z“yra riedmenims priskiriamo skersinio poslinkio dalis (esant 50 mm bėgių pakylos nepakankamumui), susidaranti dėl
technologinių priežasčių ir pakabų svyravimų (tamprumo modulis s), kai pasireiškia išcentrinės jėgos, kurios
nekompensuoja pakyla, efektas arba perteklinės pakylos efektas (žr. 3a arba 3b pav.), taip pat ir asimetrijos ηo efektas
(žr. 3c pav.). Vertė priklauso nuo nagrinėjamo taško aukščio h.
C.2.2.9. S iškyšos (C5 pav.)
Tai dalis už etaloninio profilio, kai riedmuo yra kelio posūkyje ir (arba) vėžės plotis viršija 1,435 m.
Faktinė etaloninio profilio iškyša S lygi riedmens puspločiui, prie kurio pridedamas D poslinkis ir atimamas etaloninio
profilio pusplotis tame pačiame lygyje.
Taip žr. 2.3 skyrių „Leistinos iškyšos“.
C.2.2.10. Ei arba Ea nuomažiai
Kad riedmuo ant bėgių neišeitų už„ribinės riedmens padėties“ pagal D poslinkį, etaloninio profilio puspločio matmenys
dydžiais Ei arba Ea turi būti mažinami taip, kad:
Ei arba Ea ≥D–So.
Tarp šiųdydžių yra toks skirtumas:
—Ei: etaloninio profilio puspločio nuomažis skespjūviams, esantiems tarp vežimėlio neturinčio riedmens galinių aširačių
arba tarp įrengtų ant riedmenų vežimėlių šerdesų;
—Ea: etaloninio profilio puspločio nuomažis skespjūviams, esantiems už vežimėlio neturinčio riedmens galinių aširačių
arba už riedmenų vežimėlių šerdesų.L 344/142 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.2.2.11. Linijos statinių artumo gabaritas
Tai bėgių keliui statmenų koordinačių ašių profilis, įkurį negali įsiterpti joks stacionarus objektas, nepaisant jokių tamprių
arba netamprių bėgių poslinkių.
C.2.3. Bendros pastabos dėl riedmens didžiausio konstrukcijos gabarito nustatymo metodo
Nagrinėjant didžiausią konstrukcijos gabaritą yra atsižvelgiama ir įskersinį, ir įvertikalų riedmenų poslinkį, randamus pagal
riedmens geometrines ir pakabos charakteristikas įvairių pakrovų sąlygomis.
Paprastai riedmens didžiausias konstrukcijos gabaritas nustatomas pagal ni arba na vertes, kurios atitinka riedmens vidurį.
Žinoma, būtina patikrinti visus išsikišančius taškus, kurie nagrinėjamame skerspjūvyje dėl savo vietos gali priartėti prieriedmens didžiausios konstrukcijos gabarito.
Atsižvelgiant įriedmens kėbulo poslinkius, gaunamus taške, esančiame ni arba na skerspjūvyje h aukštyje virš viršutinio
bėgių paviršiaus, riedmens didžiausio konstrukcijos gabarito puspločiai yra kuo artimesni atitinkamiems etaloninio profilio
puspločiams, kiekvienam konkrečiam riedmens tipui sumažintiems nuomažiais Ei arba Ea.
Šie nuomažiai turi tenkinti priklausomybę Ei arba Ea ≥D–So, kur:
— D atitinka poslinkius, kurių vertės skaičiuojamos pagal 1.4.2 pastraipoje pateiktas formules;
— S
oatitinka didžiausias iškyšas, kurių vertės parodytos 2.3 straipsnyje „Leistinos iškyšos“.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/143
C.2.3.1. Santykinės įvairi ųgabaritų padėtys
C5 pav. yra rodoma įvairių gabaritų padėtis viena kitos atžvilgiu, taip pat pagrindiniai elementai, pagal kuriuos nustatomas
riedmenų didžiausias konstrukcijos gabaritas.
C5 pav.
L 344/144 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.2.4. Etaloninio profilio taisyklės riedmenų didžiausiam konstrukcijos gabaritui nustatyti
Kad būtų nustatytas riedmens didžiausias konstrukcijos gabaritas, taisyklėse turi būti vertinama:
— vertikalūs poslinkiai,
— skersiniai poslinkiai.
Išdalies įkonstrukcijos leistinus nuokrypius atsižvelgiama skaičiuojant asimetrijas.
Nominalus riedmens plotis gaunamas iš didžiausio konstrukcijos profilio.
Leistinų nuokrypių vertės negali būti naudojamos sistemingai, kad dėl to nepadidėtų riedmens matmenys.
C.2.4.1. Vertikalūs poslinkiai
Žinant šiuos poslinkius, riedmeniui arba jo daliai galima nustatyti mažiausią aukštį ir didžiausią aukštį viršviršutinio bėgių
paviršiaus; tai ypač tinka tais atvejais, kai:
— dalys yra išsidėsčiusios žemesnėje gabarito dalyje (apatinės dalys);
— laiptelis yra etaloniniame profilyje 1 170 mm nuo viršutinio bėgių paviršiaus aukštyje;
— dalys yra išsidėsčiusios viršutinėje riedmens dalyje.
Pažymėtina, kad visoms dalims, išsidėsčiusioms didesniame nei 400 mm nuo viršutinio bėgių pavir šiaus aukštyje, galima
nevertinti vertikalios kvazistatinio poslinkio komponentės.
C.2.4.1.1. Mažiausių aukščių virš viršutinio bėgių paviršiaus nustatymas
Mažiausi dalių, esančių arčiau apatinės gabarito dalies (1 170 mm ir žemiau), aukščiai virš viršutinio bėgių pavir šiaus
nustatomi atsižvelgiant įankstesnėse pastraipose aprašytus vertikalius poslinkius.
Tiriant riedmens kėbulo įlinkį (taip pat žr. 2 priedėlį) yra remiamasi suskirstymu, pateiktu šioje diagramoje:
C6 pav.
Nuo pakrovos režimo ir pakabos būklės nepriklausomi įlinkiai
Šios deformacijos nagrinėjamos visose riedmens kėbulo zonose –A, B, C ir D –ir yra taikomos šioms dalims:
—ratams : didžiausios nusidėvėjimo užlaidos visų tipų riedmenims
—įvairioms dalims : didžiausios susidėvėjimo užlaidos –Pavyzdžiai: šoninės atramos, stabdžių bandymų stendai ir kt.
visiems reidmenims ir kiekvienam konkrečiam sąstatui
—ašidėžės : nusidėvėjimas nevertinamas
—vežimėlių rėmai : leistini gamybos nuokrypiai, sukeliantys deformacijas nominalių matmenų atžvilgiu: nevertinama
—kėbulo struktūra : leistini gamybos nuokrypiai, sukeliantys deformacijas nominalių matmenų atžvilgiu: nevertinama
visiems riedmenims, įskaitant tradicinius ir specialiuosius vagonus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/145
Nuo riedmenų pakrovos režimo ir jų pakabų būklės priklausomos deformacijos
1 - Struktūrinės deformacijos: įlinkiai visose riedmens kėbulo zonose –A, B, C ir D.
— Aširačiai deformacija nevertinama
— Vežimėlių rėmai deformacija nevertinama
— Kėbulas skersinė deformacija nevertinama
Sąsūka nevertinamaIšilginė deformacija nevertinama visiems vagonams, išskyrus
tuos, kuriems išilginis įlinkis vertinamas
dėl didžiausios apkrovos padidėjimo iki 30
c/0, kad būtų galima atsižvelgti įdinaminius
įtempius.
2–Pakabų deformacijos
Spyruoklių tipai:
Pirminės ir antrinės pakabos sudaromos iš įvairių tipų spyruoklių, kurių deformacij ąreikėtų įvertinti:
— plieno spyruoklės deformacija veikiant statinei apkrovai,
papildoma deformacija dėl dinaminių įtempių,
deformacija dėl svyravimų leistinų nuokrypių;
— guminės spyruoklės: tos pačios deformacijos, kaip ir plieno spyruoklių;
— pneumatinės spyruoklės visiška deformacija su padėklo sugniužimu (įskaitant ir atsarginę spyruoklę, jeigu tokia
yra).
— Pakabų deformacijos sąlygos
— vienodo dydžio ir vienalaikės deformacijos visose pakabų zonose (A, B, C ir D);
— „tradiciniai“ vagonai: visiška deformacija (dugno smukimas);
— specialūs vagonai: deformacija dėl spyruoklių svorio perkrovos 30 c/0 (kad būtų galima kuo daugiau išnaudoti
gabaritą, ypač mišriųjų vežimų ir itin didelių krovinių atvejais) arba visiška deformacija
(dugno smukimas);
— kitos deformacijos: žr. 3 priedėlį.
C.2.4.1.2. Važiavimas vertikalių perėjimų bėgių kreivėmis (įskaitant manevravimo stoties
kalnelius) ir per stabdymo, skirstomuosius bei sustabdymo įtaisus
a) Riedmenys su etaloniniu profiliu (dalis žemiau 130 mm) pagal C.3.2.3 pastraipą
Nominalios vertikalių nuomažių vertės ei arba ea turi būti vertinamos tuštiems keleiviniams vagonams, tuštiems ir
pakrautiems prekiniams vagonams.
Šie riedmenys, jeigu jais galima manevruoti pasinaudojant sunkio jėgos poveikiu, turi gebėti pervažiuoti aktyvuotus bėgių
stabdiklius ir kitus skirstomuosius arba sustabdymo įtaisus, įrengtus bėgių kelio posūkyje be vertikalaus išlinkio ar įlinkio,
turinčius aukščio matmenį 115 ir 125 mm virš viršutinio bėgių pavir šiaus ir esančius ne arčiau kaip 3 m nuo išlenktos bėgių
perėjimo kreivės, kurios spindulys Rv ≥250 m, pabaigos.
Jie taip pat turi galėti pervažiuoti tokius įtaisus, esančius įlenktoje bėgių perėjimo kreivėje arba netoli jos, kai kreivumo
spindulys Rv ≥300 m.
Šiomis sąlygomis tokių riedmenų apatiniai matmenys, atsižvelgiant įvertikalius poslinkius, įvertintus pagal § 1.4.1
pastraipos nurodymus, turi būti ne mažesni kaip 115 arba 125 mm virš viršutinio bėgių pavir šiaus ir gali būti padidinti ei
arba ea dydžiais:L 344/146 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C7 pav.
ei arba
ea: vertikalūs riedmens apatinės dalies įrenginių nuomažiai 115 arba 125 mm matmenų atžvilgiu.
Skerspjūviams tarp galinių aširačių ir vežimėlio šerdesų (nominalias vertes išreiškiant metrais) skaitmeninis indeksas
dydžiuose ei ir e'i rašomas siekiant atskirti normalias vertes nuo sumažintų verčių.
ei1¼n
a:a−n−3 ð Þ2
500kai a 17,80 m ir n <a−3
n
ei1¼a−3ð Þ3
3375akai a 17,80 m ir n a−3
3(1)
ei1¼27
4:n
a−3 
1−n
a−3h i
2a2
3375−0,04 
kai a>17,80 m ir n <a−3
3
ei1¼a2
3375−0,04 kai na >17,80 m ir n a−3
3(1)
PASTABOS
(1) Taikant formulę, kai n a−3
3, yra gaunami didesni nuomažiai nei taikant formulę, kai n <a−3
3, arba tokie pat.
Jeigu tuščiais keleiviniais vagonais ir tuščiais arba pakrautais prekiniais ir bagažo vagonais galima manevruoti pasinaudojant
sunkio jėgos veikimu, jie taip pat turi gebėti važiuoti per išlenktus bėgių kreivės perėjimus, kurių išlinkio spindulys yra ≥
250 m, ir jokia jų dalis, išskyrus ratų antbriaunių bandažus, negali nusileisti žemiau viršutinio bėgių paviršiaus.
Riedmens viduriui ši sąlyga papildo tas, kurios gaunamos formulę ei taikant ilgiems riedmenims.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/147
C8 pav.
Skerspjūviams, esantiems už galinių aširačių arba vežimėlio šerdesų (vertės metrais)
C9 pav.
Kai kuriems riedmenims, važiuojantiems įkalnių arba nuokalnių bėgių kreivėmis, tarp jų ir skirstomaisiais kalneliais, reikia
įvertinti Ei padidėjimo nuomažius (skerspjūviams tarp galinių aširačių arba vežimėlio šerdesų).
Šie nuomažiai tam tikriems vagonų tipams leistini tik tiek, kiek jiems reikalinga papildoma erdvė, palyginti su nominalių
verčių atveju. Tokie yra, pvz., vagonai su nišomis, naudojami mišriesiems geležinkelio ir automobilių vežimams, ir jiems
tapačios arba įjuos panašios konstrukcijos.
Taikant sumažintas vertes gali prireikti tam tikrose manevravimo stotyse su kalnelių petardomis, įrengtomis skirstomosios
įkalnės arba nuokalnės papėdėje, imtis specialių saugumo priemonių.
Tokiems riedmenims dydis d tampa lygus 5 m.
C10 pav.
(sumažintos vertės metrais)L 344/148 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
ei2¼n
a:a−n−5 ð Þ2
500kai a 15,80 m ir n <a−5
3
ei2¼a−5ð Þ3
3375akai a 15,80 m ir n a−5
3
ei227
4:n
a−5 
1−n
a−5h i
2a2
3375−0,05 
kai a >15,80 m ir n <a−5
3
ei2¼a2
3375−0,05 kai a >15,80 m ir n a−5
3(1)
PASTABOS
(1) Taikant formulę, kai n a−5
3, yra gaunami didesni nuomažiai nei taikant formulę, kai n <a−5
3, arba tokie pat.
Jeigu vagonais galima manevruoti pasinaudojant sunkio jėgos veikimu, jie taip pat turi gebėti važiuoti išlenktomis bėgių
kreivėmis, kurių spindulys didesnis arba lygus 250 m, ir jokia jų dalis, išskyrus ratų antbriaunių bandažus, negali nusileisti
žemiau viršutinio bėgių pavir šiaus.
Riedmens viduriui ši sąlyga papildo tas, kurios gaunamos iš ei formulės ilgiems vagonams.
C11 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/149
Vežimėliams a = p.
C1 lentelėje yra rodomos Ei ir e'i vertės (mm) atitinkamoms a ir n vertėms (m).
b) Riedmenys, kuriems dėl ilgio neleidžiama važiuoti skirstomaisiais kalneliais
Tušti keleiviniai vagonai, tarptautiniams vežimams tinkami vagonai ir tušti arba pakrauti prekiniai vagonai, kuriems dėl ilgio
neleidžiama važiuoti manevravimo stoties kalneliais, turi atitikti profilį pagal C.3.2.3 pastraipą, kad būdami bėgių kelio
posūkyje be vertikalios bėgių kreivės reaguotų į skirstomuosius ir stabdymo įtaisus.
c) Visi riedmenys
Visi riedmenys turi gebėti važiuoti per išlenktus arba įlenktus bėgių kreivės ruožus, kurių išlinkio (įlinkio) spindulys Rv ≥
500 m, ir jokia jų dalis, išskyrus ratų antbriaunių bandažus, negali nusileisti žemiau viršutinio bėgių paviršiaus.
Tai taikytina pagrindinio geležinkelio riedmenims, kurių:
— tarpuratis didesnis nei 17,8 m,
— iškyša didesnė nei 3,4 m.L 344/150 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
d) Specialūs atvejai
Reikia atsižvelgti į šiuos atskirus atvejus:
— riedmenys su automatine mova vertikalaus perėjimo bėgių kreivėse
— pokrypio kampas ant keltų užvažiuojantiems riedmenims.
C.2.4.1.3. Didžiausių aukščių virš viršutinio bėgių paviršiaus nustatymas
Riedmenų viršutinėms dalims, kurių aukštis h ≥3 250 mm ………., turėtų būti vertinami vertikalūs poslinkiai; jie
nustatomi pagal aukštyn nukreiptus judančių tuščių riedmenų dinaminius poslinkius ir neskaičiuojant nusidėvėjimo
užlaidos.
Tokioje dalyje vagonai prie etaloninio profilio priartėja dėl:
1) aukštyn nukreiptos vibracijos,
2) kvazistatinio pokrypio vertikalios kompenentės,
3) skersinių poslinkių.
Taigi etaloninio profilio vertikalius matmenis reikia sumažinti dydžiais ξ,….., kuriuos nulemia minėti poslinkiai, jeigu tik
tuos dydžius galima apskaičiuoti, arba pastoviu 15 mm dydžių kiekvienam pakabos tarpsniui.
Tačiau pažymėtina, kad jeigu riedmuo patiria kvazistatinį pokrypį, tai virš išorinio bėgio esanti dalis kyla, bet kartu ir tolsta
nuo etaloninio profilio taip, kad nesusidaro išsikišimo pavojaus. Tuo metui virš vidinio bėgio esanti riedmens dalis pažemėja,
šitaip atsverdama aukštyn nukreiptus poslinkius.
Aproksimuojant, kai kelio pakylos perviršis arba nepakankamumas yr lygus 50 mm, šis vertikalus etaloninio profilio
nuomažis ΔV(h) didesniems nei h=3,25 m nominaliems aukščiams gali būti reiškiamas kaip:
ΔVðhÞ ¼ ξ−1
2LCRðhÞ −Ei or a 
s
308
>><
>>:9
>>=
>>;
čia:
1
2LCRðhÞ –etaloninio profilio pusplotis,
Eiar E a–skersiniai nuomažiai,
s–riedmens tamprumo modulis,
ξ–riedmens tamprumas (pastovus arba apskaičiuojamas).
Pavyzdys: riedmeniui su E iir E anuomažiais 217 mm, kai aukštis h = 3,25 m, gauname:
Nuomažiai iš etaloninio profilio viršutinės dalies pašalintiems segmentams2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/151
C12 pav.
C.2.4.2. Skersiniai poslinkiai (D)
Tokie poslinkiai yra šiųposlinkių suma:
— geometriniai poslinkiai, susidarantys riedmeniui važiuojant kelio posūkiais ir tiesiu keliu (iškyšos, skersinė slinktis ir
kt.), kai riedmens vidurio linija laikoma statmena viršutiniam bėgių paviršiui;
— kvazistatiniai poslinkiai dėl pakabintų dalių pokrypio veikiant sunkio jėgai (kelio pakyloje) ir (arba) dėl išcentrinio
greitėjimo (bėgių kreivėje);
— riedmens kėbulo skersinis įlinkis paprastai nevertinamas, išskyrus tam tikrus vagonų arba sunkiasvorių vagonų tipus,
kurių įlinkio vertė yra didelė.
C.2.4.2.1. Judančio riedmens padėtis ant bėgių kelio ir poslinkio koeficientas (A)
Įvairios judančio riedmens padėtys ant bėgių kelio priklauso nuo įvairių dalių, esančių tarp riedmens kėbulo ir bėgių kelio,
skersinės slinkties ir važiuoklės konfigūracijos (nepriklausomų aširačių, traukos vežimėlių, prikabinamų vagonų vežimėlių ir
kt.).
Todėl būtina nagrinėti padėtis, kurias riedmuo gali užimti ant bėgių kelio, ir įvertinti poslinkio koeficientą A, kurį reikia
taikyti tam tikriems dėmenims pagrindinėse formulėse, kai yra skaičiuojami vidinis ir išorinis nuomažiai Ei ir Ea.
Poslinkio koeficientas A ir judančio riedmens padėtis ant bėgių yra pateikta toliau lentelėje. Jeigu aširačių konfigūracijos
lentelėje nėra, tokiai konfigūracijai reikia priimti nepalankiausią judančio riedmens padėtį.
Šarnyrinėmis movomis sukabintiems riedmenims rekomenduotina taikyti tradicinių dviejų vežimėlių riedmens judėjimo
padėtį.L 344/152 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2 lentelė. Poslinkio koeficientas ir riedmens padėtis kelyje
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/153
L 344/154 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C13 pav.
C.2.4.2.2. Specialūs keleivinių traukinių ir keleivinių vagonų su reversine mašinisto kabina
atvejai (varantieji prikabinami vagonai)
Šiųriedmenų vežimėliai pagal sankybio koeficientą μpajudėjimo metu yra klasifikuojami taip:
jeigu μ≥0,2 vežimėlis laikomas varikliu,
jeigu 0 < μ< 0,2 vežimėlis laikomas prikabinamu vagonu,
jeigu μ= 0 vežimėlis laikomas prikabinamu vagonu.
C.2.4.2.3. Kvazistatiniai poslinkiai (z)
Šie poslinkiai vertinami skaičiuojant Ei arba Ea pagal svyravimų koeficientą s, nagrinėjamo taško aukštį viršviršutinio bėgių
paviršiaus h ir ridos centro aukštį hc.
Kelių irįmonių departamentas nustato linijos įrenginių atstumo iki pakelės objektų gabaritą h > 0,5 m aukštyje, kai efektinis
bėgių kelio pakylos perviršis arba nepakankamumas yra didesnis nei 0,05 m, tradiciškai skaičiuojant papildomą kvazistatinį
pokrypį riedmenims, kurių svyravimų koeficientas 0,4 ir ridos centro aukštis 0,5 m.
Riedmenų departamentas nustato Ei ir Ea, darydamas prielaidas, kad:
— kelio pakylos perviršis arba nepakankamumas lygus 0,05 m;
— jei priimtina, kelio pakylos perviršis arba nepakankamumas lygus 0,02 m, bet viršijamos atitinkamos s ir hc vertės,
turinčios užtikrinti Kelių irįmonių departamento nustatytą gabaritą (žr. toliau paveikslą ir 1.5.1.3 pastraipą);
— pasireiškia didesnės nei 1oasimetrijos įtaka; ši asimetrija atsiranda dėl konstrukcijos ir suderinimo (1) leistinų
nuokrypių (šoninių atramų slinktis) ir dėl kiekvieno normalios pakrovos pasiskirstymo netolygumo. Mažesnės nei 1o
asimetrijos įtaka įvertinama nustatant linijos statinių artumo gabaritą, kadangi atsitiktinę skersinę vibracij ąsukelia
veiksniai, priskirtini ir riedmenims, ir bėgių keliui (ypač rezonanso reiškinys).2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/155
Tiesi linija Lygtis Taikant kitoje lentelės pusėje pateiktas
lygtis yra randami toliau pateiktų
segmentų ilgiai, kurių vertes taip pat
galima rasti 8.1.3 pastraipoje aprašy-
tuose „specialiuose atvejuose“.
CoNz¼0,4:0,05h−0,5
1,5Kelio pakylos perviršis arba nepakan-
kamumas = 0,05 m
M0N01¼s:0,05h−hc
1,5¼s
30h−hc j jz¼s:0,05h−hc
1,5
z¼0,4:0,2h−0,5
1,5
CN'1z¼s:0,2h−hc
1,5¼4s
30h−hc j jKelio pakylos perviršis arba nepakan-
kamumas = 0,2 m
MQ ou M00Q00¼S
30þS
10 
h−hc j j
¼4s
30h−hc j j
CoPNP¼0,4 0,2 −0,05 ð Þh−0,5
1,5
¼0,04 h −0,5ð Þ
CQ
CQ''}
(pirmiau pateiktose formulėse matmenys išreiškiami metrais)
C.2.5. Nuomažių nustatymas skaičiavimais
Nuomažiai E iir E anustatomi pagal šiąpagrindinę priklausomybę :
nuomažis E iarba E a= poslinkis D iarba Da –iškyša So
Vidiniai nuomažiai
Ei¼ani−n2
iþp2
4Að Þ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qþwðAÞ þ zþxi−So
ir išoriniai nuomažiai
Ea¼anaþn2
a−p2
4ðAÞ
2Rþ1,465 −d
2ðAÞ þ qðAÞ þ wðAÞ þ zþxa−So
Šiose formulėse:
— poslinkio koeficientas A nusako aširačių padėtį bėgių kelyje. A vertės pateikiamas atskiroje pastraipoje (žr. C.2.4.2.1
skyrelį);
— Diir D ayra tolesnėje pastraipoje apibrėžtų poslinkių suma;
— didžiausia iškyša So.
xiir x ayra specialūs dėmenys, reikalingi skaičiuojant riedmenis, kurių dideli tarpuračiai.
C.2.5.1. Dėmenys poslinkių (D) skaičiavimams
Kiekvieno tipo riedmenų ypatumams įvertinti reikia įvesti papildomus dėmenis ir kai kuriais parametrais pakeisti šiuos
dėmenis:
C.2.5.1.1. Dėmenys, atspindintys judančio riedmens padėtį bėgių kreivėje (geometrinis
permetimas)
1
2Rani−n2
iþp2
4 
¼atitinkamo skerspjūvio geometrinis permetimas įcentrine R spindulio kreivės kryptimi (riedmens
kėbulo skerspjūvių, esančių tarp vežimėlio šerdesų arba aširačių, uždavinys).L 344/156 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
1
2Ranaþn2
a−p2
4 
¼atitinkamo skerspjūvio geometrinis permetimas išcentrine R spindulio kreivės kryptimi (riedmens
kėbulo skerspjūvių, esančių užvežimėlio šerdesų arba aširačių, uždavinys).
Pastaba: Specialiems riedmenims su vežimėlio konfigūracijos ypatumais gali tekti šias formules adaptuoti.
C.2.5.1.2. Skersinę slinktį atspindinčių dėmenų grupė
Visų šių slinkčių vertės matuojamos stačiais kampais nuo aširačių arba šerdesų, visoms dalims vertinant didžiausias
nusidėvėjimo užlaidas.
Kaip parodyta 7.2.2 pastraipoje, judančio riedmens padėtims bėgių kelyje formulėmis galima įvertinti slinktį ir nustatyti
tinkamą poslinkio koeficiento vertę, o po to apskaičiuoti šiųdydžių poveikį nagrinėjamam skerspjūviui.
1,465 −d
2= aširačių laisvumo slinktis bėgių kelyje
q = laisvumo slinktis tarp aširačių ir apatinio rėmo ir (arba) tarp aširačio ir riedmens kėbulo. Kitaip tariant, tai yra
skersinis poslinkis tarp ašidėžių ir velenų kakliukų, prie kurio pridedami skersiniai poslinkiai tarp apatinio rėmo ir
ašidėžių nuo vidurio padėties ir nuo kraštų.
w = vežimėlio šerdesų arba lopšelinių pakabų slinktis. Tai yra galimas vežimėlio šerdesų arba lopšelinių pakabų
skersinis poslinkis nuo vidurio padėties ir nuo kraštų arba riedmenims be šerdesų –galimas riedmens kėbulo
skersinis poslinkis vežimėlio rėmo atžvilgiu nuo vidurio padėties, priklausantis nuo bėgių kreivės spindulio ir
judėjimo krypties.
Jeigu w vertė priklauso nuo bėgių kreivės spindulio:
— wi(R)reiškia, kad w taikoma spinduliui R ir vidinei bėgių kreivės daliai;
— wa(R)reiškia, kad w taikoma spinduliui R ir bėgių kreivės išorinei daliai;
— w∞reiškia, kad w taikoma tiesiam keliui.
Dėl kiekvienam riedmens tipui būdingų ypatumų šie dėmenys gali įvairuoti: w', wi, w'i ir kt. Vienas dėmuo gali būti
keičiamas kai kurių dėmenų suma: wi + wa ir pan., ir kiekvienam dėmeniui įtakos gali turėti atitinkamas poslinkio
koeficientas.
C.2.5.1.3. Kvazistatiniai poslinkiai (dėmenys, nusakantys riedmens (riedmenų) pokrypį
(pasvirimą) ant pakabų ir jo asimetriją, kai ši didesnė nei 1o)
C.2.4.2.3 dalyje „Kvazistatiniai poslinkiai“ yra pateiktas brėžinys, kuris rodo, iš kokių dalių susideda dėmuo z:
z = nuokrypis nuo bėgių kelio vidurio padėties. Šis nuokrypis lygus dviejų narių sumai:
—s
30h−hc j j : narys, nusakantis pokrypį dėl pakabos (skersinis poslinkis dėl pakabos svyravimų, susidarantis esant 0,05
m kelio pakylos perviršiui arba nepakankamumui);
tanη0−1o 
h−hc j j : narys, nusakantis konkrečios riedmens dalies asimetriją, didesnę kaip 1o).
Ši suma gali būti padidinta tokiu dėmeniu:
s
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0: narys, nusakantis 0,2 m kelio pakylos perviršį arba nepakankamumą ir naudotinas
1.4.2.3 pastraipoje nurodytomis sąlygomis.
Aukštyje h esančioms spyruoklinėms dalims pirmiau minėti nariai, įrašius juos įformules, leidžia rasti dydį:
z¼s
30þtgη0−1o 
>0h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
a) Specialūs atvejai
— kaih>hcet 0,5
s0,4
η01o
z¼s
30h−hc ð Þ2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/157
— kaih<0,5 m
η01o
ir visoms hc ir s vertėms
z¼4s
30hc−h j j
— kai h = hc z = 0
Nespyruoklinėms dalims z = 0.
b) Vagonų su vežimėliais šoninių atramų slinktis
— Vagonams su vežimėliais, kurių šoninių atramų slinktis mažesnė arba lygi 5 mm, tariama, kad 1oasimetrijos kampas
atsveria šiąslinktį, todėl įprasta taikyti formulę η0 = 1o.
Tariant, kad šoninių atramų slinktis yra ne didesnė kaip 5 mm, dėmuo z išreiškiamas taip:
z¼s
30h i
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
taip pat reikia įvertinti pirmiau aprašytus specialius atvejus.
— Vagonams su vežimėliais, kurių šoninių atramų slinktis didesnė nei 5 mm, reikėtų įvertinti papildomą riedmens
kėbulo pokrypį α:
α¼arctgJ−0,005
bG
Šis papildomas pokrypis αsukelia pakabos suspaudimą ir, padaugintas iš tamprumo modulio s, nusako riedmens
kėbulo sukimąsi: αs (čia s –tamprumo modulis).
Visas papildomas pokrypis gali būti išreiškiamas taip:
α(1 + s)
Tariant, kad šoninių atramų slinktis yra didesnė kaip 5 mm, dėmuo z išreiškiamas taip:
z¼s
30þtanη0
0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1o 
>0 
h−hc j j þs
10h−hc j j −0,04 h −0,5½ >0h i
>0
Pastaba: jj>0reiškia, kad išraiška laužtiniuose skliaustuose turėtų įgyti tikrąją vertę, jeigu ji teigiama, arba būti laikoma
lygia nuliui, jeigu tikroji vertė neigiama arba lygi nuliui.
η’0= asimetrija esant 5 mm šoninių atramų slinkčiai.
c) Specialūs dėmenys x iir x a
Siekiant sumažinti riedmenims su labai dideliu tarpuračiu ir (arba) labai didele iškyša reikalingos erdvės dydį bėgių kreivėse,
kurių spindulio ilgis 150–250 m, yra naudojami dėmenys, nusakantys tam tikrų formulių, taikomų skaičiuojant nuomažius
Eiir E ariedmens dalims, esančioms toliau nuo riedmens šerdesų, pataisas:
Pažymėtina, kad:
— xi yra įtraukiamas įformules tik kaia2þp2
4>100, t. y. kai jo vertė artima 20 m;
— xa yra taikomas tik kai an aþn2
a−p2
4>120 (išimtinis atvejis).
Specialiosios sąlygos, taikytinos dydžiui xa:
Dėmuo xa nenaudotinas skaičiuojant nuomažius, taikomus riedmenims, kurių iškyšos atitinka automatinei movai nustatytas
sąlygas.
C.3. GABARITAS G1
1991 m. buvo nutarta, kad statinį gabaritą reglamentuojančios taisyklės neturėtų būti taikomos konstruojant vagonus.L 344/158 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Todėl statinio gabarito taisyklės taikytinos tik gabaritams, kuriems buvo specialiai nustatytos pakrovos, būtent gabaritams
GA, GB, GB1, GB2 ir GC.
Toliau minimos statinio gabarito taisyklės apima:
1. etaloninį profilį (viršutiniams skerspjūviams),
2. su šiuo profiliu susijusias mažinimo formules.
C.3.1. Statinio gabarito G1 etaloninis profilis
C14 pav.
C.3.1.1. Mažinimo formulės
Skerspj ūviai tarp galinių aširačių arba vežimėlio šerdesų
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 
>0
suΔi¼7,5 kai an −n2þp2
47,5 
Δi¼ an−n2þp2
4 
si la valeur est > 7,5
xi¼1
750an−n2þp2
4−100 2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/159
Skerspjūviai už galinių aširačių užvežimėlio šerdesų
Ea¼Da
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa½ >0−0,075 
>0
suΔa¼7,5 kai an þn2−p2
4 
7,5
Δa¼ anþn2−p2
4 
jegu šis dydis yra > 7,5
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
C.3.2. Kinematinio gabarito G1 etaloninis profilis
C.3.2.1. Bendros nuostatos visiems riedmenims
C15 pav.
Kinematinio gabarito G1 etaloniniu profiliu yra įvertinama Europos kontinentinei daliai taikomus didžiausius linijos
įrenginių padėčių ir bėgių kelio vidurio atstumų ribojimus.
Jis dalijamas į2 dalis: esančias virš 400 mm aukščio ir žemiau jo; šis aukštis kartu yra ir riba, nuo kurios skaičiuojamos
iškyšos:
— viršutinė dalis apibrėžiama kaip esanti aukščiau 400 mm lygmens virš viršutinio bėgių paviršiaus, bendra visiems
riedmenims,
— apatinė dalis apibrėžiama kaip esanti žemiau 400 mm lygmens virš viršutinio bėgių paviršiaus arba esanti pačiame
lygmenyje; šios dalys skirstomos pagal tai, ar riedmenys turi, ar neturi pervažiuoti skirstomuosius iškilimus, bėgių
stabdiklius ir kitus aktyvuotus skirstomuosius ir stabdymo įtaisus (dalis, esanti žemiau 130 mm lygio).
Dalys, esančios žemiau 130 mm, skirtingiems riedmenims skiriasi.L 344/160 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Pakrauti keleiviniai vagonai turi atitikti C.3.2.2 pastraipos nuostatas riedmenims bėgių kelyje be bėgių kreivės
vertikalaus kreivumo.
Prekiniai vagonai ir keleiviniai vagonai, tušti arba pakrauti, išskyrus prabangius vagonus ir kai kuriuos mišriųjų vežimų
vagonus, turi tenkinti C.3.2.3 pastraipoje nurodytas sąlygas.
Jei ketinama vagonus nukreipti tranzitu per Suomijos geležinkelio tinklą, apatinės dalies elementai turi atitinkti gabaritą
pagal atitinkamų specifinių standartų reikalavimus.
Vagonams, kurie neturi važiuoti per skirstomuosius kalnelius su 250 m ilgio bėgių kreivės spinduliu arba per bėgių
stabdiklius ir kitus skirstomuosius ir stabdymo įtaisus:
— negali važinėti su RVI ženklu, išskyrus atvejus, kai standartais aiškiai yra nustatyta kitaip;
— privalu turėti apie tai informuojantį užrašą.
C.3.2.2. Žemiau 130 mm esančios dalys riedmenyse, kurie neturi važiuoti per skirstomuosius kalnelius arba bėgių stabdiklius ir
kitus aktyvuotus skirstomuosius ir sustabdymo įtaisus
Reikia laikytis stačių kampų aširačių tam tikrų gabarito ribojimų, kai riedmenys, kad būtų perprofiliuoti jų ratai, užkeliami
viršratų tekinimo staklių dugnu žemyn.
C16 pav.
a) virš ratų esančios įrangos zona;
b) prie ratų esančios įrangos zona;
c) bėgių kontakto šepetėlių zona;
d) ratų ir kitų su bėgiais susiliečiančių dalių zona;
e) tik ratams skirta zona.
1) Už aširačių galų kyšančioms dalims (bėgių valytuvai, smėldėžės ir t. t.) yra nustatyta riba, kurios negalima pažeisti
važiuojant per petardas. Šis apribojimas netaikomas tarp ratų esančioms dalims, jeigu jos neišsikiša už ratų vėžės.
2) Didžiausias teorinis rato antbriaunio bandažo profilio plotis, jei tai yra gretbėgiai.3) Efektinė rato išorinio paviršiaus ir su šiuo ratu susijusių dalių ribinė padėtis.
4) Kai riedmuo yra bet kurioje bėgių kreivės esant...spinduliui R = 250 m ilgio spinduliu (mažiausias spindulys, kad
būtų galima įrengti bėgių kontaktus) vietoje ir vėžės plotis yra 1 465 mm, jokia riedmens dalis neturi priartėti prie
viršutinio bėgių pavir šiaus arčiau nei per 100 mm, išskyrus kontaktinius šepetėlius, jeigu ta dalis yra arčiau nei per
125 mm nuo bėgių kelio vidurio.
Vežimėliuose esančioms dalims šis matmuo yra 150 mm.
5) Efektinė rato vidinio pavir šiaus apribojimo vieta, kai aširatis yra priešais kitą bėgį. Šis matmuo priklauso nuo vėžės
matmens.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/161
C.3.2.3. Žemiau 130 mm esančios dalys riedmenyse, kurie gali pervažiuoti skirstomuosius kalnelius arba bėgių stabdiklius ir kitus
aktyvuotus skirstomuosius ir sustabdymo įtaisus
C17 pav.
a) virš ratų esančios įrangos zona;
b) prie ratų esančios įrangos zona;
c) standartinių bėginių šliužių išsikišimo zona;
d) ratų ir kitų su bėgiais susiliečiančių dalių zona;
e) tik ratams skirta zona;f) bėgių stabdiklių atlaisvintoje padėtyje zona.
(1) Už aširačių galų kyšančioms dalims (bėgių valytuvai, smėldėžės ir t. t.) nustatyta riba, kurios negalima pažeisti
važiuojant per petardas.
(2) Didžiausias fiktyvus rato antbriaunio bandažo profilio plotis, jei tai yra gretbėgiai.(3) Efektinė rato išorinio paviršiaus ir su šiuo ratu susijusių dalių ribinė padėtis.
(4) Šis matmuo taip pat rodo standartinių bėginių šliužių, naudojamų riedmenims stabdyti arba lėtinti, didžiausią
aukštį.
(5) Joks riedmenų įrenginys negali patekti į šią zoną.
(6) Efektinė rato vidinio pavir šiaus apribojimo vieta, kai aširatis yra priešais kitą bėgį. Šis matmuo priklauso nuo vėžės
pločio.
(7) Žr. pastraipą „Skirstomųjų įtaisų naudojimas bėgių kelio kreivės ruožuose“.
C.3.2.3.1. Skirstomųjų įtaisų naudojimas bėgių kreivės ruožuose
Bėgių stabdikliai ir kiti skirstomieji ir sustabdymo įtaisai, po aktyvavimo pasiekiantys 115 arba 125 mm aukštį, ypač bėginės
šliužės, pasiekiančios 125 mm aukštį, gali būti dedami ant bėgių kelio kreivėje, kurios spindulys R ≥150 m.L 344/162 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C18 pav.
Taigi 115 arba 125 mm matmenų, vienodai nutolusių nuo vidinio bėgio krašto (80 mm), taikymo riba yra nutolusi kintamu
atstumu D nuo riedmens vidurio linijos, kaip parodyta pirmiau 17 pav.
Reikėtų naudotis išraiškomis (1) (vertės metrais):
Di¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2þp2
4
300¼0,840 þan−n2þp2
4
300
Da¼0,008 þ1,465 −1,410
2þan−n2−p2
4
300¼0,840 þanþn2−p2
4
300
PASTABA: (1) Atskirais atvejais, kai yra naudojami skirstomieji įtaisai, slinkčių įtaka gali būti laikoma menka.
C.3.3. Leistinos iškyšos S o(S)
Efektinė s S iškyšos negali viršyti S overčių, pateiktų toliau įdėtoje lentelėje.
Iškyšos S overtės (1)
Riedmenų tipas Bėgių keliasEi skaičiavimas (3) Ea skaičiavimas (3)
Skerspjūviai tarp galinių aširačių riedme-
nyse be vežimėlių arba tarp šerdesų
riedmenyse su vežimėliaisSkerspjūviai už galinių aširačių riedmenyse
be vežimėlių arba už šerdesų riedmenyse
su vežimėliais
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Visi traukos arba
prikabinami
riedmenystiesus 0,015 0,015 0,015 0,015
Traukos riedme-
nys
Prikabinami aši-
niai riedmenys250 kreivė 0,025 0,030 0,025 0,030
150 kreivė 0,025 þ100ð2Þ
750¼0,15830,030 þ100ð2Þ
750¼0,16330,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,1902006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/163
Riedmenų tipas Bėgių keliasEi skaičiavimas (3) Ea skaičiavimas (3)
Skerspjūviai tarp galinių aširačių riedme-
nyse be vežimėlių arba tarp šerdesų
riedmenyse su vežimėliaisSkerspjūviai už galinių aširačių riedmenyse
be vežimėlių arba už šerdesų riedmenyse
su vežimėliais
h≤0,400 h > 0,400 h ≤0,400 h > 0,400
Atskiri vežimė-
liai ir su jais
susijusios dalys
Prikabinami
riedmenys su
vežimėliais arba
jųatitikmenys250 kreivė 0,010 0,015 0,025 0,030
150 kreivė 0,010 þ100ð2Þ
750¼0,14330,015 þ100ð2Þ
750¼0,14830,025 þ120ð2Þ
750¼0,1850,030 þ120ð2Þ
750¼0,190
(1)Šios vertės suskaičiuotos vėžės pločiui l, kuris labiausiai riboja E mažinimą. Šio pločio dydis yra L = lmax.=1,465 m visais atvejais,
išskyrus Ei vidinį nuomažį prikabinamiems riedmenims su vežimėliais arba jiems prilygintiems riedmenims, kuriems reikia imti l min
= 1,435 m. Traukos riedmenims ir automotrisėms su dviem vežimėliais, atititinkamai veikiančiais kaip motorinis vežimėlis ir kaip
priekabos vežimėlis arba vežimėlis, kuris laikomas priekaba (žr. 7.2.2.1 pastraipą), vėžės plotis skaičiuojant vidinį nuomažį Eiimamas
1,435 m priekabos vežimėliui ir 1,465 m motoriniam vežimėliui. Tačiau skaičiuojant nuomažius grafiniu būdu paprastumo dėlei
abiem vežimėliams galima imti: l = 1,435 m tiesiame kelyje ir 1,465 m 250 m spindulio bėgių kreivės kelyje. Antruoju atveju
riedmens kėbulo plotis siaurinamas ties stačiais kampais su priekabos vežimėliu.
(2) Dėmuo x iarba x amažinimo formulėse.
(3)Šios vertės netaikomos etaloniniam profiliui ant stogo esančioms dalims.
C.3.4. Mažinimo formulės
Pastaba: Toliau pateikiamos formulės turi būti naudojamos skaičiuojant sukabintų riedmenų gabaritus, kai tų riedmenų
aširačių arba vežimėlių šerdesų vidurio linija sutampa su jų kėbulų vidurio linija. Kitoms sukabintų riedmenų architektūroms
formulės turi būti pritaikytos pagal faktines geometrines sąlygas.
C.3.4.1. Mažinimo formulės traukos riedmenims (matmenys metrais)
Traukos riedmenys, kuriems slinktis w nepriklauso nuo padėties kelyje arba kinta tiesiškai pagal bėgių kreivės spindulį.
Vidiniai nuomažiai Ei (kai n = n i)
Skerspjūviai tarp galinių aširačių traukos riedmenyse be vežimėlių arba tarp traukos riedmenų vežimėlių šerdesų.
an−n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (101)
kai an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(102)
kai x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ (103)
[Kableliai] Išoriniai nuomažiai Ei (kai n = n i)
Skerspjūviai už galinių aširačių traukos riedmenyse be vežimėlių arba už traukos riedmenų vežimėlių šerdesųL 344/164 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
kai an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
 j5ð1Þ
7,5ð2Þ
padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015(106)
su an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>j5ð1Þ
7,5ð2Þ
padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
aþq 2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−
j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ(107)
su x a¼1
750an−n2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(108)
PASTABOS
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių gali nusileisti žemiau to lygio.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
Traukos riedmenys, kuriems slinktis w kinta netiesiškai pagal kelio kreivumą (išimtinis atvejis)
— Kitokio kreivumo nei R 150 ir 250 m spinduliams, kuriems formulės (104), (105) ir (109), (110) yra atitinkamai
identiškos formulėms (101), (102) ir (106), (107), taikytinos (104), (105), (109) ir (110) formulės R vertei, kuriai esant
kintamasis w kaip1
Rfunkcija netenka tolygaus kitimo; kitaip tariant, tai R vertė, kuriai esant kintamasis nustoja kitęs.
— Kiekvienam traukos riedmens skerspj ūviui imtinas didžiausias iš minėtomis formulėmis gautų nuomažių, kai
formulėse naudojama R vertė, kuri duoda didžiausią laužtiniuose skliaustuose esančio dėmens vertę.
Vidinis nuomažis Ei (kai n = ni)
[K?] kai ∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
kai 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþzþ j0,175 ð1Þ
0,170 ð2Þ(105) (3)
Išorinis nuomažis Ea (kai n = ni)
[K?]kai ∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/165
kai 250> R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþzþ j0,215ð1Þ
0,210ð2Þ(110) (3)
PASTABOS
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių įverčių gali nusileisti žemiau to lygio.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
(3) Praktiškai (105) ir (110) formulės neturi įtakos, nes slinktis w pasireiškia dėl kintamojo kitimo pertrūkių, kai R > 250.
C.3.4.2. Mažinimo formulės keleiviniams traukiniams (matmenys metrais)
Keleiviniai traukiniai su vienu varikliniu vežimėliu ir vienu priekabos vežimėliu (žr. lentelę toliau)
Keleiviniai traukiniai su μvertės vežimėliuiJudėjimo padėtys
§ 2.4.2.2Mažinimo formulės
2 varikliniais vežimėliais μ≥0,2 2 ir 5 atvejai § 3.4.1
2 vežimėliais, laikomais priekabo-
mis0 <μ< 0,2 2 ir 7 atvejai § 3.4.3
vienu vežimėliu, laikomu priekaba,
ir vienu priekabos vežimėliu0 <μ< 0,2
μ= 0
vienu varikliniu vežimėliu
vienu priekabos vežimėliuvienu vežimėliu, laikomu priekabaμ≥0,2
μ= 0
0 <μ< 0,23 ir 6 atvejai § 3.4.2 (
3)
ar§ 3.4.1 (
3)
Vidiniai nuomažiai Ei (4)
Skerspjūviai tarp vežimėlio šerdesų
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nμ
aþw0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþp2
4:a−nμ
aþp2
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþwið250Þa−nμ
aþw0
ið250Þnμ
aþzþ
½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ−0,015a−nμ
a(102a)
su x i¼1
750anμ−n2
μ−p2
4:a−nμ
aþp02
4:nμ
a−100" #
þwið150Þ−wið250Þ  a−nμ
aþ
w0ið150Þ−w0ið250Þ  nμ
a(103a)
PASTABOS
(3) Rezultatai, gauti taikant 3.4.1 ir 3.4.2 pastraipose pateiktas formules, yra labai panašūs; todėl daugiausia taikomos
2.4.1 pastraipos formulės, o 3.4.2 pastraipos formulės taikomos tais atvejais, kai didžiausio konstrukcijos gabaritopuspločiui gautas nuomažis turi didesnes vertes ir dėl to tampa labai svarbus (nuo 0 iki 12,5 mm nagrinėjamam
riedmens skerspjūviui).
(
4) Atitinkamai n vertei taikytinas nuomažis yra didžiausias iš nuomažių, gaunamų pagal šias formules:
— (101 a) arba (102 a) ir (103 a);
— (106 a) arba (107 a) ir (108 a);
— (106 b) arba (107 b) ir (108 b).
Išoriniai nuomažiai E a(3)variklinio vežimėlio galui (išpriekio pagal važiavimo kryptį)
Skerspjūviai už vežimėlio šerdesų (kai n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞nþa
aþw0∞n
aþz−0,015 (106a)L 344/166 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107a)
su x a¼1
750anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a−120" #
þw0ið150Þ−w0ið250Þ  n
aþ
wað250Þ −wað250Þ  nþa
a(108a)
Išoriniai nuomažiai Ea (3)priekabos vežimėlio galui (išpriekio pagal važiavimo kryptį)
Skerspjūviai už vežimėlio šerdesų (kai n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþzþ
½xa>0−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(107b)
su x a¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120" #
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþ
w0að250Þ −w0að250Þ  nþa
a(108b)
PASTABOS
(3) Atitinkamai n vertei taikytinas nuomažis yra didžiausias iš nuomažių, gaunamų pagal šias formules:
— (101 a) arba (102 a) ir (103 a);
— (106 a) arba (107 a) ir (108 a);
— (106 b) arba (107 b) ir (108 b).
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus. ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių gali nusileisti žemiau to lygio.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
C.3.4.3. Mažinimo formulės keleiviniams vagonams (matmenys metrais)
a) Keleiviniams vagonams su vežimėliais, išskyrus pačius vežimėlius ir su jais susijusias dalis
Keleiviniai vagonai, kuriems slinktis w nepriklauso nuo bėgių kelio spindulio arba kinta tiesiškai pagal kelio kreivumą
Pastaba: Toliau pateiktos formulės turi būti taikomos skaičiuojant ašinių keleivinių vagonų gabaritus.
Vidiniai nuomažiai E i
Skerspjūviai tarp vežimėlio šerdesų (kai n = ni)
Kai an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ
padėtis statmena tiesiam bėgių keliui
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)
Kai an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/167
padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþ ½xi>0−j0,010ð1Þ
0,015ð2Þ(202)
su x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ −wið250Þ(203)
PASTABOS
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus. ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių gali nusileisti žemiau to lygio.
Išoriniai nuomažiai Ea
Skerspjūviai už vežimėlio šerdesų (kai n = n a)
Kai an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
kai an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ
padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþ ½xa>0−j0,025ð1Þ
0,030ð2Þ
su
xa¼1
750anþn2−p2
4−120 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a
PASTABOS
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių gali nusileisti žemiau to lygio.
Keleiviniai vagonai, kuriems slinktis w kinta netiesiškai pagal kelio kreivumą
Tiesiame kelyje nuomažiai skaičiuojami pagal 201 ir 206 formules.Bėgių kreivėms, kai R = 150 m ir R = 250 m, nuomažiai skaičiuojami pagal (204), (205), (209) ir (210) formules.
Pažymėtina, kad spinduliui R = 250 m (204) ir (209) formulės yra atitinkamai identiškos (202) ir (207) formulėms.
Be to, (204), (205) ir (209), (210) formulės turi būti taikomos toms R vertėms, kurioms esant kintamasis w kaip
1
Rfunkcija
netenka tolygaus kitimo (laiptuotas kitimas), t. y. kintamasis nustoja kitęs.
Kiekvienam keleivinio vagono skerspj ūviui imtinas didžiausias iš minėtomis formulėmis gautų nuomažių, formulėse
naudojant R vertę, kuri duoda didžiausią laužtiniuose skliaustuose esančio dėmens vertę.L 344/168 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Vidiniai nuomažiai Ei (kai n = n i)
kai∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (204)
Kai 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ j0,190 ð1Þ
0,185 ð2Þ(205) (3)
Išoriniai nuomažiai Ea (kai n = n a)
Kai∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−j5ð1Þ
7,5ð2Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015(209)
Kai 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−120
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ
1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþzþ j0,215 ð1Þ
0,210 ð2Þ(210) (3)
PASTABOS
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių įverčių gali nusileisti žemiau to lygio.
(3) Praktiškai (205) ir (210) formulės neturi įtakos, nes slinktis w dėl kintamojo kitimo pertrūkių pasireiškia tik kai R >
250.
b) Vežimėliams ir su jais susijusioms dalims
Taikytinos mažinimo formulės, pateiktos § 4.2.1.8.2. Vis dėlto atstumas tarp vežimėlio galinių aširačių būna toks, kad
taikytinos formulės (201) ir (206), identiškos formulėms (101) ir (106).
C.3.4.4. Mažinimo formulės vagonams (matmenys metrais)
a) Vagonams su nepriklausomomis ašimis ir atskiriems vežimėliams bei su jais susijusioms dalims (w = 0)
Dviejų ašių vagonams ir būtent jų dalims, kurios yra 1,17 m aukštyje nuo viršutinio bėgių paviršiaus, dėmuo Z formulėse
(301)–(307) gali būti mažinamas 0,005 m, kai (z-0,005) > 0. Jis laikytinas lygiu nuliui, kai (z-0,005) ≤0.
1) Vidiniai nuomažiai Ei –Skerspjūviai tarp galinių aširačių (kai n = ni)
Kai an −n2 j5ð1Þ
7,5ð2Þ, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui: (301)
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (301)
Kai an −n2>j5ð1Þ
7,5ð2Þ, padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(302)2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/169
2) Išoriniai nuomažiai Ei –Skerspjūviai už galinių aširačių (kai n = na)
kai an þn2 j5ð1Þ
7,5ð2Þ, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ea¼1,465 −d
2 2nþa
aþz−0,015 (306)
Kai an þn2>j5ð1Þ
7,5ð2Þ, padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ea¼anþn2
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(307)
PASTABOS
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių gali nusileisti žemiau to lygio.
b) Vagonams su vežimėliais
Vagonai su vežimėliais, kuriems slinktis laikoma pastoviu dydžiu, išskyrus pačius vežimėlius ir su jais susijusias dalis.
Speciali pastaba skaičiuojant dydį z:žr. § 1.5.1.3.
1) —Vidiniai nuomažiai Ei –Skerspjūviai tarp vežimėlio šerdesų (kai n = ni)
an−n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þ, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (311)
Kai an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ −j2,5ð1Þ
0ð2Þkbk:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwþzþ ½xi>0−j0,010 ð1Þ
0,015 ð2Þ(312)
su x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
(313)
2) Išoriniai nuomažiai Ea –Skerspjūviai už vežimėlio šerdesų (kai n = na)
Kai an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (316)
anþn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ j5ð1Þ
7,5ð2Þ, padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþ
zþ ½xa>0þ j0,025 ð1Þ
0,030 ð2Þ(317)L 344/170 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
su x i¼1
750anþn2−p2
4−120 
(318)
PASTABOS
(1)Ši vertė tinka dalims, esančioms aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus, išskyrus tas, kurios nurodytos
(1) išnašoje.
(2)Ši vertė tinka dalims, esančioms ne aukščiau kaip 0,400 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus ir toms, kurios dėl
nusidėvėjimo ir vertikalių poslinkių gali nusileisti žemiau to lygio.
C.3.5. Etaloninis profilis pantografams ir ant stogo įrengtoms neizoliuotoms dalims su įtampa
19 pav.
Pastaba: elektrifikuotomis linijomis važiuojantiems riedmenims patamsintos zonos gali būti panaudotos pantografo srovės
imtuvo gabaritui žemesnėje padėtyje.
Neelektrifikuotose linijose tai leistina tik konkrečiai išnagrinėjus geležinkelio linijas.
C.3.6. Etaloninio profilio taisyklės riedmenų didžiausiam konstrukcijos gabaritui nustatyti
C.3.6.1. Traukos riedmenys su pantografais
Pantografas srovės ėmimo padėtyje
Šiuo metu naudojamas standartas grindžiamas pantografų, naudojamų standartinio gabarito traukos riedmenyse,
charakteristikomis.
Kad traukos riedmenų pantografai nepažeistų ribinės padėties, kuri nustatyta etaloniniu profiliu, tokių riedmenų
charakteristikos (pantografo atramos slinktis ir tamprumo modulis) ir pantografo padėtis aširačių atžvilgiu turi būti tokios,
kad dydžiai E' iir E' a(kai pantografai iškelti į6,5 m aukštį viršviršutinio bėgių paviršiaus) ir E'' iir E'' a(pantografai iškelti į6,5
m aukštį) būtų neigiami arba lygūs nuliui.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/171
Ši sąlyga tenkinama, jei skerspjūvis, kuriame dirba pantografo srovės imtuvas, yra arti skersinės vežimėlio vidurio linijos,
t. y. n yra labai mažas arba nulinis.
Ribinė padėtis nustatoma pagal etaloninį ant stogo sumontuotos įrangos profilį, kaip parodyta 2.5 pastraipoje. Ji atitinka
didžiausią geometrinį pantografo srovės imtuvo permetimą, lygų2,5
R.
a) Pirminiai skaičiavimai
Nustatant E' i, E' a, E'' iir E'' a, reikia atlikti šiuos pirminius skaičiavimus (1):
j'i = q + wi –0,0375 (2)
j0
a¼q2nþa
aþwanþa
aþwin
a−0,0375 (2)
kai s ≤0,225(bendras atvejis
z0¼8
30s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
bet jeigu s > 0,225, tai nelemia vertės
z0¼8
10s−0,225ð Þ þ t−0,03ð Þ þ τ−0,01ð Þ þ 6θ−0,005ð Þ
bet jeigu s > 0,225, tai nelemia vertės
z00¼6
30sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,0925
bet jeigu s > 0,225, tai nelemia vertės
z00¼6
10sþﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
th−ht
6,5−ht  2
þτ2þθh−hc ð Þ ð Þ2r
−0,1825
b) Skerspjūviams tarp galinių aširačių arba vežimėlių šerdesų
E'iir E'' iišraiškos (kai n = n i)
kai an −n2þp2
45, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
h = 6,5 m E' i= j' i+ z' (111)
h = 5 m E'' i= j' i+ z'' (115)
Kai an −n2þp2
4>5 , padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
h = 6,5 m
E0i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz0(112)
h = 5 m
E00
i¼an−n2þp2
4−5
300þj0
iþz00 (116)
c) Skerspjūviams už galinių aširačių arba vežimėlių šerdesų
E'air E'' aišraiškos (kai n = n a)L 344/172 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Dėl traukos riedmenų be fiksuotų vežimėlio šerdesų žr. § 1.1 pastabą.
(2) Jeigu slinktis kinta padėčiai bėgių kelyje keičiantis dėl skirtingo bėgių kreivės spindulio, didžiausia wi vertė šerdeso lygyje (faktinė arba
teoretinė) imama nuo j’i, ir didžiausia wa bei atitinkama wi vertės imamos nuo j’a.
an−n2þp2
45, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
h = 6,5 mE0a¼j0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(113)
h = 5 mE00a¼j0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(117)
kai an −n2þp2
4>5, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
h = 6,5 m
E0a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz0þ1,465 −d
2:2n
a(114)
h = 5 m
E00a¼anþn2−p2
4−5
300þj0
aþz00þ1,465 −d
2:2n
a(118)
C.3.6.2. Automotrisės su pantografais
Automotrisėms su vienu motoriniu vežimėliu ir vienu priekabos vežimėliu ribinė pantografo padėtis nustatoma taip, tarsi
abu vežimėliai būtų visiškai vienodi ir vežimėlis be pantografo būtų visiškai toks pat, kaip ir tas, ant kurio tvirtinamas
pantografas.
C.3.6.3. Nuleisti pantografai
Nuleisti pantografai turi be jokių išlygų tilpti įgabaritą ir, jeigu reikia, turi būti tikrinami pagal izoliacijos sąlygas.
C.3.6.4. Izoliacinio tarpelio atsarga 25kV įtampai
Riedmenų, kuriems tiekiama 25 kV įtampos energija, visos neizoliuotos dalys, galinčios gauti įtampą , turėtų 0,170
m tarpelio etaloninį profilį.
C.4 GA, GB, GC RIEDMENŲ GABARITAI
Lyginant su G1 gabaritu, GA, GB ir GC gabaritai turi didesnę viršutinę dalį.
Krovinius ir riedmenis, turinčius padidintus GA, GB arba GC gabaritus, leidžiama naudoti tik platesn ės vėžės, atitinkančios
šiuos gabaritus, geležinkelio linijose. Šios linijos įregistruotos Infrastruktūros registre. Visi GA, GB ir GC vežimai linijomis,
kurios nepateko įregistrą, laikytini specialiųjų krovinių vežimais.
Prekiniai ir keleiviniai vagonai su GA, GB arba GC gabaritais atpažįstami pagal B 32 priede aprašytus žymenis.
C.4.1. Statinių gabaritų etaloniniai profiliai ir su jais susijusios taisyklės
Nustatant riedmenims didžiausią pakrovos profilį, naudojami tik GA, GB ir GC statinių gabaritų etaloniniai profiliai (žr. 20
pav.) kartu su atitinkamomis susijusiomis taisyklėmis, galiojant sąlygai, kad vagono tamprumo modulis + jo pakrova
neviršija tipinės pakrovos, ir esant šioms charakteristikoms:
q + w=0,023 m; p = 1,8 m; d = 1,41 m;
J = 0,005 m η0< 1ohC= 0,5 m
s = 0,3
vertikali vibracija 0,03 m (GA, GB); 0,05 m (GC)
Sucentravimui leistinų nuokrypių požiūriu puspločiai turėtų būti kuo artimesni etaloninio profilio puspločiams,
sumažintiems dydžiais Ei ir Ea.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/173
STATINIŲ GABARITŲ GA, GB ir GC ETALONINIAI PROFILIAI (pakrovos gabaritai)
C20 pav.
Pastaba: Iki 3 220 mm aukščio GA, GB ir GC gabaritų etaloninis profilis yra identiškas G1 gabarito profiliui.
C.4.1.1. GA ir GB statiniai gabaritai
— Aukštis h ### 3,22 m. Taikomos E iir E anuomažių formulės, susijusios su G1 profiliu.
— Aukštis h ### 3,22 m. Taikomos šios E iir E anuomažių formulės:
a) Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų arba tarp riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių
Kai an −n2þp2
4 
7,5þ32,5k Δi=7,5 + 32,5k
Kai an −n2þp2
4 
>7,5þ32,5k Δi¼an−n2þp2
4
Ei¼Δi
500þ1,465 −d
2þqþwþxi>0−0,075 −0,065k 
>0(601)
ir x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
;
k= (žr. 1 lentelę)L 344/174 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
b) Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų arba už riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių
Kai an þn2−p2
4 
7,5þ32,5k Δa¼7,5þ32,5k
Kai an þn2−p2
4 
>7,5þ32,5k Δa¼anþn2−p2
4
Ea¼Δa
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþxa>0−0,075 −0,065k 
>0(602)
ir x a¼1
750anþn2−p2
4−100 
k= (žr. 1 lent.)
1 LENTELĖ:GA GABARITAS
jeigu 3,22<h<3,85 m, k ¼
h−3,22
0,63
jeigu h ≥3,85 m, k = 1
GB GABARITAS
jeigu 3,22<h<4,08 m, k ¼h−3,22
0,86
jeigu h ≥4,08 m, k = 1
C.4.1.2. GC statinis gabaritas
Kad ir kokia būtų h vertė, taikomos su G1 profiliu susijusios E iir E anuomažių formulės.
C.4.2. Kinematinių gabaritų etaloniniai profiliai ir su jais susijusios taisyklės
GA, GB ir GC kinematinių gabaritų etaloniniai profiliai (žr. 21 pav.) kartu su atitinkamomis susijusiomis taisyklėmis leidžia
nustatyti riedmenims didžiausią konstrukcijos profilį tokiu pačiu būdu, kaip ir G1 gabarito atveju.
Kinematinių skaičiavimų taisyklės gali būti taikomos aiškiai apibrėžtoms pakrovoms.
Terminas „aiškiai apibrėžta pakrova“ reiškia: žinomų geometrinių matmenų kilnojami pakrovos vienetai, pvz., konteineriai ir
keičiamus kėbulus kurie vežami transporteriniais vagonais su krovinio padėties nustatymo prietaisais, ir puspriekabės (suišleisto oro pneumatinėmis pakabomis arba mechaninėmis pakabomis, kurių šoninių svyravimų koeficientas žinomas,
vežiojamos nišiniais vagonais.
Tokiomis sąlygomis vagono ir jo pakrovos derinys gali būti laikomas normaliu vienetiniu vagonu.
GA, GB ir GC kinematinių gabaritų etaloniniai profiliai2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/175
C21 pav.
Pastaba: Iki 3 220 mm aukščio etaloninis GA, GB ir GC gabaritų profilis yra identiškas G1 gabarito profiliui.
C.4.2.1. Traukos riedmenys (išskyrus automotrises ir keleivinių traukinių variklinius keleivinius vagonus)
C.4.2.1.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai
— Aukštis h ≤3,25m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu.
— Aukštis h > 3,25m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu, išskyrus a ir b atvejais nurodytas formules.
a) Riedmenys, kuriems slinktis w nepriklauso nuo bėgių kreivės spindulio arba kinta tiesiškai pagal kelio kreivumą
1) Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų arba tarp riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių
Kai an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
7,5þ32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (603)
Kai an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>7,5þ32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þ1,465 −d
2þqþwið250Þ þxi>0−0,030 −0,065k(604)
ir x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kir z= (žr. 2 lent.)L 344/176 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2) Skerspjūviams užvežimėlių šerdesų arba už riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių
Kai an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
7,5þ32,5k
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (605)
Kai
anþn2−p2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wið250Þ  nþa
ah i
>7,5þ32,5k
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(606)
ir
xa¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kir= (žr. 2 lent.)
b) Riedmenys, kuriems slinktis w kinta netiesiškai pagal kelio kreivumą1) Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų tarp už riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių
Kiekvienam riedmens taškui reikia imti didžiausią E
ivertę, gaunamą iš:
— formulės (603) (pateikta pirmiau),
— formulių (607) ir (608) (pateiktos toliau), kuriose imama R vertė, maksimizuojanti laužtiniuose skliaustuose
esantį reiškinį
Ei¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (607)
ir∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,170 −0,065k (608)
ir 250 > R ≥150 m
kir z= (žr. 2 lent.)
2) Skerspjūviams užvežimėlių šerdesų arba už riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių
Kiekvienam riedmens taškui reikia imti didžiausią Ea vertę, gaunamą iš:
— formulės (605) (pateikta pirmiau),
formulių (609) ir (610) (pateiktos toliau), kuriose imama R vertė, maksimizuojanti kvadratiniuose skliaustuose
esantį reiškinį2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/177
Ea¼anþn2−p2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,015(609)
ir∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþ
z−0,210 −0,105k(610)
ir 250 > R ≥150 m
kir z= (žr. 2 lentelė)
2 LENTELĖ:GA GABARITAS
jeigu 3,25<h<3,38, k ¼
h−3,25
0,63
jeigu h ≥3,88 m, k = 1
GB GABARITAS
jeigu 3,25<h<4,11, k ¼h−3,25
0,86
jeigu h ≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.1.2. GC kinematinis gabaritas
Kad ir kokia būtų h vertė, taikomos su G1 profiliu susijusios formulės.
C.4.2.2. Automotrisės ir varikliniai keleiviniai vagonai
Pastaba: Automotrisių ir keleivinių traukinių variklinių keleivinių vagonų, kurių vežimėliai gali būti laikomi varikliniais
vežimėliais arba priekabos vežimėliais. gabaritų charakteristikos aprašytos § 3.4.2.
C.4.2.2.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai
— Aukštis h ≤3,25m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu.
— Aukštis h > 3,25m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu, išskyrus šias formules.
— Automotrisės ir MU motoriniai keleiviniai vagonai, kurių visi vežimėliai laikomi traukiančiais: formulės pateiktos
§ 3.4.1 (Traukos riedmenys)
— Automotrisės ir MU motoriniai keleiviniai vagonai, kurių visi vežimėliai laikomi priekabų vežimėliais: formulės
pateiktos § 3.4.3 (Keleiviniai ir bagažo vagonai)
— Automotrisės su motoriniu vežimėliu ir priekabos vežimėliu, esančios 3.4.1, gali būti naudojamos kaip pateiktos arba
gali būti pakeistos toliau išdėstytomis formulėmis, kurios yra kiek palankesnės gamintojams riedmens kėbulo vidurioir galų srityse.L 344/178 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
a) Tarp šerdesų (1)
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞a−nµ
aþw0∞nµ
aþz−0,015 (603a)
Ei¼anµþn2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a
500þ1,465 −d
2:a−nµ
aþqþwið250Þa−nµ
aþw0ið250Þnµ
aþ
zþxi>0−0,015 −0,015a−nµ
a−0,065k(604a)
ir x i¼1
750anµ−n2
µþp2
4:a−nµ
aþp02
4:nµ
a−100 !
þwið150Þ−wið250Þ  a−nµ
aþw0ið250Þ−W0ið150Þ  nµ
a
kir z= (žr. 2 lent.)
b) Už vežimėlių šerdesų išmotorinio vežimėlių pusės (1)
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (605b)
Ea¼anþn2−p2
4:nþa
aþp02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþw0ið250Þn
aþw0að250Þnþa
aþ
zþxi>0−0,030 −0,065k(606b)
ir
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−120−20k ð Þ !
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0að150Þ −W0að250Þ  nþa
a
kir z = (žr. 2 lentelę)
C.4.2.2.2. GC kinematinis gabaritas
Kad ir kokia būtų h vertė, taikomos su G1 profiliu susijusios formulės.
C.4.2.3. Keleiviniai ir bagažo vagonai
C.4.2.3.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai
— Aukštis h ≤3,25m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu.
— Aukštis h > 3,25m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu, išskyrus a ir b atvejuose nurodytas formules.
a) Riedmenys, kuriems slinktis w nepriklauso nuo bėgių kreivės spindulio arba kinta tiesiškai pagal kelio kreivumą
1) Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų
Kai an −n2þp2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
≤250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 
(611)
Kai an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(612)
ir x a¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/179
(1) Tai pačiai n vertei imamas didžiausias nuomažis, gaunamas iš formulių (603a) ir (604a).
kir z= (žr. 3 lentelę)
2) Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų
Kai
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wið250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (613)
Kai
anþn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa>0−
0,030 −0,065k(614)
ir x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −Wað250Þ  nþa
a
kir z= (žr. 3 lent.)
b) Riedmenys, kuriems slinktis w kinta netiesiškai pagal kelio kreivumą1) Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų
Kiekvienam riedmens taškui reikia imti didžiausią Ei vertę, gaunamą iš:
— formulės (611) (pateikta pirmiau),
— formulių (615) ir (616) (pateiktos toliau), kuriose imama R vertė, minimizuojanti kvadratiniuose skliaustuose
esantį reiškinį
E
i¼an−n2þp2
4−7,5þ32,5k ð Þ
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz (615)
ir∞> R≥250 m
Ei¼an−n2þp2
4−100
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþzþ0,185 −0,065k (616)
ir 250 > R ≥150 m
kir z = (žr. 3 lent.))
2) Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų
Kiekvienam riedmens taškui reikia imti didžiausią Ea vertę, gaunamą iš:
— formulės (613) (pateikta pirmiau),
— formulių (617) ir (618) (pateiktos toliau), kuriose imama R vertė, minimizuojanti kvadratiniuose skliaustuose
esantį reiškinįL 344/180 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Ea¼anþn2−p2
4−7,5−32,5k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþ
z−0,015(617)
ir∞> R≥250 m
Ea¼anþn2−p2
4−120−20k ð Þ
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq:2nþa
aþ
z−0,120 −0,105k(618)
su 250 > R ≥150 m
kir z= (žr. 3 lent.))
3 LENTELĖ:GA GABARITAS
jeigu 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
jeigu h ≥3,88 m, k = 1
GB GABARITAS
jeigu 3,25<h<4,11 m, k ¼h−3,25
0,86
jeigu h ≥4,11 m, k = 1
z¼s
30þtanη0−1° 
>0h i
h−hc ð Þ þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,5ð Þh i
>0
C.4.2.3.2. GC kinematinis gabaritas
Kad ir kokia būtų h vertė, taikomos su G1 profiliu susijusios formulės.
C.4.2.4. Vagonai
C.4.2.4.1. GA ir GB kinematiniai gabaritai
— Aukštis h ≤3,25 m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu.
— Aukštis h > 3,25 m. Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu, išskyrus a ir b atvejais toliau nurodytas formules.
a) Vežimėlių neturintys riedmenys
Skerspjūviams tarp galinių aširačių
Kai an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (619)
Kai an -n2≤7,5 + 32,5 k
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþwþz−0,030 −0,065k (620)
sukir z = (žr. 4 lent.)
Skerspjūviams užgalinių aširačių2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/181
Kai an + n2≤7,5 + 32,5 k
Ea¼1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,015 (621)
Kai an + n2> 7,5 + 32,5 k Si
Ei¼an−n2
500þ1,465 −d
2þqþw 2nþa
aþz−0,030 −0,065k (622)
Kaikir z = (žr. 4 lentelę)
b) Riedmenys su vežimėliais
Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų
Kai an −n2þp2
4250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼1,465 −d
2þqþwþz−0,015 (623)
Kai an −n2þp2
4>250 1,465 −d ð Þ þ 32,5k
Ei¼anþn2−p2
4
500þqþwið250Þ þzþxi>0−0,015 −0,065k(624)
ir x i¼1
750an−n2þp2
4−100 
þwið150Þ−wið250Þ
kir z = (žr. 4 lent.)
Skerspjūviams užvežimėlių šerdesų
Kai an þn2−p2
4250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (625)
Kai an þn2−p2
4>250 1,465 −d ð Þn
aþ7,5þ32,5k ð Þ
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþqþw ð Þ2nþa
aþzþxa>0−0,030 −0,065k(614)
ir x a¼1
750anþn2−p2
4−120−20k ð Þ 
kir z= (žr. 4 lentelę)
4 LENTELĖ:GA GABARITAS
jeigu 3,25<h<3,88 m, k ¼
h−3,25
0,63
jeigu h≥3,88 m,k=1
GB GABARITASL 344/182 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
jeigu 3,25<h<4,11 m k ¼h−3,25
0,86
jeigu h≥4,11 m, k=1
z¼s
30þtan η0þarctanJ−0,005ð Þ >0
bG 
1þs ð Þ −1° 
>0h−hc ð Þ>0þs
10h−hc ð Þ −0,04−0,01k ð Þ h−0,05ð Þh i
>0
C.4.2.4.2. GC kinematinis gabaritas
Taikomos formulės, susijusios su G1 profiliu, išskyrus a ir b atvejais toliau nurodytas formules.
C.5. GABARITAI, DĖL KURIŲ REIKALINGI DVIŠALIAI ARBA DAUGIAŠALIAI SUSITARIMAI
Įvairių šalių infrastrūros valdytojai gali laisvai sudaryti dvišalius arba daugiašalius susitarimus, kad leistų vežimus visomis
savo linijomis arba jų dalimis kitais nei G1, GA, GB ar GC profilio riedmenimis.
Tokiems susitarimams sudaryti pakanka apibrėžti kinematinį etaloninį profilį ir jiems taikomas atitinkamas taisykles.
C.5.1. G2 gabaritas
C.5.1.1. G2 statinio gabarito etaloninis profilis
Kai kurie nacionaliniai geležinkeliai (1) leidžia savo linijose važinėti traukiniams su pakrova, atitinkančiais toliau pateiktą
etaloninį profilį, kuriam taikomos statiniam gabaritui G1 nustatytos taisyklės.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/183
(1) Leidžiama: HSH, GySEV, BHEV, PKP, BDZ, CFR, CD, ZSR, MAV, JZ, CH, TCDD, DB, ÖBB, CFL, NS, DSB, CFS, BV ir IRR, išskyrus šias
stortis:
JZ: Divaca, Sezana, Hrpelje-Kozina, Koper, Kilovce, Ilirska, Bistrica, Sapljane, Jurdani, Opatija-Matulji, Rijeka,
MAV: Budapest-Deli pu.-Budapest.Kelenföld.
C22 pav.
Turėtų būti taikomos statiniam gabaritui G1 nustatytos taisyklės.L 344/184 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.5.1.2. G2 kinematinio gabarito etaloninis profilis
Pateikiamas kinematinis etaloninis profilis gali būti laikomas pakankamu taikant skirtus standartus, atitinkamai susijusius su
kinematiniu profiliu.
C23 pav.
C.5.2. GB1 ir GB2 gabaritai
C.5.2.1. Bendroji dalis
GB1 ir GB2 gabaritai buvo pagaminti laikantis tam tikrų mišriojo vežimo reikalavimų, kurie buvo nustatyti 1989
m. pradžioje.
GB1 ir GB2 gabaritai gali būti taikomi infrastrūros valdytojams sudarius dvišalius arba daugiašalius susitarimus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/185
C.5.2.2. GB1 ir GB2 statiniai etaloniniai profiliai (pakrovos gabaritai)
GB1 statinis etaloninis profilis
C24 pav.
Pastaba: Iki 3 220 mm aukščio GB1 gabarito etaloninis profilis yra identiškas G1 gabarito profiliui.
GB2 statinis etaloninis profilis
C25 pav.
Pastaba: Iki 3 220 mm aukščio GB2 gabarito etaloninis profilis yra identiškas G1 gabarito profiliui.L 344/186 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.5.2.3. GB1 ir GB2 statinių etaloninių profilių taisyklės
Taikomos tos pačios taisyklės, kaip ir GB gabaritui, išskyrus 1 lentelėje pateiktą koeficientą k, kuriam vertė imama iš toliau
pateiktos lentelės.
GB1 ir GB2 GABARITAI
jeigu 3,22<h<4,18 m, k ¼h−3,22
0,96
jeigu h ≥4,18 m, k = 1
C.5.2.4. GB1 ir GB2 kinematiniai etaloniniai profiliai
GB1 kinematinis etaloninis profilis
C26 pav.
Pastaba: Iki 3 220 mm aukščio GB1 gabarito etaloninis profilis yra identiškas G1 gabarito profiliui.
GB2 kinematinis etaloninis profilis2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/187
C27 pav.
Pastaba: Iki 3 220 mm aukščio GB2 gabarito etaloninis profilis yra identiškas G1 gabarito profiliui.
C.5.2.5. GB1 ir GB2 kinematinių etaloninių profilių taisyklės
Taikomos tos pačios taisyklės, kaip ir GB gabaritui, išskyrus 2, 3 ir 4 lentelėse pateiktą koeficientą k, kuriam vertė imama iš
toliau pateiktos lentelės.
GB1 ir GB2 GABARITAI
jei 3,25<h<4,21 m, k ¼h−3,25
0,96
jei h≥4,21 m, k = 1
C.5.3. Gabaritas 3.3
C.5.3.1. Bendroji dalis
Kinematinis gabaritas 3.3 gali būti naudojamas susisiekimui Prancūzijos geležinkelių tinkle (Réseau Ferré National –RFN).
Šis gabaritas, palyginti su G1 gabaritu, teikia papildomos erdvės viršutine kryptimi. Jis taikytinas riedmenims (pvz., dviejų
aukštų keleiviniams vagonams), kurie gali važiuoti tik linijomis su artumo gabaritu 3.3.
Gabaritas 3.3 taikytinas tik viršutinei etaloninio profilio daliai aukščiau 3,25 m, o žemiau galioja G1 gabaritas. Kaip ir
kiekvienas kitas gabaritas, jis turi etaloninį profilį ir atitinkamas taisykles.L 344/188 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.5.3.2. Kinematinio gabarito 3.3 etaloninis profilis
C28 pav.
C.5.3.3. Etaloninio profilio taisyklės riedmenų didžiausiam konstrukcijos gabaritui nustatyti
3.3 gabarito etaloninio profilio taisyklės sutampa su G1 gabarito taisyklėmis, išskyrus šiuos konkrečius parametrus:
— leistinos iškyšos S o(S),
— kvazistatiniai poslinkiai z.
C.5.3.3.1. Leistinos iškyšos S o(S)
— Skaičiuojant nuomažius E iir E aaukščiau kaip 3,500 m nuo viršutinio bėgių pavir šiaus esančioms dalims, S overtė
laikoma bėgių kelio kreivumo funkcija37,5
Rvisiems riedmenų tipams.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/189
— Taigi efektinės S iškyšos neturi viršyti šiųSoverčių:
— 0,15 m 250 m spindulio bėgių kreivėje,
— 0,15 m 250 m spindulio bėgių kreivėje.
Tiesaus (lygaus) bėgių kelio ruožui nustatoma S overtė yra 0,015 m.
— Dalims, esančioms aukščiau kaip 3,250 m nuo viršutinio bėgių paviršiaus, bet ne aukščiau 3,500 m, t. y. tarp
etaloninio profilio lygių A ir B, nėra didžiausios iškyšos S overtės nustatymo taisyklės. Didžiausias konstrukcijos
gabaritas tarp šiųdviejų lygių nustatomas sujungiant didžiausio konstrukcijos gabarito, atitinkančio A lygį, tašką, kuris
buvo nustatytas skaičiuojant iškyšoms nuomažius pagal taisykles, taikomas G1 gabaritui, su didžiausio konstrukcijos
gabarito, atitinkančio B lygį, tašku, skaičiuojant nuomažius pirmiau minėtoms iškyšoms.
— Žemiau kaip 3,250 m aukštyje nuo viršutinio bėgių pavir šiaus esančioms dalims taikoma G1 gabaritui skirta bendra
taisyklė.
C.5.3.3.2. Kvazistatiniai poslinkiai z
Ant pakabų tvirtinamoms dalims, esančioms aukštyje h, dydis z nustatomas pagal formulę:
Z¼S
30þtgη0−1o 
>0 
׀h−hCj þS
10jh−hCj−0,03 h −0,5½ >0 
>0
C.5.3.4. Mažinimo formulės
Mažinimo formulės taikomos:
— traukos riedmenims (lokomotyvams, varikliniams
vagonams)C.5.3.4.1 pastraipa
— keleiviniams traukiniams C.5.3.4.2 pastraipa
— keleiviniams vagonams C.5.3.4.3 pastraipa
C.5.3.4.1. Mažinimo formulės traukos vienetams (matmenys metrais)
Riedmenys, kuriems slinktis w nepriklauso nuo bėgių kreivės spindulio arba kinta tiesiškai pagal kelio kreivumą
Vidiniai nuomažiai Ei (kai n = n i)
Skerspjūviai tarp traukos riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių arba tarp vežimėlių šerdesų ,
kai an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
67,5, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015 > (101)
kai an −n2þP2
4−500 W ∞−Wið250Þ 
>67,5, padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ei¼an−n2þP2
4
500þ1,465 −d
2þqþið250Þ þZþxi½ >0−0,150(102)
kai x i¼1
750an−n2þP2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ (103)
Išoriniai nuomažiai Ea (kai n = n a)
Skerspjūviai užtraukos riedmenų, kurie neturi vežimėlių, galinių aširačių arba už traukos riedmenų, turinčių vežimėlius,
vežimėlių šerdesų,
kai an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
67,5, padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015 (106)L 344/190 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
kai an þn2−P2
4−500 W ∞−Wið250Þ  n
aþW∞−Wað250Þ  nþa
ah i
>67,5, padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ea¼anþn2−P2
4
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþWið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(107)
ir x a¼1
750anþn2−P2
4−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108)
Traukos riedmenys, kuriems slinktis w kinta netiesiškai pagal kelio kreivumą (išimtinis atvejis)
Kiekvienam traukos riedmens skerspjūviui imtinas didžiausias iš nuomažių, gautų skaičiuojant pagal pirmiau pateiktas
formules, kuriose naudojama R vertė, duodanti dėmens laužtiniuose skliaustuose didžiausią vertę, ir skaičiuojant pagal (101)
arba (106) formules.
Vidiniai nuomažiai Ei (kai n = n i)
Kai∞> R≥250
Ei¼an−n2þp2
4−67,5
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz−0,015 (104)
Kai 250 > R ≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þ1,465 −d
2þqþz (105)
Paprastai (105) ir (110) formulės neturi įtakos, nes slinktis w dėl kintamojo kitimo pertrūkių pasireiškia tik tada, kai
R > 250 m.
Kai∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015
Kai 250> R ≥150
Ea¼anþn2þp2
4−75
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz
Išoriniai nuomažiai Ea (kai n = n a)
Kai∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþwiðRÞn
aþwaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz−0,015 (109)
Kai 250> R ≥150
Ea¼anþn2þP2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþz (110)
C.5.3.4.2. Mažinimo formulės keleiviniams vagonams (matmenys metrais)*
Keleiviniams vagonams su vienu varikliniu vežimėliu ir vienu prikabinamojo vagono vežimėliu (žr. lentelę G1 gabaritui):
Vidiniai nuomažiai Ei(1)
Skerspjūviai tarp vežimėlių šerdesų2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/191
Ei¼1,465 −d
2þqþW∞a−nμ
aþW0
∞nμ
aþz−0,015 (101a)
Ei¼anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a
500þ1,465 −d
2:a−nμ
aþqþWið250Þa−nμ
aþW0
ið250Þnμ
aþzþ
xi½ >0−0,150(102a)
su
xi¼1
750anμ−n2
μþP2
4:a−nμ
aþP02
4:nμ
a−75 
þWið150Þ−Wið250Þ  a−nμ
aþ
W0
ið150Þ−W0
ið250Þ nμ
a(103a)
Išoriniai nuomažiai Ea(2)variklinio vežimėlio galui (priekiniam pagal važiavimo kryptį)
Skerspjūviai užvežimėlių šerdesų (kai n = na)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþW∞nþa
aþW0
∞n
aþz−0,015 (106a)
Ea¼anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþW0
ið250Þn
aþWað250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107a)
esant
xa¼1
750anþn2−P2
4:nþa
aþP02
4:n
a−75 
þW0
ið150Þ−W0
ið250Þ n
aþWað150Þ −Wað250Þ  nþa
a(108a)
(1), (2) Atitinkamai n vertei taikytinas nuomažis yra didžiausias iš nuomažių, gaunamų pagal šias formules:
— (101 a) arba (102 a) ir (103 a);
— (106 a) arba (107 a) ir (108 a).
Išoriniai nuomažiai E a(1)prikabinamojo vagono vežimėlio galui (priekiniam pagal važiavimo kryptį)
Skerspjūviams užvežimėlių šerdesų (kai n = n i)
Ea¼1,465 −d
2þq 2nþa
aþw∞n
aþw0
∞nþa
aþz−0,015 (106b)
Ea¼anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a
500þ1,465 −d
2þq 2nþa
aþwið250Þn
aþw0
að250Þnþa
aþzþ
xa½ >0−0,150(107b)
xa¼1
750anþn2þp2
4:n
a−p02
4:nþa
a−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþw0
að150Þ−w0
að250Þ nþa
a(108b)
(1) Atitinkamai n vertei taikytinas nuomažis yra didžiausias iš nuomažių, gaunamų pagal formules:
(106 b) arba (107 b) ir (108 b).
C.5.3.4.3. Mažinimo formulės keleiviniams vagonams ir kitiems keleivių vežimo riedme-
nims (matmenys metrais)
Keleiviniams vagonams su vežimėliais, iškyrus pačius vežimėlius ir su jais susijusias dalis.
Keleiviniai vagonai, kuriems slinktis w nepriklauso nuo bėgių kelio spindulio arba kinta tiesiškai pagal kelio kreivumą.
Vidiniai nuomažiai E i
Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų (kai n = n i)
kai an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015 (201)L 344/192 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
kai an −n2þp2
4−500 w ∞−wið250Þ 
>250 1,465 −d ð Þ þ 67,5
padėtis statmena bėgių kelio kreivei:
Ei¼an−n2þp2
4
500þqþwið250Þ þzþxi½ >0−0,150(202)
ir x i¼1
750an−n2þp2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ (203)
Išoriniai nuomažiai E a
Skerspjūviams užvežimėlių šerdesų (kai n = n a)
Kai an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
padėtis statmena tiesiam bėgių keliui:
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015 (206)
kai an þn2−p2
4−500 w ∞−wið250Þ  n
aþw∞−wað250Þ  nþa
ah i
>250 1,465 −d ð Þn
aþ67,5
padėtis statmena bėgių kelio kreivei;:
Ea¼anþn2−p2
4
500þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþwið250Þn
aþwað250Þnþa
aþzþxa½ >0−0,150(207)
ir x a¼1
750anþn2−p2
4−75 
þwið150Þ−wið250Þ  n
aþwað150Þ −wað250Þ  nþa
a(208)
Keleiviniai vagonai, kuriems slinktis w kinta netiesiškai pagal kelio kreivumą.
Kiekvienam keleivinio vagono skerspjūviui imtinas didžiausias iš nuomažių, gautų skaičiuojant pagal pirmiau pateiktas
formules, kuriose naudojama R vertė, duodanti dėmens laužtiniuose skliaustuose didžiausią vertę, ir skaičiuojant pagal (201)
arba (206) formules.
Vidiniai nuomažiai Ei (kai n = n i)
Kai∞> R≥150
Ei¼an−n2þp2
4−75
2RþwiðRÞ2
6643
775þqþz(204)
Vidiniai nuomažiai E a(kai n = n a)
Kai∞> R≥250
Ea¼anþn2−p2
4−67,5
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz−0,015
Kai 250 > R ≥150
Ea¼anþn2−p2
4−75
2RþWiðRÞn
aþWaðRÞnþa
a2
6643
775þ1,465 −d
2:nþa
aþq2nþa
aþz2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/193
C.5.4. GB-M6 gabaritas
C.5.4.1. Bendroji dalis
GB-M6 kinematinis gabaritas gali būti naudojamas susisiekimui Belgijos geležinkelių (SNCB) tinkle.
GB-M6 kinematinis gabaritas grindžiamas tais pačiais principais kaip ir G1 gabaritas, yra pritaikytas SNCB infrastruktūrai ir
panašiai yra pritaikytos jo mažinimo formulės, kalbant apie patikrinimo spindulius ir bėgių kreivėse leistinas iškyšas.
Leistinos iškyšos yra didesnės nei G1 gabaritui, dėl to galima naudoti platesnius riedmenis.
Dėl pantografo, tai šalia UIC 505-1 nuostatų, leidžiančių naudoti riedmenis su 1 950 mm pločio pantografais, SNCB
infrastruktūra taip pat diegia 1 760 mm pločio pantografus, įrengtus tampresniems riedmenims, kurių charakteristikos yra
šios: s ≤0,4 ir (q + w) ≤0,065 m.
Vežimėliai su visais priklausiniais, įrengti pagal šįgabaritą pagamintuose vagonuose, turi griežtai atitikti G1 gabarito
normas.
Ant pakabų tvirtinamų dalių, įrengtų žemiau nei 100 mm virš viršutinio bėgių paviršiaus arba dėl vertikalių poslinkių
galinčių nusileisti iki tokio lygio, parametrai skaičiuojami pagal G1 gabarito taisykles.
Jeigu dėl vertikalių poslinkių taškas, esantis prie 1 170 mm lygio, gali pakilti aukščiau šio lygio arba nusileisti žemiau jo,
būtina mažiausią leistiną plotį įvertinti pagal formules, skirtas dalims aukščiau 1 170 mm, arba atitinkamas formules, skirtas
dalims žemiau 1 170 mm.
Renkantis mažinimo formules iš formulių traukos vienetams arba prikabinamiems vienetams yra elgiamasi taip, kaip
nustatyta G1 gabaritui, ir remiamasi sankybio koeficientu pajudėjimo momentu.L 344/194 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C.5.4.2. GB-M6 kinematinio gabarito etaloninis profilis
C29 pav.
C.5.4.3. Mažinimo formulės
C.5.4.3.1. Traukos riedmenys
a) Mažinimo formulės, kai h >1 170 mm.
Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų
Kain a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
0,015
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Kain a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>0,015
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þwið400Þ þ1,465 −d
2þqþzþxiþ ðyiÞ>0 
>0−0,0302006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/195
esant x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
esant yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ 
Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų
Kain aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Kain aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 2nþa
aþzþxaþ ðyaÞ>0 
>0−0,030
esant x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,042 −w
ið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i
esant ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8002
6643
775−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
c) Mažinimo formulės aukščiams 100 < h ≤1 170 mm.
Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų
Kain a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
0,005
E1¼1,465 −d
2þqþW∞þz−0,015
Kain a−nð Þ þP2
4
2000−W∞−Wið1000Þ 
>0,005
Ei¼n a−nð Þ þP2
4
2000þ1,465 −d
2þqþWið1000Þ þzþxi½ >0−0,020
esant x i¼17
3n a−nð Þ þP2
4
20002
6643
775−0,150 −Wið1000Þ −Wið150Þ 
Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų
Kain aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
0,005L 344/196 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Ea¼1,465 −d
2þqþW∞ 2nþa
aþz−0,015
Kain aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 2nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
esant xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20002
6643
775−0,150 −W
ið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.5.4.3.2. Prikabinamieji riedmenys
a) Mažinimo formulės aukščiams h >1 170 mm.
Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų
Kain a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
1,465 −d
2
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Kain a−nð Þ þp2
4
800−w∞−wið400Þ 
>1,465 −d
2
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
800þqþwið400Þ þzþxiþyi 
>0h i
>0−0,015
esant x i¼6
10n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,042 −wið400Þ−wið250Þ 
esant yi¼16
15n a−nð Þ þp2
4
8002
6643
775−0,108 −w
ið250Þ−wið150Þ 
Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų
Kain aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Kain aþn ð Þ −p2
4
800−w∞−wið400Þ  n
aþw∞−wað400Þ  nþa
ah i
>1,465 −d
2 n
aþ0,015
Ea¼n aþn ð Þ −p2
4
800þqþwið400Þ  n
aþqþwað400Þ  nþa
aþ1,465 −d
2 nþa
aþzþxaþya 
>0h i
>0−0,030
esant x a¼6
10n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,042 −wið400Þ−wið250Þ  n
aþwað400Þ −wað250Þ  nþa
ah i2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/197
esant ya¼16
15n aþn ð Þ −p2
4
8000
BB@1
CCA−0,108 −wið250Þ−wið150Þ  n
aþwað250Þ −wað150Þ  nþa
ah i
b) Mažinimo formulės aukščiams 100 < h ≤1 170 mm
Skerspjūviams tarp vežimėlių šerdesų
Kain a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
1,465 −d
2−0,010
Ei¼1,465 −d
2þqþw∞þz−0,015
Kain a−nð Þ þp2
4
2000−w∞−wið1000Þ 
>1,465 −d
2−0,010
Ei¼n a−nð Þ þp2
4
2000þqþwið1000Þ þzþ ½xi>0−0,005
esant x i¼17
3n a−nð Þ þp2
4
20000
BB@1
CCA−0,150 −wð1000Þ −wið150Þ 
Skerspjūviams už vežimėlių šerdesų
Kain aþn ð Þ −p2
4
2000−w∞−wið1000Þ  n
aþw∞−wað1000Þ  nþa
ah i
1,465 −d
2 n
aþ0,005
Ea¼1,465 −d
2þqþw∞ 2nþa
aþz−0,015
Kain aþn ð Þ −P2
4
2000−W∞−Wið1000Þ  n
aþW∞−Wað1000Þ  nþa
ah i
>1,465 −d ð Þ
2 n
aþ0,005
Ea¼n aþn ð Þ −P2
4
2000þ1,465 −d
2 nþa
aþqþWið1000Þ  n
aþqþWað1000Þ  nþa
aþzþxa½ >0−0,020
esant
xa¼17
3n aþn ð Þ −P2
4
20000
BB@1
CCA−0,050 −Wið1000Þ −Wið150Þ  n
aþWað1000Þ −Wað150Þ  nþa
ah i
C.6. 1 PRIEDĖLIS
C.6.1. Riedmenų pakrovos gabaritas
C.6.1.1. Durims, laipteliams ir lipimo pakopoms keliamos sąlygos
1. Keleivinio vagono durys
a) Būdamos atidarytos, keleivinio vagono durys, kurių žemiausia dalis yra tik 1 050 mm nuo bėgio viršaus aukštyje,
vagonui buferių atžvilgiu esant žemiausioje leistinoje padėtyje, gali už vagono sumažinto artumo gabarito išsikišti ne
daugiau kaip 200 mm.L 344/198 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Jeigu riedmenys pagaminti po 1986 m. sausio 1 d., keleivinio vagono durys turi tenkinti šįreikalavimą net ir
atidarymo veiksmui.
Šis reikalavimas netaikomas ant vyrių tvirtinamoms durims, keleiviniuose vagonuose įrengtoms iki 1980 m. sau-
sio 1 d.
b) Kai manevravimo greičiai yra apie 30 km/h, bet ne daugiau, skersinė slinktis paprastai neviršija 0,02 m.
Užvežimėlio šerdesų esančioms šoninėms kėbulo durims, kurių apačios kraštas yra žemiau nei 1 050 mm nuo bėgio
viršaus aukštyje, buferiams esant žemiausioje leistinoje padėtyje (980 mm), būtinąjį gabarito nuomažį galima mažinti:
— durų atidarymui,
— atidarytų durų padėčiai
daugiausiawa−0,02 ð Þ nþa ð Þ
a
Tai tinka tik tada, kai w a> 0,02 m
Leidžiama naudoti duris, kurios atitinka abu pirmiau minėtus a ir b punktų reikalavimus. Tokiu atveju turi būti
tenkinamas ir durų atidarymui nustatytas a punkto reikalavimas.
2. Laipteliai ir kitos laiptinės pakopos
Jeigu apatinis laiptelis yra įtraukiamas, būtinąjį pakrovos gabarito nuomažį važiuojant su šiuo nuleistu laipteliu galima
mažinti daugiausia šiuo dydžiu:
win
aþwanþa
a
C.7. 2. PRIEDĖLIS
C.7.1. Riedmenų apkrovos gabaritas
C.7.1.1. Pakabų suspaudimas už atraminio daugiakampio esančiose B, C ir D zonose
1. Visiems riedmenims, pirmiausia vagonams, gali tekti įvertinti papildomus vertikalius poslinkius fz dėl riedmens
kėbulo pokrypio (šoninių svyravimų, išilginio supimo), atsirandančio, pvz., apkrovos centrui nukrypus nuo vagono
centro arba pneumatinei pakabai netekus oro.
Šiems papildomiems suspaudimams aprašyti galima naudoti šias supaprastintas formules:
— Šoniniams: B ir C zonos
Suspaudimas tarpsnyje virš vieno bėgio, esant 2 vežimėliams.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/199
— Išilginiams: C ir D zonoms
Suspaudimas esant vienam vežimėliui arba aširačiui.
— Pirminės ir antrinės pakabų spyruoklių arba pneumatinės pakabos su išleistu oru deformacija
(skaičiavimo principas C)L 344/200 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Deformacija (pirminiu požiūriu).
[Paaiškinimas:
Niveau 1: 1 lygis.Etat de charge minimal: mažiausios apkrovos režimas.
Talonnement du ressort de suspension primaire/secondaire: pirminės arba antrinės pakabos spyruoklės pažemėjimas.
Formule approchée: apytikslė formulė.
C.8 3. PRIEDĖLIS. RIEDMENŲ PAKROVOS GABARITAS
C.8.1. Paverčiamų riedmenų pakrovos gabarito skaičiavimas
C.8.1.1. Bendroji dalis
Riedmenų su paverčiamo kėbulo sistemomis naudojimas tarptautiniam susisiekimui yra dvišalių ar daugiašalių susitarimų
tarp nacionalinių geležinkelių valdytojų objektas.
C.8.1.2. Nagrinėjimo objektas
Šiame priedėlyje nagrinėjamas paverčiamo kėbulo riedmenų, kurie toliau žymimi santrumpa TBV, pakrovos gabarito
skaičiavimo metodas.
2, 3 ir 4 dalyse pateikiama TBV pakrovos gabarito skaičiavimo techninis aiškinimas.5 dalyje nagrinėjamos TBV pavertimo sąlygos ir važiavimo greičiai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/201
C.8.1.3. Taikymo sritis
TBV apibrėžiamas kaip riedmuo, kurio kėbulas gali pavirsti (pasisukti) važiuoklės atžvilgiu, kad būtų kompensuojamas
išcentrinis pagreitis, kai riedmuo važiuoja bėgių kelio kreive.
Atsiradus sąstatams, sudarytiems iš riedmenų su paverčiamo kėbulo sistemomis, ir pradėjus juos naudoti tarptautiniam
susisiekimui, prireikė padaryti kai kurių taisyklių, pagal kurias skaičiuojami tradicinių riedmenų pakrovos gabaritai,
pakeitimus.
Šiame priedėlyje aptariamos TBV skirtos skaičiavimo taisyklės, pagal kurias nustatomas riedmens didžiausios konstrukcijos
pakrovos gabaritas.
C.8.1.4. Priešistorė
TBV idėja kai kai kuriose Europos šalyse buvo pradėta plėtoti 1970–1980 metais siekiant padidinti važiavimo greičius
esamose geležinkelio linijose ir kartu keleiviams nesumažinti komforto.
Geležinkelio riedmenų greitis posūkiuose ribojamas dėl skersinio pagreičio, kuris veikia keleivius: nekompensuojamo
pagreičio riba yra 1 –1,3 ms-2.
TBV vagonai, ypač su aktyviosiomis sistemomis, gali važiuoti su didesnėmis nekompensuojamo pagreičio vertėmis (pvz.,
1,82 ms-2FIAT ETR 450 traukiniui, kai kelio pakylos nepakankamumas lygus 278 mm), nes kėbulo pavirtimas sumažina
keleivių juntamo skersinio pagreičio vertes.
C.8.1.5. Saugos sąlygos
TBV vagonų gamintojai aiškiai parodo, kad riedmenys atitinka pakrovos gabaritą įvairiomis numatomomis važiavimo
sąlygomis.
Be pakrovos gabarito skaičiavimo, gamintojai teikia pranešimą apie pasirinktus kriterijus ir su sauga susijusius įtaisus, kurie
turi tenkinti sąlygą „sugesti saugiai“.
Gamintojas ištiria gedimus, kurie gali atsirasti TBV vagonams viršijant etaloninį profilį. Pagal šiųgedimų poveikio sunkumą
nacionalinių geležinkelių valdytojai imasi specialių priemonių, kurios gali apimti judėjimo valdymą, pranešimus apie pavojų,
perspėjimus mašinistams ir kt.
Gamintojas taip pat užtikrina, kad pavertimo sistemos būtų suprojektuotos taip, kad joms sugedus vagonai negalėtų važiuoti
esant nekompensuojamo pagreičio vertėms, viršijančioms tradiciniams vagonams leistinas vertes.
C.8.1.6. Naudojami simboliai
Šiame priedėlyje naudojami šie papildomi simboliai:
IP = kelio pakylos nepakankamumo vertė, nustatyta TBV vagonams,
IC = didžiausia kelio pakylos nepakankamumo vertė, leidžiama Geležinkelio nuolatinių kelių departmento (1)
E = kelio pakylos nepakankamumo vertė,
zP = kvazistatiniai poslinkiai, nustatyti TBV vagonams.
C.8.2. Pagrindinės TBV vagonų pakrovos gabarito nustatymo sąlygos
Skaičiuojant TBV vagonų pakrovos gabaritą yra tikrinamos visos važiavimo sąlygos, taikomos aktyvioms ir neaktyvioms
pavertimo sistemoms.
Yra tikrinama sunkiausiems atvejams, būtent:
1) SITUACIJA: riedmuo važiuoja posūkiu su didžiausiu kelio pakylos nepakankamumu (didžiausias kėbulo
pavirtimas);
2) SITUACIJA: riedmuo stovi kelio posūkyje. Jeigu aktyvusis TBV sustabdomas posūkyje ir jo padėtis nesiskiria nuo
tradicinio riedmens padėties, jį galima vertinti pagal tuos pačius principus ir formules, kaip ir tradicinį
riedmenį.
Pažymėtina, kad tam tikriems pasyviesiems TBV vagonams, kaip antai TALGO, nėra jokio dėl tamprumo susidarančio
kvazistatinio pokrypio z, t. y. s = 0.L 344/202 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1)Šio priedėlio 3.2.2 dalyje pateikiamas šio parametro, kurio vertę nustato Geležinkelio nuolatinių kelių departmentas, taikymo
tikslingumo skaičiuojant riedmenų dydžius pagrindimas.
C.8.2.1. Kėbulo pavertimo sistemų tipai
Nepaisant to, kas pirmiau pasakyta, įvairias pavertimo sistemų konstrukcijas galima suskirstyti pagal kėbulų pavertimo būdą.
Paversti galima natūraliu arba ekvivalenčiu pavertimo judesiu (pasyvusis pavertimas), kai kėbulo sukimosi centras yra virškėbulo sunkio centro, pvz., TALGO sistemoje, arba domkratais/kompensatoriais, kurie paverčia kėbulą pagal posūkio
kreivumo spindulį ir važiavimo greitį aktyviu pavertimo judesiu (pvz., FIAT systemoje).
Patikrinkime kėbulo pokrypį, leidžiamą įvairioms paverčiamo kėbulo sistemoms:Jeigu TBV turi AKTYVIĄSIAS sistemas, kėbulai patiria kvazistatinį pavertimą dėl nekompensuojamo pagreičio. Tačiau tai
ne tas pats, kas vien sistemos sukeltas pavertimas. 1a paveiksle yra parodyti pavertimo principai, taikytini riedmeniui su
aktyviąja pavertimo sistema.
C30 pav.
Faktinis judesys gali būti skaidomas įsukamąjį judesį dėlšoninių svyravimų (1 judesys) ir įsukamąjį aktyviosios sistemos
sukeltą judesį (2 judesys).
PASYVIŲJŲ sistemų atveju kėbulas pavirsta savaime arba veikiant išcentrinei jėgai, proporcingai kelio pakylos
nepakankamumui.
1bpaveiksle parodytas riedmens natūralaus arba pasyvaus pavertimo principas.
C31 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/203
C.8.3. Formulių analizė
C.8.3.1. Pagrindinės formulės
Įvairiems nagrinėjamiems TBV tipams (keleiviniams vagonams, automotrisėms arba keleivinių traukinių varikliniams
keleiviniams vagonams) taikomos atitinkamos G1 gabaritui skirtos formulės, įkurias reikia įvesti visus šiame priedėlyje
pateiktus pakeitimus.
C.8.3.2. TBV vagonams skirtų formulių pakeitimai
TBV vagonams reikia vertinti didžiausią kėbulo pavertimą, atitinkantį didžiausią kelio pakylos nepakankamumą IP. Laikantis
šio reikalavimo, mažinimo formulėse reikia perskaičiuoti šiuos dėmenis:
a) skersines slinktis: (1,465-d)/2, q ir w (1)
Skersinių poslinkių ženklas bendru atveju turėtų priklausyti nuo išcentrinės jėgos efekto.
Reikalingi pakeitimai aptariami § 8.3.2.1.
b) Kvazistatiniai poslinkiai z
Dėmuo z tinkamas naudoti, jeigu važiuodami riedmenys neviršija kelio pakylos nepakankamumo vertės IP = 200 mm.
Kadangi TBV vagonai gali viršyti šiąvertę ir pirmiausiai dėl to, kad gali važiuoti esant didesnei kelio pakylos
nepakankamumo vertei nei nustatytoji Nuolatinių kelių departmento (IC), reikalingi tam tikri formulės pakeitimai; jie
aptariami § 8.3.2.2.
c) Tam tikriems TBV tipams, ypač aktyviesiems, nuomažių skaičiavimo formulėms reikia pridėti vieną dėmenį,
įvertinantį kėbulo pavertimą dėl sistemos poveikio (žr. 8.3.2.3).
C.8.3.2.1. Skersinių slinkčių išraiška paverstam kėbului
Kėbulo didžiausio pavertimo sąlyga pasireiškia, kai riedmuo važiuoja posūkiu su didžiausia IP verte.
Jeigu riedmenį veikia labai didelė išcentrinė jėgaįposūkio vidų, yra perskaičiuojami skersinių poslinkių dėmenys.
— Tariama, kad slinktis w pasireiškia išcentrine posūkio kryptimi.
— Vertinant slinktis (1,465 –d)/2 ir q reikia atskirti riedmenis su vežimėliais nuo riedmenų su nepriklausomais ratais.
Riedmenys su vežimėliais, slinkties įcentrine posūkio kryptimi skaičiavimas:
Riedmenų su vežimėliais bandymai geležinkelio linijoje parodė, kad posūkyje kai kurie aširačiai važiuodami antbriaunių
bandažais visą laiką liečia išorinį bėgį, o kiti aširačiai tai daro ne visą laiką. Dėl šios priežasties bei saugos priežasčių pirmiau
minėtos slinktys turėtų būti laikomos lygiomis nuliui.
Riedmenys su vežimėliais, slinkties išcentrine posūkio kryptimi skaičiavimas:Slinktys (1,465 –d)/2 ir q vertinamos išcentrine posūkio kryptimi, taip pat dėl saugos priežasčių.
Riedmenys su nepriklausomais ratais:
Bandymai patvirtino, kad slinktys (1,465 –d)/2 ir q susidaro išcentrine posūkio kryptimi.L 344/204 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Skaičiuojant TBV šis dydis matuojamas aukštyje h cnuo viršutinio bėgių paviršiaus. Tam pačiam riedmeniui jis gali turėti įvairias vertes, tai
priklauso nuo riedmens konfigūracijos, pavertimo būdo ir galimybės per(si)stumti kėbulo svorio centrui.
C.8.3.2.2. TBV vagono kvazistatinis poslinkis
Kad būtų pakankami kelio statinių artumo gabaritai, reikia, kad Nuolatinių kelių departmentas pridėtų prie etaloninio
profilio matmenų tam tikrus dėmenis. Kvazistatiniai riedmenų poslinkiai skaičiuojami pagal toliau pateiktą formulę:
0,4
1,5·EouI−0,05 ½ >0·h−0,5ð Þ>0
Didžiausia leistina E orI vertė yra 200 mm.
Kiekvienas infrastruktūros valdytojas nustato savo geležinkelio linijoms didžiausią I vertę. Dažniausiai naudojamos vertės
nuo 90 iki 180 mm.
Važiuodami riedmenys negali viršyti šios didžiausios I vertės.
Kita vertus, TBV pasiekia ir didesnes vertes. Tai reiškia, kad jų matmenis reikia tikrinti kvazistatinius poslinkius skaičiuojant
kitu būdu.
Kaip ir tradiciniams riedmenims, kelio pakylos nepakankamumo efektas TBV vagonams sukelia kėbulo pavertimo išilginės
ašies atžvilgiu reiškinį, t. y. sukamąjį judesį dėl pakabų sistemos tamprumo. Dėl šio judesio susidarantys kvazistatiniai
poslinkiai formulėje įvertinami dėmeniu z. Kadangi TBV vagonai gali važiuoti esant kelio pakylos nepakankamumui iki I p
vertės, reikia peržiūrėti šio dėmens (zP) skaičiavimą.
Būtų tikslinga įvesti naują dėmenį zP, kurį formuluojant būtų vertinamas suminis kvazistatinis pavertimas dėl IP, susiejant tai
su Nuolatinių kelių departmento nustatytuoju dydžiu IC (žr. 3.2.2.1 ir 3.2.2.2 pastraipas).
Be to, aktyviosioms pavertimo sistemoms būtinai reikia naujo papildomo dėmens (žr. 3.2.3), kadangi kėbulo pavertimas
kompensuojant išcentrinį pagreitį nepriklauso nuo šoninių svyravimų.
C.8.3.2.2.1. Kvazistatinių poslinkių zPįcentrine posūkio kryptimi išraiškos nuo-
mažiams skaičiuoti
Dėl skersinio pagreičio efekto, kuris pasireiškia, kai IP vertės didesnės arba lygios nuliui, riedmens kėbulas dėl pakabų
tamprumo pavirsta įposūkio išorę, jeigu naudojamas aktyvusis pavertimas, ir įvidų, jeigu naudojamas pasyvusis pavertimas.
Tokio pobūdžio poslinkis padėties I = 0 atsižvilgiu parodytas toliau pateiktuose paveiksluose. Dėl skirtingų pavertimo būdų
gaunami skirtingi poslinkiai: aktyviųjų sistemų atveju jie didžiausi viršutinėje riedmens kėbulo dalyje, o aktyviųjų sistemų
atveju –apatinėje.
C32 pav.
AKTYVIOJI sistema
Pastaba: Čia nepavaizduotas pavertimas dėl sistemos poveikio.
— Kadangi įetaloninį profilį žvelgiama iš atskaitos taško, esančio posūkio viduje, aukštyje h>hc esantys riedmens taškai
išeina už profilio. Tokio poslinkio vertė skaičiavimuose imama su minuso ženklu.
Aukštyje h<h cesantiems taškams taikytinas priešingas teiginys.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/205
C33 pav.
PASYVIOJI sistema
— Kadangi įetaloninį profilį žvelgiama iš atskaitos taško, esančio posūkio viduje, aukštyje h<hc esantys riedmens taškai
išeina už profilio. Tokio poslinkio vertė skaičiavimuose imama su minuso ženklu.
— Aukštyje h>hc esantiems taškams taikytinas priešingas teiginys.
Skirtingus pavertimus atitinkantys poslinkiai parodyti toliau pateiktuose 2a ir 2b paveiksluose.TBV vagonui su aktyviąja sistema važiuojant posūkiu su kelio pakylos nepakankamumu IP kvazistatiniai poslinkiai lygūs:
Z
p¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ avec η0<1°
TBV vagonui su pasyviąja sistema važiuojant posūkiu su kelio pakylos nepakankamumu IP kvazistatiniai poslinkiai lygūs:
Zp¼S
1,5·Ip·h−hc ð Þ avec η0<1°
Būtina atkreipti dėmesį į tai, kad vertė syra kita kiekvienai konkrečiai skaičiuojamai situacijai, taigi jai gali turėti įtakos
kėbulo pavertimo sistema.
C.8.3.2.2.2. Kvazistatinių poslinkių zP išcentrine posūkio kryptimi išraiškos
nuomažiams skaičiuoti
Dėl skersinio pagreičio efekto (atitinkančio vertes IP>0) aktyviojo TBV vagono kėbulas dėl pakabų sistemos tamprumo
pavirsta įposūkio išorę, o pasyviojo TBV vagono –įposūkio vidų.
Kaip ir 2a ir 2b paveiksluose, 3a ir 3b paveiksluose pavaizuoti šio pobūdžio poslinkiai nuo atskaitos padėties I = 0.L 344/206 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
C34 pav.
AKTYVIOJI sistema
Pastaba: Čia nepavaizduotas pavertimas dėl sistemos poveikio.
— Kadangi įetaloninį profilį žvelgiama iš atskaitos taško, esančio posūkio išorėje, aukštyje h>hc esantys riedmens taškai
priartėja prie profilio. Tokio poslinkio vertė atliekant skaičiavimus imama su pliuso ženklu.
— Aukštyje h<hc esantiems taškams taikytinas priešingas teiginys.
C35 pav.
PASYVIOJI sistema
— Kadangi įetaloninį profilį žvelgiama iš atskaitos taško, esančio posūkio išorėje, aukštyje h<hc esantys riedmens taškai
priartėja prie profilio. Tokio poslinkio vertė atliekant skaičiavimus imama su pliuso ženklu.
— Aukštyje h>hc esantiems taškams taikytinas priešingas teiginys.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/207
Važiuodami posūkiu, riedmenys priartėja prie etaloninio profilio (iš išorės) proporcingai dydžiui IP; galiojant sąlygai IP >IC,
nepakaks Nuolatinių kelių departmento nustatytų atstumų stabdymo kliūtims išdėstyti. Kadangi kliūčių išdėstymo keisti
negalima, riedmenims skaičiuojamus nuomažius, esant reikalui, galima padidinti dydžiu, atitinkančiu skirtumą tarp
kvazistatinių poslinkių dėl IP ir kvazistatinių poslinkių pagal Nuolatinių kelių departmentą:
Aktyvioji sistema
z¼s
1,5:Ip:h−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Pasyvioji sistema
z¼−s
1,5:Iph−hc ð Þ −0,4
1,5:Ic−0,05ð Þ: h−0,5ð Þ>0 
>0
Būtina nepamiršti, kad:
— formulės taikomos, kai IP > IC ;
— taikant formules tikriems atvejams, reikia rasti tokį IP ir IC verčių derinį, kuris duoda nuomažį maksimizuojančią zP
vertę:
— riedmens pavertimo sistema turi sekti tarpines IP vertes (pažymėtas IP'), kurias atitinka kelio pakylos nepakankamumo
Ic' tarpinės vertės:
I0
pIp
Ic:I0
c
Be to, turi būti tenkinamos 5.1 dalyje nurodytos sąlygos.
C.8.3.2.3. AKTYVIOSIOS sistemos: poslinkiai dėl korpuso sukimosi
Jeigu TBV su aktyviąja sistema važiuoja posūkiu tokiu greičiu, kad Ip>0, pavertimo sistema pagal tam tikrų parametrų
matavimus (greičio, kelio pakylos nepakankamumą, kreivumo spindulį) nustato kėbulo pavertimo kampą β.
Šis kampas nepriklauso nuo pakabų tamprumo sukeliamo pavertimo.
C36 pav.
L 344/208 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4 paveiksle pavaizduoti šie dydžiai:
ho: sukimosi, kurį sukelia sistema, centro aukštis.
β: kėbulo pavertimo kampas nuo sistemos atraminės plokštumos; šis sistemos sukuriamas kampas yra kelio pakylos
nepakankamumo funkcija I P
Kadangi kampas βgali būti didesnis už 10o, būtina sekti vertikaliąją poslinkio komponentę irįjąatsižvelgti skaičiuojant
tikrus atvejus.
Jeigu nagrinėjami tik skersiniai poslinkiai, apytiksles vertės galima rasti pagal šiąformulę:
tgβ(h - h 0)
Šis dėmuo, turint omenyje sistemos sukeliamo sukimosi kryptį,
— atliekant skaičiavimus imamas su pliuso ženklu posūkio viduje,
— imamas su minuso ženklu posūkio išorėje.
C.8.4. Susijusios taisyklės
— Formulės taikomos, kai IP > IC.
— Dėmens zP išraiška išskleidžiama ir paaiškinama kiekvienu atskiru atveju, kai formulės taikomos skirtingam sistemos
tipui, turint mintyje skirtingus sustabdymus, šoninių svyravimų centrą ir kt.
— Reikia pabrėžti, kad parametrai s, h cir w, atitikdami TBV vagono techninius principus, kiekvienam konkrečiam
vagonui įgyja skirtingas vertes, priklausomas nuo skaičiuojamojo atvejo.
— Didžiausios nuomažių vertės skaičiuojamos kaip priklausomos nuo įvairių verčių, kurias gali įgyti IP, IC (ir kampas
βaktyviesiems TBV, žr. § 3.2.3). Todėl TBV gamintojas turi atkreipti dėmesį į labiausiai išsikišančias, bet leistinas,
riedmens vietas, kai riedmuo važiuoja per įvairius linijos ruožus (tiesiu keliu, perėjimais, kelio kreivėmis), ir įgalimus
leistinus nuokrypius efektinės riedmens padėties atžvilgiu (dėl sistemos aktyvavimo vėlinimo, inercijos, trinities ir kt.).
— TBV dalims, kurios neturi ryšio su žeme, taigi ir nepavirsta, nekompensuojamo pagreičio vertė visada būna didesnė nei
įprastai nustatytoji. Tokioms dalims (kaip antai vežimėliams ir kartais pantografams), kai yra tikrinamas kėbulo
pavertimas, naudotinas papildomas nuomažį įvertinantis dėmuo.
Šis dėmuo atrodo taip:S
1,5Ip−Ic ð Þ h−hc ð Þ
Be to, šioms dalims nereikia vertinti dėmens tan tgβ (h - h 0) (žr. § 3.2.3).
— Šis priedėlis buvo sudarytas remiantis informacija apie šiandien susisiekimui naudojamus TBV vagonus. Ateityje,
atsiradus naujiems TBV vagonų tipams, įformules bus galima įtraukti naujas hipotezes ir pakeitimus.
— Ištyrus visus kritiniais laikytus atvejus, palyginami įvairių leistinų puspločių matmenys ir kiekvienam nagrinėjamam
aukščiui h parenkama mažiausia vertė.
C.8.5. Komentarai
C.8.5.1. Pokrypio reguliavimo sąlyga (TBV vagonams su aktyviąja sistema)
Kad galiotų šiame priedėlyje pateiktos formulės, pagal kurias skaičiuojamas TBV vagonų pakrovos gabaritas, būtina sąlyga
yra prielaida, kad pavertimo sistema vagoną garantuotai paverstų proporcingai kelio pakylos nepakankamumui.
Pasyviosioms sistemoms ši sąlyga tenkinama akivaizdžiai, nes kėbulą paverčia ir žema kelio pakyla.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/209
Kita vertus, TBV vagonams su aktyviąja sistema dydžiai, kuriais sistema veikia kėbulus, priklauso nuo jos konstrukcijos arba
sureguliavimo.
Kad kėbulai neviršytų jiems nustatyto profilio, šie dydžiai turi tenkinti tokias sąlygas:
a) Tarpinės vertės I’P, I’C ir E' intervaluose tarp 0 ir atitinkamų didžiausių verčių, kad būtų galima reguliuoti pavertimo
sistemą, turi tenkinti sąlygą:
I0
P
IP¼I0
C
IC¼E0
E
b) Be to, tikrinant posūkio išorės atžvilgiu ir turint mintyje tai, kad išcentrinė jėga paverčia kėbulą išorės pusėn
(kvazistatinis poslinkis zP), turi būti tenkinama sąlyga, numatanti dydžio βpanaudojimą reguliavimui:
tgβ(h - h 0)≥zp
Kitaip tariant, sistemos efektas turi būti didesnis arba lygus kvazistatiniam efektui.
C.8.5.2. TBV vagon ųgreičiui taikoma sąlyga
TBV vagonams, skirtingai nei kitiems riedmenims, leidžiama didžiausią greitį skaičiuoti pagal pakrovos gabaritą.
Reikėtų pasinaudoti išraiška, susiejančia kelio pakylos nepakankamumą su greičiu:
IPorC¼0,01186·V2
PorC
R−E
Greičiai vP ir vC yra atitinkamai TBV važiavimo greitis ir leistinas kelio greitis, kurį lemia vyraujantis geležinkelio linijos
greitis:
Taigi: V PﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·VC
Iš šios formulės galima rasti didžiausią greitį, kurio negali viršyti TBV:
VPﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃIPþE
ICþEr
·vC
C.8.6. 4. priedėlis. Riedmenų pakrovos gabaritas
Esamos infrastruktūros kelio statinių artumo atstumų naudojimas riedmenims su nustatytais konstrukciniais parametrais
Kad būtų taikomas šis priedėlis, reikia dvišalių susitarimų.
Pavyzdys:
Gerai prižiūrimam tiesiam keliui su įprastiniais kelio geometrijos defektais svarbiausias kriterijus yra didžiausias atstumas
tarp kelio centrų; jis lygus etaloninio profilio pločiui, prie kurio pridedamasos atsitiktinių riedmens poslinkių dėl kelio
geometrijos defektų atsargos (D).
D¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
d2
iþd2
aq
di,a¼1,2ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃ
Σt2
i,aq
tiji¼5
i¼1
taja¼5a¼1L 344/210 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
t1 = skersinis kelio poslinkis
t2 = 0,015 m dydžio kelio pakylos arba susikirtimo defekto poveikis
t3ia = vibracija įcentrine arba išcentrine kryptimi
t4ir t 5= pakrovos nebalanso ir asimetrijos poveikis
t1¼0,025
t2¼0,15h
1,5þ0,015 h−hC ð ÞS
1,5
t3,i¼0,007 h−hC ð ÞS
1,5
t3,a¼0,039 h−hC ð ÞS
1,5
t4¼0,05 h−hC ð ÞS
1,5
t5¼0,015 h−hC ð ÞS
1,5
Nustatant prie G1 etaloninio profilio pridedamas atsargas (artumo atstumus) yra naudojami šie parametrai:
h = 3,25 mh
c= 0,5 m
s = 0,4
Tikrinamam riedmeniui nustatyti konstrukciniais parametrai gali būti:h = 1,8 m (tam tikro riedmens skerspjūvio aukštis virš viršutinio bėgių paviršiaus)
h
c= 0,7 m
s = 0,24
Taikant pirmiau pateiktus parametrus yra gaunamos šios vertės:
— G1 profiliui D = 0,113 m
— riedmeniui su nustatytais konstrukciniais parametrais D’ = 0,058 m
Skirtumą D–D’= 0,055 m galima imti pagrindu didinant riedmens su nustatytais konstrukciniais parametrais plotį.
Jeigu papildomi artumo atstumai dėl atsitiktinių poslinkių skaičiuojami kitaip, nei pirmiau aprašyta, bet gaunama ta pati
bendra vertė ir tai nulemia mažesnius matmenis, visa tai reikėtų įvertinti skaičiuojant D-D’ .
Pavyzdys: SNCF, V ≤120 km/h: D SNCF= 0,05 + 0,03 = 0,08 m.
Tada riedmuo su nustatytais konstrukciniais parametrais 1,8 m aukštyje gali būti praplėstas 0,022 m.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/211
D PRIEDAS
RIEDMENS IR BĖGIŲ KELIO SĄVEIKA BEI GABARITŲ NUSTATYMAS
Statinė ašies apkrova, dinaminė rato apkrova ir tiesinė apkrova
VAGONŲ APKROVOS RIBOS PAGAL LINIJŲ KLASIFIKACIJĄ
Vagonų, svarstytinų linijos kategorijai nustatyti, diagrama
a = atstumas tarp vežimėlio ašių
b = atstumas nuo pirmos ašies iki artimiausio taukšo galo
c = atstumas tarp dviejų vidinių ašių
KategorijaMasė vienai
ašiaiMasė vieneto
ilgiui
A P=16 t p=5,0 t/m 1,50 1,80 6,20 1,80 1,50
12,80
B1 P=18 t p=5,0 t/m 1,50 1,80 7,80 1,80 1,50
14,40
B2 P=18 t p=6,4 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
C2 P=20 t p=6,4 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
C3 P=20 t p=7,2 t/m 1,50 1,80 4,50 1,80 1,50
11,10
C4 P=20 t p=8,0 t/m 1,50 1,80 3,40 1,80 1,50
10,00
D2 P=22,5 t p=6,4 t/m 1,50 1,80 7,45 1,80 1,50
14,05
D3 P=22,5 t p=7,2 t/m 1,50 1,80 5,90 1,80 1,50
12,50
D4 P=22,5 t p=8,0 t/m 1,50 1,80 4,65 1,80 1,50
11,25
Reikalavimai E, F ir G linijoms ir 5 ir 6 kategorijoms dar nenustatyti.L 344/212 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
VAGONŲ APKROVOS RIBOS PAGAL LINIJŲ KLASIFIKACIJĄ
VAGONAI SU DVIEM DVIAŠIAIS VEŽIMĖLIAIS
Leidžiamoji didžiausia masė/P rįvairių kategorijų linijose matmenų a ir b atžvilgiu
Matmenų vertės Linijų kategorijos
A b D4 D3 D2 C4 C3 C2 B2 B1 A
M m t t T t
1,80 1,50
1,401,301,2022,5
21,520,5
2020
19
18,5
1818
17
16,5
1616
151514
1,70 1,50
1,401,301,2022
21
20
19,519,5
19
18
17,517,5
1716
15,515,5
151414
1,60 1,50
1,401,301,2021
20
19
18,519
18,517,5
1717
16,515,5
1515
14,5
14
13,5
1,50 1,50
1,401,301,2020
19,5
19
1818,5
18
17,5
1716,5
16
15,514,514,5
14
13,5
13
1,40 1,50
1,401,301,2019
18
18,517,517
17
16,515,515,5
15,5
151413,5
13,5
13
12
1,30 1,50
1,401,301,2018,5
18,5
181716,5
16,516,515,515
15
14,513,513
13
12,511,5
SVARBI PASTABA: šioje lentelėje nurodyta masė vienai ašiai galioja tik tuomet, kai vagono ilgis L tarp taukšų yra toks, kad
masė vieneto ilgiui p yra priskirtina nagrinėjamai linijos kategorijai. Priešingu atveju leidžiamoji masė ašies apkrovai yra
mažesnė ir yra lygi
pL
4.
Reikalavimai E, F ir G linijoms ir 5 ir 6 kategorijoms dar nenustatyti.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/213
VAGONŲ APKROVOS RIBOS PAGAL LINIJŲ KLASIFIKACIJĄ
VAGONAI SU DVIEM TRIAŠIAIS VEŽIMĖLIAIS
Leidžiamoji didžiausia masė vienai P rįvairių kategorijų linijose matmenų atžvilgiu a ir b
Matmenų vertės Linijų kategorijos
A b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
M m t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,401,301,2018
18181818
18
17,5
1718
17,5
171616,5
16161616,5
16161616,5
16
15,5
1515
14,514,514,514,5
14
13,5
1313
12,5
1212
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17,517,517,517,5
17,5
17
16,517,5
17161616
15,515,515,516
15,515,515,516
15,5
15
14,514,5
14141414
13,5
131312,5
121212
1,60 1,50
1,401,301,2017
17171717
17
16,5
1617
1616
15,515,5
15151515,5
15151515,5
15
14,5
1414
13,513,513,513,5
1313
12,512
12
11,511,5
1,50 1,50
1,40
1,30
1,2016,5
16,5
16,5
16,516,5
16,5
16,5
1616
16
15,5
15,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
14,515
14,5
14,5
1413,5
13
13
1313
13
12,5
12,512
11,5
11,5
11,5
1,40 1,50
1,401,301,2015,5
15,515,515,515,5
15,515,515,515,5
15,515,515,514
14141414
14141414
14141412,5
12,512,512,512,5
12,512,512,511,5
11,511,511,5
1,30 1,50
1,401,301,2015
15151515
15151515
15151513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,513,5
13,513,513,512
12121212
12121211
111111
SVARBI PASTABA :šioje lentelėje nurodyta masė vienai ašiai galioja tik tuomet:
1–kai matmuo c yra > 2b. Priešingu atveju matmuo b laikomas lygiu ne b vertei, bet
c
2vertei arba artimiausiai toliau
lentelėje nurodytai vertei;
2–kai vagono ilgis L tarp taukšų yra toks, kad masė vieneto ilgiui p yra priskirtina nagrinėjamai linijos kategorijai.
Priešingu atveju leidžiamoji masė vienai ašiai yra mažesnė ir yra lygipL
6.
Reikalavimai E, F ir G linijoms ir 5 ir 6 kategorijoms dar nenustatyti.L 344/214 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
VAGONŲ APKROVOS APRIBOJIMAI PAGAL LINIJŲ KLASIFIKACIJĄ
VAGONAI SU DVIEM KETURAŠIAIS VEŽIMĖLIAIS
Leidžiamoji didžiausia masė vienai ašiai P rįvairių kategorijų linijose matmenų a ir b atžvilgiu
Matmenų vertės Linijų kategorijos
A b D 4 D 3 D 2 C 4 C 3 C 2 B 2 B 1 A
M m t t t t t t T t t
1,80 1,50
1,40
1,30
1,2017,5
17
17
16,516,5
16,5
16
1515,5
15
15
14,516
16
16
1616
15,5
15
1515
14,5
14
13,514,5
13,5
13,5
1313
12,5
12
11,511,5
11
10,5
10,5
1,70 1,50
1,401,301,2017,5
17
16,515,516
16
151515
15
14,5
1415,5
15,515,515,515,5
15
14,514,514,5
14
13,513,514
13,5
13
12,512,5
12
11,5
1111
10,510,5
10
1,60 1,50
1,401,301,2016,5
16
15,5
1515,5
15
14,514,515
14,5
141415
15
14,514,515
14,5
141414
13,5
131313,5
13
12,5
1212
11,5
111110,5
101010
1,50 1,50
1,401,301,2016
15,5
151515
14,5
141414,5
14131314,5
14,5
141414,5
14
13,5
1313,5
13
12,512,513
12,5
121211,5
11
10,510,510,5
10
9,59,5
1,40 1,50
1,401,301,2015
1515
14,514,5
14
13,5
1313
13
12,512,513
13131313
1313
12,513
12,5
12
11,512
1212
11,510,5
10,5
101010
10
9,59,5
1,30 1,50
1,401,301,2014,5
14,514,5
1414
13,5
131313
13
12,512,512,5
12,512,512,512,5
12,512,5
1212,5
12
11,511,511,5
11,511,5
1110,5
10,5
10109,5
9,5
99
SVARBI PASTABA : masė vienai ašiai, nurodyta šioje lentelėje, galioja tik tuomet:
1–kai matmuo c yra > 2b. Priešingu atveju matmuo b laikoma lygiu ne b vertei, bet
c
2vertei arba gretimai toliau lentelėje
nurodytai vertei (1);
2–kai vagono ilgis L tarp taukšų yra toks, kad masė vieneto ilgiui p yra priskirtina nagrinėjamai linijos kategorijai.
Priešingu atveju leidžiamoji masė vienai ašiai yra mažesnė ir yra lygipL
8.
Reikalavimai E, F ir G linijoms ir 5 ir 6 kategorijoms dar nenustatyti.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/215
(1) Jeic
2< 1,20 m, reikia atlikti specialų tyrimą.
VAGONŲ APKROVOS RIBOS PAGAL LINIJŲ KLASIFIKACIJĄ
VAGONAI SU TRIMIS ARBA KETURIAIS DVIAŠIAIS VEŽIMĖLIAIS
Leidžiamoji didžiausia masė vienai ašiai P rįvairių kategorijų linijose matmenų a, b ir c atžvilgiu
Vagonai su trimis dviašiais vežimėliais
Jei c≥2b: imamos D.2 nurodytos vertės.
Jei c < 2b: imamos D.2 nurodytos vertės, o matmuo b laikomas lygiu ne b vertei, betc
2vertei arba gretimai toliau lentelėje
nurodytai vertei (1).
Vagonai su keturiais dviašiais vežimėliais
Jei 2,40 ≤c < 2b: imamos D.2 nurodytos vertės, o matmuo b laikomas lygiu ne b vertei, betc
2vertei arba gretimai toliau D.2
lentelėje nurodytai vertei.
Jei c < 2.40 m: imamos D.4 nurodytos vertės, o a dydis laikomas lygiu mažesniajam iš matmenų a arba c.
SVARBI PASTABA: pirma lentelėje nurodyta masė vienai ašiai galioja tik tuomet, kai vagono ilgis L tarp taukšų yra toks, kad
masė vieneto ilgiui p yra priskirtina nagrinėjamai linijos kategorijai. Priešingu atveju leidžiamoji masė vienai ašiai yra lygi:
vagonų su trimis dviašiais vežimėliais atveju –pLc
6.
vagonų su keturiais dviašiais vežimėliais atveju –pL
8.
Reikalavimai E, F ir G linijoms ir 5 ir 6 kategorijoms dar nenustatyti.L 344/216 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Jeic
2< 1,20 m, reikia atlikti specialų tyrimą.
VAGONŲ APKROVOS RIBOS PAGAL LINIJŲ KLASIFIKACIJĄ
DVIAŠIŲ VAGONŲ APKROVOS RIBOS
Toliau lentelėje pateikiami paprastai naudojamų vagonų palyginimo pagal ilgį su taukšais L, t. y. pagal didžiausias ašies
apkrovas, lygias 22,5, 20, 18 ir 16 t, rezultatai.
Tačiau jei, kaip nurodyta šiame lape, dėl ypatingų vagono charakteristikų, apkrovos arba dėl greito vežimo sąlygų yra
reikalaujama taikyti papildomus apribojimus, vietoj toliau lentelėje nurodytų verčių turėtų būti taikomos tikslesnės vertės.
Dviašių vagonų apkrovos ribos
Vagono charakteristikos Linijos kategorijos
L (m) P (t) A B1 B2 C D
L>7,20 22,5 32-T 36-T 40-T 45-T
20 32-T 36-T 40-T
18 32-T 36-T
16 32-T
Reikalavimai E, F ir G linijoms ir 5 ir 6 kategorijoms dar nenustatyti.
Pastaba: Reikalavimai vagonams, kurių ilgis mažesnis nei 7,2 m, yra išbraukti, nes šie vagonai negaminami.
VAGONŲ APKROVOS RIBOS PAGAL LINIJŲ KLASIFIKACIJĄ
VAGONŲ SU DVIEM DVIAŠIAIS VEŽIMĖLIAIS APKROVOS RIBOS
Toliau lentelėje pateikiami paprastai naudojamų vagonų palyginimo pagal ilgį su taukšais L, t. y. pagal didžiausias ašies
apkrovas, lygias 22,5, 20, 18 ir 16 t, rezultatai.
Tačiau jei, kaip nurodyta šiame lape, dėl ypatingų vagono charakteristikų, apkrovos arba dėl greito vežimo sąlygų yra
reikalaujama taikyti papildomus apribojimus, vietoj toliau lentelėje nurodytų verčių turėtų būti taikomos su griežtesniais
reikalavimais susijusios vertės.
Apkrovos ribos vagonams su dviem dviašiais vežimėliais
Vagono charakteristikos Linijos kategorijos
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
L>14,40 22,5 64-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 72-T 80-T
18 64-T 72-T
16 64-T
14,06<L<14,40 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T16 64-T
12,80<L<14,06 22,5 64-T 5L-T 72-T 80-T 6,4L-T 90-T
20 64-T 5L-T 72-T 80-T
18 64-T 5L-T 72-T16 64-T2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/217
Vagono charakteristikos Linijos kategorijos
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
12,50<L<12,80 22,5 5L-T 5L-T 72-T 80-T 6,4L-T 90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 80-T
18 5L-T 5L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
11,25<L<12,50 22,5 5L-T 5L-T 72-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 90-T
20 5L-T 5L-T 72-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
11,10<L<11,25 22,5 5L-T 5L-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 80-T 6,4L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
Vagono charakteristikos Linijos kategorijos
L P A B1 B2 C2 C3 C4 D2 D3 D4
10,00<L<11,10 22,5 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 8L-T
20 5L-T 5L-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T 6,4L-T 7,2L-T 80-T
18 5L-T 5L-T 6,4L-T 72-T 6,4L-T 72-T
16 5L-T 5L-T 64-T
PASTABA: Vagonai su vežimėliais, kurių ilgis su taukšais yra mažesnis negu 10 m, negaminami, todėl jie neįtraukti.]
Reikalavimai E ir F linijoms ir 5 ir 6 kategorijoms dar nenustatyti.L 344/218 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
E PRIEDAS
RIEDMENS IR BĖGIO SĄVEIKA IR REGLAMENTUOJAMI DYDŽIAI
Standartinės vėžės aširačių matmenys ir leistinieji nuokrypiai
E1 lentelė
Paskirtis Rato skersmuo (mm) Mažiausia vertė (mm) Didžiausia vertė (mm)
Atstumas tarp ratlankių antbriaunių
kontaktinių paviršių (SR)
SR= A R+Sd(kairiojo rato)+S d(dešiniojo rato)≥840 1 410 1 426
< 840 ir ≥330 1 415 1 426
Atstumas tarp ratų vidinių briaunų (AR)≥840 1 357 1 363
< 840 ir ≥330 1 359 1 363
Ratlankio plotis (B R) ≥330 133 140 (1)
Ratlankio antbriaunio storis (S d)≥840 22 33
< 840 ir ≥330 27,5 33
Ratlankio antbriaunio aukštis (S h)≥760 28 36
< 760 ir ≥630 30 36
< 630 ir ≥330 32 36
Ratlankio antbriaunio paviršius (q R) ≥330 6,5
Ratų ratlankių defektai: rato iščiuožos,
važiuojamojo paviršiaus atplaišos, ištrupos,
žiedinės išdylos, nuoskalos ir kt.Nacionalinės taisyklės galioja iki EN paskelbimo
(1) Su atbrailomis.
Dydžiai S Rir A Ryra matuojami viršutinio bėgių paviršiaus lygmeniu ir turi atitikti lentelėje nurodytas vertes prekiniams
vagonams pakrovos ir taros sąlygomis ir esant laisviems aširačiams. Atskiriems riedmenims jų tiekėjas gali nurodyti
mažesnes tolerancijas aukščiau nurodytų apribojimų diapazone..2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/219
E1 pav.
Simboliai
L 344/220 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
F PRIEDAS
RYŠYS
Riedmens tinkamumas informacijai perduoti tarp žemės ir riedmens
F1 pav.
Žymenų vieta ant vagono
F1 brėžinyje (aukščiau) A1 ir A2 yra atitinkamai mažiausias ir didžiausias žymenų centrų padėties aukštis virš bėgių
s visomis vagono pakrovos ir pakabos judėjimo sąlygomis:
A1 = 500 mm
A2 = 1100 mm
F2 pav.
Žymenų skaitytuvų įrengimo apribojimai
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/221
G PRIEDAS
APLINKOS SĄLYGOS
Drėgnis
G1 brėž
L 344/222 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
G2 brėž
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/223
H PRIEDAS
INFRASTRUKTŪROS IR RIEDMENŲ REGISTRAS
Riedmenų registras
Prekinių vagonų registrui taikomi reikalavimai
Duomenų elementasKritiniai užtikrinant
sąveikąKritiniai užtikrinant
saugąAtnaujinimo dažnumas
Pagrindiniai duomenys Kasmet
Riedmens numeris √ √
Savininkas
Valdytojas √ √
Riedmens tipas
(UIC 438-2}√ √
Techninė informacija
Ilgis su buferiais √ √
Masė be krovinio √ √
Sankabos tipas √ √
Riedmens gabaritas √ √
Aširačio gabaritas √ √
Rato skersmuo √ √
Ašių skaičius ir išdėstymas √ √
Aširačių padėtis vežimėlyje, atstumas tarp
vežimėlio aširačių/atstumas nuo šerdeso√ √
Atstumas tarp vežimėlių šerdesų (atstumas tarp
vežimėlių aširačių)√ √
Kritinė informacija užtikrinant saugąja
Stabdymo tipas √ √
Stabdžių masė/stabdoma masė % √ √
Lėtėjimo kreivė √ √
Rankinio stabdžio tipas √ √
Didžiausias greitis (pakrauto riedmens) √ √
Didžiausias greitis (riedmens be krovinio) √ √
Didžiausia apkrova √ √
Didžiausia ašinė apkrova √ √
Informacija apie pavojingus krovinius (kelios
sritys)√ √
Informacija, reikalinga pakraunant riedme-
nis
Pakrovos lentelė √ √
Krovimo platformos aukštis (skirta platformi-
niams vagonams ir mišriam vežimui)√ √L 344/224 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Duomenų elementasKritiniai užtikrinant
sąveikąKritiniai užtikrinant
saugąAtnaujinimo dažnumas
Krovimo apribojimai (pvz., masės pasiskirsty-
mas)√ √
Registravimo duomenys
Registravimo būklė √
Eksploatavimo pradžios data √
EB patikros deklaracijos data ir notifikuotoji
įstaiga√
Vagonui įrengtų sąveikių sudedamųjų dalių
sąrašas, SSD identifikavimas ir SSD EB patikra,
EB patikros deklaracijos data ir notifikuotosios
įstaigos√ (√)
Papildomas tam tikrais atvejais privalomas
sertifikavimas(√)
Visi ankstesni riedmenų numeriai ir atitinka-
mos registravimo datos√ √
Techninės priežiūros informacija
Techninės priežiūros plano nuoroda √ √
Apribojimai
Geografiniai apribojimai √ √
Su aplinka susij ęapribojimai –temperatūros
diapazonas T(n), T(s), T(RIV),
T(n)+T(s)√ √
Riedmenų skirstymo nuo skirstomojo kalnelio
apribojimas√ √
Mažiausias bėgių kelio kreivės spindulys √ √
Vertikalios bėgių kelio kreivės apribojimai √ √
Leidžiama naudoti keltuose √ √
Laiko apribojimai √ √
Žymenos
Jei pritvirtintos √ √
Pastaba: reikės atskiros (-ų) valdytojų (savininkų, GĮ), riedmenų registre nurodomų kodų numeriais, duomenų bazės (-ių).2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/225
I PRIEDAS
STABDYMO SĄVEIKOS SUDEDAMŲJŲ DALIŲ SĄSAJOS
I.1. ORINIO STABDŽIO ORO SKIRSTYTUVAS
Sąveikos sudedamosios dalies orinio stabdžio oro skirstytuvo specifikacija pateikta 4.2.4.1.2.2 „Stabdymo galia“ ir
4.2.4.1.2.7 „Oro tiekimas“
I.1.1. Orinio stabdžio oro skirstytuvo sąsajos
I.1.1.1. Orinio stabdžio oro skirstytuvo vo žtuvas
Orinio stabdžio oro skirstytuvas yra orinis valdymo vo žtuvas. Jo paskirtis –reguliuoti išėjimo slėgį, o tai yra įėjimo slėgio
keitimo funkcijai atvirkštinė funkcija. Žr. I.1 ir I.2 brėžinyje Orinio stabdžio oro skirstytuvo veikimą apibūdina:
— laipsniškas stabdymas ir stabdžių atleidimas,
— stabdymo trukmė,
— stabdžių atleidimo trukmė,
— orinio stabdžio oro skirstytuvo rankinio atleidimo vo žtuvas,
— automatinis valdymas,
— jautrumas ir nejautrumas.
I.1 pav.
I.2 brėž.
L 344/226 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Orinio stabdžio oro skirstytuvą valdo stabdžių magistralės slėgis. Kai mašinisto stabdžių valdiklio svirtis yra „laisvoje“
padėtyje, normalus traukinio stabdžių magistralės darbinis slėgis turi būti 5 barai, tačiau skirstytuvas turi pagal nustatytus
reikalavimus veikti ir esant 4–6 barų stabdžių magistralės slėgiui. Norint užtikrinti visą stabdymo galią, slėgis turi sumažėti
1,5 ± 0,1 baro. Maksimalus šiuo sumažėjimu užtikrinamas išėjimo slėgis yra 3,8 ± 0,1 baro. Paprastai nustatomas
maksimalus išėjimo slėgis. Įprastas darbinis stabdžių magistralės slėgis yra 5 barai, tačiau orinio stabdžio oro skirstytuvas
turi normaliai veikti ir esant 4–6 barų stabdžių magistralės slėgiui. Skirstytuvo išėjimo slėgio pokyčius lemia įėjimo slėgio
pokyčiai (žr. I.3 brėžinį).
I.3 brėž.
Baigus stabdyti, orinio stabdžio oro skirstytuvas, reaguodamas įpadidėjusį stabdžių magistralės slėgį ir stabdžių cilindre
suslėgtą orąišleisdamas įaplinką, atleidžia vagono stabdžius, žr. I.4 paveikslą.
I.4 brėž.
Keičiant įėjimo slėgį, turi būti įmanoma truputį padidinti ir sumažinti išėjimo slėgį; 0,1 baro įėjimo slėgio pokytis turi sukelti
išėjimo slėgio pokytį. Esant tokiam pačiam įėjimo slėgiui, stabdymo ir stabdžių atleidimo sukeliamo išėjimo slėgio
svyravimas neturi būti didesnis kaip 0,1 baro.
Orinio stabdžio oro skirstytuvas stabdžių magistralės ir atitinkamo valdymo rezervuaro nesujungia tol, kol išėjimo slėgis
nėra mažesnis kaip 0,3 baro. Šis sujungimas įmanomas tada, kai darbinis stabdžių magistralės slėgis padidėja ne daugiau
kaip 0,15 baro.
Stabdymo laikas yra laikas, per kurį išėjimo slėgis nuo 0 baro padidėja iki 95 % maksimalaus išėjimo slėgio, kai įėjimo slėgis
greičiau nei per 2 sekundes sumažinamas iki 0 barų. Vienos pakopos P režimu tai trunka 3–5 sekundes, P režimu sukroviniu ar be jo arba esant krovinį atitinkančiam stabdymui –3–6 sekundes ir G režimu, kai naudojama viena magistralė
(vamzdynas), –18–30 sekundžių.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/227
Atleidimo laikas yra laikas, per kurį išėjimo slėgis, pradėjęs mažėti nuo maksimalaus, sumažinamas iki 0,4 baro, kai įėjimo
slėgis, pradedant nuo 1,5 baro mažesnio slėgio, trumpiau nei per 2 sekundes padidinamas iki darbinio slėgio. P režimu taitrunka 15–20 sekundžių, G režimu –45–60 sekundžių. Krovininių vagonų, kurių bendras svoris didesnis kaip 70 ton ų,
P režimu šis laikas gali būti 15–25 sekundės.
Orinio stabdžio oro skirstytuvą turi būti įmanoma naudoti G, P ar G arba P režimais, o pastaruoju atveju turi būti keitimo
įrenginys, kuris leistų keisti pasirinktą trukmę.
Turi būti rankinio atleidimo funkcija, kuriai panaudoti reikalingas apgalvotas ir sąmoningas rankinis veiksmas, kuriuo
siekiama nutraukti stabdymą (atidaryti skirstytuvo vožtuv ą).
Orinio stabdžio oro skirstytuvas turi būti automatinis ir jame turi būti numatyta galimybė pasiekti maksimalų išėjimo slėgį
esant įėjimo slėgio nuostoliams.
Orinio stabdžio oro skirstytuvas turi būti nepertraukiamojo veikimo ir jame turi būti numatyta galimybė užtikrinti ne
mažiau kaip 85 % maksimalaus išėjimo slėgio, panaudojant staigųjį stabdymą ir laikantis visų eksploatacijos sąlygų.
Pagalbiniame rezervuare esant oro, kompensuodamas patirtus išėjimo slėgio nuostolius, skirstytuvas turi išlaikyti išėjimo
slėgį.
Pagalbinis ir valdymo rezervuaras riedmenyje turi būti įrengti taip, kad netrukdytų išleisti ir pripildyti traukinio gale esančių
rezervuarų. Be to, turi būti padaryta taip, kad stabdžių magistralėje nesusidarytų didesnių slėgio svyravimų, galin čiųpaveikti
greta esančių riedmenų stabdymą.
Orinio stabdžio oro skirstytuvas turi veikti pagal nustatytus reikalavimus ir tinkamai reaguoti į įėjimo slėgį, kai gretimi
skirstytuvai yra atskirti arba neveikia.
Orinio stabdžio oro skirstytuvo jautrumas turi būti toks, kad įėjimo slėgiui nuo normalaus darbinio slėgio per 6 sekundes
sumažėjus 0,6 baro, jis pradėtų veikti per 1,2 sekundės.
Orinio stabdžio oro skirstytuvo nejautrumas turi būti toks, kad įėjimo slėgiui nuo normalaus darbinio slėgio per 60
sekundžių nukritus 0,3 baro, jis nepradėtų veikti.
I.5 brėž.
Orinio stabdžio oro skirstytuvo vožtuve turi būti greitojo veikimo funkcija (greitintuvas), kuri, slėgiui stabdžių magistralėje
traukinio priekyje nukritus 0,3 baro, pirmu atleisto stabdžio paveikimu suteikia galimybę vietinį stabdžių magistralės slėgį
greitai sumažinti ne daugiau kaip 0,4 baro. Tai reikalinga pneumatiniam stabdžių signalui perduoti per visą traukinio ilgį.L 344/228 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Gali būti numatyta darbinio slėgio perkrova, kuri suteikia galimybę stabdžių magistralės slėgį pakelti virš normalaus
darbinio slėgio –iki 6 barų ir taip sumažinti atleidimo trukmę, kuri gali būti iki 40 sekundžių G režimu ir iki 10 sekundžių
P režimu. Stabdžių magistralės perkrovos metu orinio stabdžio oro skirstytuvas neturi perkrauti valdymo rezervuaro.
Visiškai atleidus stabdžius, kai slėgis stabdžių magistralėje yra padidėjęs iki 6 barų, skirstytuvas neturi veikti 2 sekundes, tada
per 1 sekundę slėgį reikia sumažinti iki 5,2 barų ir po to grąžinti įprastą darbinį slėgį.
Orinio stabdžio oro skirstytuvui turi būti numatyta staigaus suveikimo funkciją, kuri, dirbant G stabdymo režimu, suteikia
galimybę greičiau padidinti išėjimo slėgį stabdymo pradžioje. Šis padidėjimas sudaro apie 10 % maksimalaus išėjimo slėgio.
Tuo siekiama greitai padidinti frikciniam stabdymui reikalingą slėgį.
I.6 brėž.
I.2. KINTAMOS APKROVOS PERJUNGIMO VOŽTUVAS/AUTOMATINIAI ĮAPKROVĄ („TUŠČIA“ ARBA „PAKRAUTA“)
REAGUOJANTYS STABDŽIAI
I.2.1. Kintamos apkrovos perjungimo vožtuvas
Perjungimo vožtuvas yra įrenginys, kintant vagono masei keičiantis stabdžių sistemos veikimo jėgą. Dėl vagono masės
pokyčių turi būti be perstojo, automatiškai ir beveik be vėlavimų keičiama stabdymo jėgą. Vožtuvas neturi reaguoti
įtrumpalaikius sukrėtimus arba trumpalaikius ratų apkrovos pokyčius. Jis neturi paveikti pneumatinio stabdžio
eksploatacinių savybių (žr. TSS 5.3.3.1 skyrių), išskyrus stabdžių, kuriuose įmontuoti stabdymo jėgai keisti skirti
pneumatinio valdymo įrenginiai ir kurių atleidimo laikas yra laikas, per kurį perjungimo valdymo kameroje pasiekiamas 0,4
barų slėgis (valdymo slėgis). Stabdymo metu šisįrenginys neturi keisti stabdymui reikalingos stabdymo jėgos. Jame yra
numatytos ne mažiau kaip 5 stabdymo pakopos nuo minimalios iki maksimalios stabdymo jėgos ir visais atvejais –nuo
tuščio iki pakrauto vagono. Šisįrenginys visuomet turėtų sunaudoti kuo mažiau oro ir neturėtų trukdyti riedmens
stabdymui.
I.2.2. Automatinis įapkrovą reaguojantis („tuščia“ arba „pakrauta“) perjungimo vožtuvas
Įapkrovą („tuščia“ arba„pakrauta“) reaguojantis perjungimo vožtuvas yra įrenginys, keičiantis stabdžių sistemos veikimo
jėgą vieninteliame vagono masės intervalo taške. Kai vagono masė tampa mažesnė arba didesnė užmasę, kuriai esant reikia
perjungti, šis perjungimo vožtuvas atitinkamai automatiškai persijungs įpadėtį „tuščia“ arba„pakrauta“. Jo darbui neturi
turėti įtakos smūgiai ir virpesiai. Įapkrovą („tuščia“ arba„pakrauta“) reaguojantis perjungimo vožtuvas neturi turėti įtakos
pneumatinio stabdžio eksploatacinėms savybėms (žr. TSS 5.3.3.1 skyrių).
I.3. APSAUGOS NUO RATŲ SLYDIMO ĮRENGINYS (ARS)
Apsaugos nuo ratų slydimo (ARS) įrenginys yra sistemos, skirtos geriausiam turimo ratų ir bėgių sankybio naudojimui, kai
kontroliuojant yra mažinama ir atkuriama stabdymo jėga, kad nekontroliuojami aširačiai nesiblokuotų ir neslystų ir dėl to
sutrumpėtų stabdymo kelias, dalis. ARS įrenginys neturi turėti įtakos stabdžių funkcinėms charakteristikoms.
Aširačių sukimosi greitis yra apskaičiuojamas remiantis jutiklių pateikta informacija ir tikrinamas automatinės valdymo
sistemos. Ji ARS išmetimo vo žtuvams perduoda komandas iš dalies arba visai sumažinti ar atkurti stabdymo jėgą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/229
Sistemai apskaičiuojant greitį, būtina atsižvelgti įkonkretaus riedmens leidžiamus ratų skersmens skirtumus.
Energijos tiekimas ARS turi būti suprojektuotas taip, kad būtų užtikrinta, jog riedmeniui pajudėjus ARS įsijungs ir jai bus
tiekiama energija. Kad ARS sistemos veiktų, joms būtina tiekti energij ą, kuria aprūpinti gali riedmuo arba pati ARS.
ARS sistemos turi būti suprojektuotos taip, kad veiktų tiksliai esant galimiems 30 % įtampos svyravimams. Įtampos
svyravimams viršijus šiąribą, ARS turi išsijungti nepaveikdama stabdžių sistemos. Maitinimo įtampai grįžus įleistinas ribas,
ARS turi automatiškai vėl pradėti normaliai veikti.
ARS įrenginys turi turėti atskirą apsaugotą grandinę. ARS grandinės lydieji saugikliai arba išjungikliai riedmenyje turi būti
nuo kitų taip atskirti, kad jų nebūtų galima supainioti arba perjungti tuo pačiu būdu. Visada, kai esama energijos, ji turi būti
tiekiama ARS. Automatinis maitinimo išjungimas leidžiamas tik esant ramybės režimui (riedmeniui nejudant) arba baterijos
saugumo sumetimais (baterijai išsikrovus arba dėl ilgalaikių maitinimo sutrikimų susidarius žemai įtampai).
ARS turi būti suprojektuota taip, kad naudotų kuo mažiau oro.
Tolesnis sąveikos sudedamosios dalies –apsaugos nuo ratų slydimo įrenginio –aprašas pateiktas TSS 4.2.4.1.2.6 ir
4.2.4.1.2.7 punktuose.
I.4. ĮTEMPIKLIS (LAISVUMO KOMPENSATORIUS)
Įtempikliai reikalingi, kad tarp dviejų frikcinio stabdžio detalių (tarp rato ir stabdžių trinkelės arba tarp disko ir stabdžio
trinkelės) būtų automatiškai išlaikyta pastovi nurodyta prošvaisa ir kad būtų išlaikomos stabdymo charakteristikos bei
užtikrinamas stabdžių veiksmingumas.
Įtempiklis turi absorbuoti ne daugiau kaip 2 kN stabdymo jėgos. Įtempiklio eksploatacinėms charakteristikoms neturi turėti
įtakos aplinkos sąlygos (vibracija, žiemos sąlygos ir pan.).
Įtempiklių pakeičiamumo reikalavimų nėra, bet jei tempikliai yra keičiami, jiems taikomi šie dydžio apribojimai (privaloma
laikytis tik lentelėje pateiktų dydžių).
Keičiami įtempikliai, kurie įrengiami rėmo viduje, neturi viršyti šiųdydžio apribojimų:
— kai apkrova ne didesnė kaip 75 kN
I.7 brėž.
L 344/230 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— kai apkrova didesnė kaip 75 kN
I.8 brėž.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/231
I.5. STABDŽIŲ CILINDRAS/PALEIDIKLIS
Stabdžių cilindrų/paleidiklių pakeičiamumo reikalavimų nėra, bet jei stabdžių cilindrai/paleidikliai keičiami, jiems taikoma
tolesnė išlyga (privaloma laikytis tik lentelėje pateiktų dydžių).
Ratiniuose stabdžiuose naudojami keičiamieji stabdžių cilindrai, kurie įrengiami rėmo viduje arba vežimėlyje, privalo atitikti
šiuos I.9.1 paveiksle pateiktus jungiamųjų dalių matmenis:
I.9.1 brėž.
L 344/232 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Keičiamųjų stabdžių cilindrų šarnyrinių jungčių ašių irįvorių skersmuo turi atitikti toliau pateikiamą I.9.2 brėžinį:
I.9.2 brėž.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/233
I.6. PNEUMATINĖ PUSMOVĖ
Automatinių pneumatinių stabdžių magistralei skirtos pneumatinės pusmovės privalo atitikti I.10, I.12 ir I.13 arba I.15
brėžinius. Prie galinio čiaupo jungiama mova turi būti tokia, kaip nustatyta I.10 brėžinyje, o vamzdis turi turėti vidinį
Whitworth (BSPP) G11/4" sriegį.
Pagrindinio rezervuaro magistralei skirtos pneumatinės pusmovės privalo atitikti I.11, I.14 ir I.13 arba I.15 brėžinius. Prie
galinio čiaupo jungiama mova turi būti tokia, kaip nustatyta I.10 brėžinyje (tokia pati, kaip ir automatinių pneumatinių
stabdžių magistralės), o vamzdis turi turėti vidinį Whitworth (BSPP) G11/4" sriegį.
Abiejų magistralių jungiamųjų žarnų vidinis skersmuo turi būti 25–30 mm. Ilgis turi būti toks, kaip nustatyta I.10 ir I.11
brėžiniuose. Kai šiosžarnos naudojamos su paslankiąja automatine sankaba, jų ilgis turi būti padidintas iki 1080 mm, jei jos
skirtos automatinių pneumatinių stabdžių magistralei, ir iki 930 mm, jei jos skirtos pagrindinio rezervuaro magistralei, o ne
naudojami I.10 ir I.11 brėžiniuose nustatyti matmenys. Šioms movoms dažniausiai naudojamos guminės žarnos, tačiau gali
būti naudojamos ir metalinės, jei jos yra pakankamai lanksčios.
Automatinių pneumatinių stabdžių magistralės movos turi atitikti I.12 brėžinį. Pagrindinio rezervuaro magistralės mova turi
atitikti I.13 brėžinį. Turi būti laikomasi abiejuose brėžiniuose pateiktų matmenų, nes taip siekiama užtikrinti sandarų
sujungimą, bet forma ir kiti matmenys gali būti keičiami, jei movos yra suprojektuotos taip, kad jose būtų kuo mažesnis
pasipriešinimas oro srovei. Movos gali būti gaminamos vientisos arba iš dviejų dalių, kaip nurodyta I.12 ir I.14 brėžiniuose
žvaigždute (*). Jei mova gaminama vientisa, turi būti naudojamas I.13 brėžinyje nurodytas tarpiklis, jei ne –I.15 brėžinyje
nurodytas tarpiklis.
I.10 brėž.
I.11 brėž.
Pneumatinė pusmovė –Pagrindinio rezervuaro magistralė
L 344/234 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(*) Rekomenduojami matmenys
I.12 brėž.
Mova –Stabdžių magistralė
I.13 brėž.
Tarpiklis –Vientisas jungiamasis antgalis
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/235
I.14 brėž.
Mova –Pagrindinio rezervuaro magistralė
I.15 brėž.
Tarpiklis –Dviejų dalių mova
L 344/236 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.7. GALINIS STABDŽIŲ MAGISTRALĖS ČIAUPAS
Galinis čiaupas yra magistralėje įtaisytas įrenginys, sudarantis sąlygas oro srovei judėti magistrale, kai čiaupas yra atidarytas.
Uždarytas jis užkerta kelią srovės judėjimui magistrale ir išleidžia iš magistralės orą per vienoje galinio čiaupo pusėje įrengtą
angą.
Siekiant užtikrinti oro srovės judėjimą stabdžių magistrale ir pagrindinio rezervuaro magistrale, galiniam stabdžiui nustatyti
toliau pateikti funkciniai reikalavimai. Atsižvelgiant įtai, ar riedmenyje naudojama automatinė sankaba, ar ne, galinio čiaupo
gabaritiniai matmenys turi atitikti I.17 ir I.18 paveikslus arba I.19 ir I.20 paveikslus.
Atidarymo ir uždarymo padėtys. Rankenos padėtis turi būti tokia pati visuose riedmenyse ir nustatyta taip, kad čiaupas
būtų atidaromas ir uždaromas jo ašį pasukant ne mažiau kaip 90oir ne daugiau kaip 100o, tačiau automatinių sankabų
neturinčiuose vagonuose montuojamiems galiniams čiaupams leistinas 125okampas. Kad atidarymo ir uždarymo padėtys
būtų tikrai įjungtos, kraštinėse sukimo padėtyse turi būti numatyti stabdikliai. Uždarymo padėtis yra tokia, kai srovės kelias
tarpįėjimo ir išėjimo angų yra uždarytas, o oro išleidimo kanalas yra atidarytas ir žarna prijungtas prie magistralės ir čiaupo
jungiamosios dalies. Riedmens čiaupas uždaromas jo rankeną pakeliant įvertikalią padėtį. Atidarymo padėtis yra tokia, kai
srovės kelias tarp įėjimo ir išėjimo angų yra visiškai atidarytas, o oro išleidimo kanalas yra uždarytas. Čiaupas atidaromas jo
rankeną nuleidžiant įbeveik horizontalią padėtį.
Kai galiniam čiaupui valdyti naudojamas valdymo velenas, kaištį, kuris įkišamas panaudojant dvišakį čiaupą, turi būti galima
įstumti taip, kad sukimosi kampas tarp čiaupo kraštinių padėčių būtų simetriškas tiesei, kuri yra statmena čiaupo vidurio
išilginei tiesei (žr. I.20 brėžinį).
Oro išleidimo anga. Galinis čiaupas turi turėti ne mažesnę kaip 80 mm2oro išleidimo angą, įrengtą taip, kad uždarius
čiaupą iš čiaupo gale esančios jungiamosios žarnos (riedmens oro įsiurbimo jungties) ateinantį suspaustą orąbūti galima
išleisti įaplinką. Išleidimas turi prasidėti suveikus galiniam čiaupui ir jo kanalo skerspjūvio plotui sumažėjus trečdaliu. Jei oro
išleidimo anga yra riedmens gale, ji turi būti įrengta taip, kad nebūtų galimybės jos užkimšti.
Sukimo momentas. Galiniams čiaupams su mechaniniais stabdikliais ar sklendėmis neturi turėti įtakos virpesiai ar smūgiai.
Galinį čiaupą rankiniu būdu turi būti įmanoma valdyti taip, kad būtų galima užtikrinti čiaupo su stabdikliais 9–20 Nm
sukimo momentą irčiaupo su sklendėmis maksimalų 6 Nm sukimo momentą.
Galinio čiaupo ašies rankena. Jei rankeną įmanoma nuimti ir tam tikras kampas tarp jos ir veleno konstrukcijos atžvilgiu
nėra numatytas, rankeną prie veleno turi būti įmanoma tvirtinti tik taip, kad rankenos ašis ir veleno skersmens žymė būtų
vienoje linijoje, o ašis turi būti pažymėta taip, kaip nurodyta I.16 brėžinyje, arba taip, kaip nurodė pirkėjas. Rankena ir
velenas vienas prie kito turi būti tvirtinami taip, kad atitiktų visus eksploatacijos ir saugos reikalavimus. Jei galinio čiaupo
rankena yra nuimama nuo veleno, ji turi būti laikoma tinkamoje vietoje.
I.16 brėž.
Veleno galo ženklinimas
Slėgio mažėjimo trukmė. Oro kanalai turi būti suprojektuoti taip, kad galiniame čiaupe patiriami nuostoliai būtų kaip
galima mažesni, o skerspjūvio plotas būtų ne mažesnis kaip paprasto vamzdžio, kurio vidinis skersmuo 25 mm. Slėgio
mažėjimo trukmė atidarius galin į čiaupą turi būti ne didesnė kaip atitinkamame tokio paties skersmens vamzdyje.
Oro smūgiai. Detalės turi būti atsparios oro smūgiams, kurie dažnai pasitaiko greitai atidarant galinį čiaupą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/237
Jungtys. Galinio čiaupo korpuse turi būti išgręžtas vidinis Whitworth (BSPP) G1„arba G11/4“ sriegis, kad jį būtų galima
prijungti prie stabdžių arba pagrindinio rezervuaro magistralės. Korpuso su vidiniu sriegiu galas turi būti šešiakampio
formos arba briaunotas (žr. I.17 brėž.). Pirkėjui pageidaujant, korpuso galas gali turėti flanšinėms jungtims skirtąplokščiabriaunį paviršių. Galinio čiaupo korpusas turi turėti išorinį sriegį, skirtą sujungimui su jungiamąja žarna, kaip
nurodyta I.18 brėž..
I.17 pav.
Galinio čiaupo gabaritiniai matmenys
(matavimo vienetas –milimetras)
L 344/238 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.18 brėž.
Galinis čiaupas su spyruokliniu stabdikliu kraštinėse padėtyse
(matavimo vienetas –milimetras)
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/239
I.19 brėž.
Riedmenų su automatinėmis sankabomis galinio čiaupo gabaritiniai matmenys
(matavimo vienetas –milimetras)
L 344/240 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.20 brėž.
Riedmenų suįrengta automatine sankaba galinio čiaupo ir jo valdymo svirties jungties matmenys
(matavimo vienetas –milimetras)
I.8. SKIRSTYTUVO ATJUNGIMO ĮRENGINYS
Stabdymo metu atjungimo įrenginio rankena turi būti nuleista žemyn įvertikalią padėtį. Rankenos pasukimu maksimaliu
90okampu stabdys turi būti atjungtas. Čiaupo valdymo rankenos forma turi atitikti I.21 brėžinį.
I.21 pav.
Atjungimo įrenginys riedmeniui turi būti įtaisytas taip, kad atjungimo (uždarymo) ir veikimo (atidarymo) padėtys būtų
aiškiai matomos ir įrenginį būtų patogu valdyti iš vienos riedmens pusės.
Rekomenduojama čiaupą įtaisyti ant skirstytuvo arba visiškai šalia jo.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/241
I.9. DISKINIŲ STABDŽIŲ TRINKELĖ
I.9.1. Tikslas
Trinkelė skirta naudoti kaip riedmens frikcinių stabdžių dalis, kuri, ją prispaudus prie stabdžių disko trinties paviršiaus,
leidžia užtikrinti iš anksto nustatytas pirkėjo nurodytas stabdymo pakopas. Trinkelė turi atitikti toliau pateiktus
reikalavimus:
— būti tinkama užtikrinti tam tikrą stabdymo arba sukimo momentą,
— būtina tinkama riedmens ar riedmenų stabdymo kinetinę ir potencinę energij ąfrikcinio sankybio su stabdžių disko
trinties paviršiumi (jeigu naudojami diskiniai stabdžiai) paversti šiluma,
— būti tinkama naudoti kaip postovio stabdžio dalis, kurios veikimas užtikrinamas frikciniu sankybiu su diskinio
stabdžio trinties paviršiumi.
I.9.2. Eksploataciniai reikalavimai
Trinkelė turi būti suprojektuota ir pagaminta taip, kad esant bet kokioms numatytoms eksploatacijos sąlygoms būtų
atsižvelgta įtoliau pateiktus kriterijus.
Eksploatacinės savybės
— Nurodytas maksimalus lėtėjimas užtikrinamas veikiant visai apkrovai ir staigiojo stabdymo sąlygoms
— Stabdžių disko sukimosi greičio diapazonas
— Nurodyti postovio stabdžio įrangos reikalavimai
— Trinkelės trinties pavir šiaus prispaudimo prie disko frikcinio paviršiaus jėgos diapazonas
— Stabdžių disko trinties pavir šiaus gamybai panaudota medžiaga
— Pakintančios stabdymo energijos kiekis ir jos virsmo bei sklaidos rodikliai
— Stabdžių disko trinties pavir šiaus temperatūra
Priežiūros ir eksploatacijos išlaidų veiksniai
— Trinkelės frikcinės medžiagos ir stabdžių disko trinties pavir šiaus vientisumo ir dėvėjimosi rodikliai
— būtinybė užtikrinti, kad bet koks frikcinės medžiagos kiekis neatsiskirtų nuo darbinio trinkelės sluoksnio
— būtinybė užtikrinti, kad trinkelės paviršius nesideformuotų jokiame trinkelės frikcinės medžiagos paviršiaus plote
I.9.3. Trinkelės matmenys
Stabdžių trinkelės, kaip sąveikos dalies, sąsajos matmenys turi atitikti I.9.3.1 ir I.9.3.2 brėžiniuose nurodytus 200 cm2ir 175
cm2stabdžių trinkelių matmenis.L 344/242 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
9.3.1. brėž.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/243
9.3.2. brėž.
I.9.4. Trinties rodikliai
Bendrieji reikalavimaiPriklausomai nuo trinkelės medžiagos tipo ir sudėties tokio paties dydžio trinkelės, turinčios tokį patį nurodytą trinties
koeficientą ir naudojamos tame pačiame stabdymo įrenginyje, gali pasižymėti skirtingais trinties rodikliais.
Jeiįmanoma, trinties koeficientas neturi priklausyti nuo pradinio stabdymo greičio, nuo konkretaus spaudimo įstabdžių
disko trinties pavir šių, nuo trinties paviršiaus temperatūros ir aplinkos sąlygų. Be to, trinties koeficientas neturi priklausyti
nuo trinkelės trinties paviršiaus nusidėvėjimo įstabdžių disko trinties paviršių laipsnio.
Specialūs reikalavimaiPirkėjas turi išsamiai apibūdinti darbo režimą (maksimalus greitis, diskui tenkanti stabdymo apkrova, greičio mažėjimas,
diskų tipas ir medžiaga, kiti reikalavimai), kuriam trinkelė turi būti tinkama.L 344/244 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.10. RATINIŲ STABDŽIŲ TRINKELĖS
I.10.1. Tikslas
Trinkelė skirta naudoti kaip riedmens frikcinių stabdžių dalis, kuri, ją prispaudus prie rato ratlankio, leidžia užtikrinti iš
anksto nustatytas pirkėjo nurodytas stabdymo pakopas. Trinkelė turi atitikti toliau pateiktus reikalavimus:
— būti tinkama užtikrinti stabdymo arba sukimo momentą,
— būti tinkama užtikrinti riedmens ar riedmenų stabdymo kinetinę ir potencinę energiją frikciniu sankybiu su rato
ratlankiu (jeigu naudojami ratiniai stabdžiai) paversti šiluma,
— būti tinkama naudoti kaip postovio stabdžio dalis, kurios veikimas užtikrinamas frikciniu sankybiu su rato ratlankiu
(riedėjimo paviršiumi).
I.10.2. Medžiagos
Stabdžių trinkelė, keičiama tik remonto atveju, gali būti gaminama iš ketaus, kompozicinės arba metalizuotos medžiagos. Jei
įmanoma, metalizuotų trinkelių trinties koeficientas neturi priklausyti nuo pradinio stabdymo greičio, nuo konkretaus
spaudimo įrato ratlankį, nuo frikcinio pavir šiaus temperatūros ir aplinkos sąlygų. Be to, trinties koeficientas neturi
priklausyti nuo trinkelės trinties paviršiaus nusidėvėjimo įrato ratlankį laipsnio.
Šiame priede nepateikiami jokie kompozicinėms trinkelėms taikomi techniniai reikalavimai.
I.10.3. Sąsaja su trinkelės laikikliu
Viengubų ir dvigubų trinkelių jųtvirtinimo kaiščio sąsajos matmenys, jei trinkelės yra 320 mm ilgio ir pagamintos iš ketaus,
turi atitikti nustatytuosius I.10.3.1 brėžinyje, o dvigubų 250 mm ilgio trinkelių –I.10.3.2 brėžinyje. I.10.3.3 brėžinyje
nurodyti tam tikri ypatumai, įkuriuos reikia atsižvelgti, kad būtų užtikrintas tokio paties tipo kompozicinių trinkelių
pakeičiamumas ir nebūtų galimybės jas pakeisti 320 mm ilgio ketaus trinkelėmis. I.10.3.4 brėžinyje nurodyti atitinkami 250
mm ilgio dvigubų trinkelių ypatumai.
Žr. toliau pateiktus brėžinius.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/245
I.10.3.1 brėž.
1 dalis
L 344/246 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.10.3.1 brėž.
2 dalis
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/247
I.10.3.2 brėž.
1 dalis
L 344/248 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.10.3.2 brėž.
2 dalis
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/249
I.10.3.3 brėž.
Visi matmenys tokie pat kaip ir I.10.3.1 brėžinyje.
L 344/250 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.10.3.4 brėž.
Visi kiti matmenys tokie pat kaip ir I.10.3.2 brėžinyje.
I.11. STABDŽIŲ MAGISTRALĖS ORO IŠLEIDIMO GREITINTUVO VOŽTUVAS
Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvo vožtuvas yra prie riedmens stabdžių magistralės prijungtas įrenginys, kuris
reaguoja įgreitą stabdžių magistralės slėgio mažėjimą ir užtikrina greitą tolydų mažėjimą daugiau nei iki 2,5 baro.
Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvai turi veikti kartu su visais sąveikoje dalyvaujančiais skirstytuvais ir sąveikoje
dalyvaujančiais stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvais. Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvas turi būti
parengtas veikti stabdžių magistralėje nusistovėjus darbiniam (eksploataciniam) slėgiui. Toliau pateiktos eksploatacijos
sąlygos nustatytos esant 5 barų stabdžių magistralės darbiniam (eksploataciniam) slėgiui, tačiau jokių veikimo sutrikimų
neturi būti stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvui veikiant 4–6 barų darbinio (eksploatacinio) slėgio sąlygomis.
Įjungus staigiojo stabdymo stabdį, stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvai turi pakankamai greitai sumažinti stabdžių
magistralės slėgį, kad kiekviename traukinio sąstato riedmenyje būtų užtikrintas greitas stabdžių cilindrų slėgio padidėjimas.
Stabdžių magistralės slėgiui staigiai sumažėjus daugiau nei iki 2,5 baro, greičiau kaip per 4 sekundes nuo greitintuvo
veikimo pradžios greitintuvas turi sustabdyti oro išleidimą ir vėl greitai pripildyti stabdžių magistralę.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/251
Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvas turi išleisti orą išstabdžių magistralės nesukeldamas jokio neigiamo poveikio
riedmens ar traukinio darbui.
Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvas neturi pradėti veikti dėl darbinio slėgio perkrovos, dėl kurios stabdžių
magistralės slėgis gali viršyti normalų darbinįslėgį nei iki 6 barų ir išsilaikyti iki 40 sekundžių stabdant G režimu ir iki 10
sekundžių –P režimu. Visiškai atleidus stabdį, stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvas neturi pradėti veikti, jei
stabdžių magistralės slėgis 2 sekundėms padidinamas iki 6 barų ir per 1 sekundę sumažinamas iki 5,2 barų, o po grįžtama
prieįprasto darbinio slėgio.
Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvo veikimui įtakos neturi turėti atskiras riedmuo, kuriame stabdžių magistralės
oro išleidimo greitintuvas neįrengtas arba stabdžiai yra atskiri. Ši sąlyga taikoma neatsižvelgiant įriedmens padėtį ir
traukinio sąstato sudėtį.
Stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvas neturi pradėti veikti, jei po to, kai visa galia buvo įjungtas paprastasis stabdys,
yraįjungiamas staigusis stabdys.
Stabdžių magistralės slėgiui per 3 sekundes sumažėjus nuo 5 iki 3,2 baro, stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvas
turi pradėti veikti nė vėliau kaip po 2 sekundžių.
Stabdžių magistralės slėgiui per 6 sekundes tolygiai sumažėjus nuo 5 iki 3,2 baro, stabdžių magistralės oro išleidimo
greitintuvas neturi pradėti veikti, jei nebuvo stabdoma. Jei buvo stabdoma, stabdžių magistralės slėgis turi lygiai tiek pat
nukristi (nuo 5 iki 3,2 bar per 6 sekundes), o be stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvo –iki 2,5 bar.
Pradiniame paprastojo stabdymo etape pradėjus veikti vidinio skirstytuvo greitintuvo vožtuvui, stabdžių magistralės oro
išleidimo greitintuvas neturi pradėti veikti. Toks bandymas atliekamas su bandomąja įranga, leidžiančia užtikrinti tokį
stabdžių magistralės slėgio sumažėjimą kuris nurodytas I.22 brėžinyje. Bandomoji įranga, pradžioje 2 barai/s tempu slėgį
sumažindama nuo 5 iki 4,7 baro, per 1 sekundę stabdžių magistralės slėgį turi sumažinti nuo 5 iki 4,5 baro. Stabdžių
magistralės oro išleidimo greitintuvas šio bandymo metu neturi pradėti veikti.
Jei stabdžių magistralės oro išleidimo greitintuvas yra įmontuotas įskirstytuvą, atjungus stabdžius jis neturi veikti.
I.22 pav.
Nejautrumo bandymo sąlygos
L 344/252 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
I.12. AUTOMATINIO APKROVOS ATPAŽINIMO IR ĮAPKROVĄ („TUŠČIA“ ARBA „PAKRAUTA“) REAGUOJANTIS
KEITIKLIS
I.12.1. Nepertraukiamo apkrovos atpažinimo įrenginys
Apkrovos pokyčių perdavimo stabdžių valdymo sistemai (kintamo svorio perjungikliui) įrenginys gali būti tik mechaninis
arba pneumatinis. Pneumatinį signalą gali sukelti mechaniniu būdu valdomas pneumatinis įrenginys, keitiklis iš hidraulinio
įpneumatinį signalą arba keitiklis iš tampraus įpneumatinį signalą. Maksimalus pneumatinės sistemos sukeliamas valdymo
slėgis, kai vagonas yra visiškai pakrautas, neturi viršyti 4,6 baro.
I.12.2. Įapkrovą („tuščia“ arba „pakrauta“) reaguojantis keitiklis
Apkrovos pokyčių („tuščia“ arba„pakrauta“) perdavimo stabdžių valdymo sistemai („tuščia“ arba„pakrauta“ perjungiklis)
įrenginys gali būti tik mechaninis arba pneumatinis. Pneumatinį signalą gali sukelti mechaniniu būdu valdomas pneumatinis
įrenginys, keitiklis iš hidraulinio įpneumatinį signalą arba keitiklis iš tampraus įpneumatinį signalą. Jei pneumatinis
įrenginys yra įrenginys, sukeliantis signalinio slėgio pokytį tarp„tuščia“ ir„pakrauta“, automatinis įapkrovą („tuščia“ arba
„pakrauta“) reaguojantis keitiklis turi veikti garantuotai, t. y. turi užtikrinti, kad valdymo slėgis „pakrauta“ režimu yra ne
mažesnis kaip 3 barai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/253
J PRIEDAS
RIEDMENS IR BĖGIŲ KELIO SĄVEIKA BEI REGLAMENTUOJAMI DYDŽIAI
Vežimėlis ir važiuoklės įtaisai
J.1. STATINIAI BANDYMAI SU IŠSKIRTINĖMIS EKSPLOATACINĖMIS APKROVOMIS
Bandymų apkrovų apibrėžtys
Bandymų apkrovas sudaro:
— vertikalios ir skersinės apkrovos,
— apkrovos, atsirandančios dėl riedėjimo,
— apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo,
— susisukimoapkrovos.
Vertikalios ir skersinės apkrovos
Vertikalios ir skersinės apkrovos yra apskaičiuojamos pagal nominalią vežimėlio apkrovą (pvz., vežimėlis, skirtas 20 t arba
22,5 t ašies apkrovai ant bėgių).
Siekiant atsižvelgti įdidžiausią dinaminę apkrovą:
— vertikali apkrova, kuria turi būti veikiamas šerdesas (pakulnis), yra:
— Fzmax ¼1,5 F z, o F z¼4Qo−mþg (dviašių vežimėlių atveju),
— Fzmax: ¼1,5 F z, o F z¼6Qo−mþg (triašių vežimėlių atveju).
Jei turi būti imituojama tik vertikali apkrova dėl vertikalaus svyravimo, šerdesas (pakulnis) veikiamas tik 2 F zapkrova.
Skersinė apkrova, kuria turi būti veikiamas vežimėlis, yra:
— Fymax: ¼2 10 þ2Q0
3 
kN (dviašių vežimėlių atveju),
— Fxmax: ¼8
310þ2Q0
3 
kN (triašių vežimėlių atveju).
PASTABA: triašių vežimėlių skersinės apkrovos yra nurodytos pagal apkrovų pasiskirstymą, užregistruotą 714 tipo vežimėlių
kvalifikacinių eksploatacinių bandymų metu. Kito tipo vežimėliams taikomas apkrovų pasiskirstymas, užregistruotas to tipo
vežimėlių eksploatacinių bandymų metu.
Apkrovos, atsirandančios dėl riedėjimo
Riedėjimo koeficientas αlaikomas lygiu 0,3, kai tarpas tarp atraminių šliaužiklių yra 1 700 mm (standartinių dviašių
vežimėlių).
Jei tarpas tarp atraminių šliaužiklių (2 b g) yra ne 1 700 mm, αturėtų būti:
α¼0,31700
2bg L 344/254 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo
Apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo F B,atitinka 120 % jėgų, atsiradusių dėl avarinio stabdymo.
Bandomame vežimėlyje dėl šiųapkrovų dėl stabdymo F Batsiranda:
— lėtėjimo apkrovos,
— sąlyčio apkrovos,
— apkrovos, kuriomis veikiamos stabdžių jungtys.
Susisukimo apkrovos
Vežimėlio rėmo apkrovos, kai vežimėlį ir jo pakabą veikia 10 ‰didžiausia bėgių kelio iškrypa.
Bandymo procedūra
Ant vežimėlio rėmo visose pernelyg įtemptose vietose tvirtinami tenzometrai ir vieliniai tenzodavikliai, visų pirma įtempio
koncentracijos zonose. Matuoklių tvirtinimo vieta nustatoma, pavyzdžiui, pernelyg didelį įtempį rodančiu laku.
Bandymas atliekamas pagal 1 paveikslą ir J5 lentelę (dviašių vežimėlių) arba 2 paveikslą ir J6 lentelę (triašių vežimėlių).
Bandymo apkrovomis veikiama etapais. Apkrovomis, kurių dydis atitinka 50 % ir 75 % didžiausių dydžių, veikiama prieš
veikiant visa apkrova.
Gautini rezultatai
Medžiagos tamprumo riba turi būti neviršijama esant bet kokiai apkrovai.
Nebeveikiant bandymo apkrova neturi likti jokių nuolatinės deformacijos požymių.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/255
Statiniai bandymai išskirtinėmis eksploatacinėmis apkrovomis– dviašių vežimėlių
J1 pav.
J5 lentelė
Apkrovos atvejisApkrovosBėgių kelio
iškrypa g+ Stabdymo jėgos
Vertikalios Skersinės
Atraminis
šliaužiklis 2
Fz2Šerdesas
(pakulnis) F zcAtraminisšliaužiklis 1
F
z1Fy
1 2F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþgFymax ¼2 10 þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5F z FB= stabdymo jėgos
α¼0,31700
2bg L 344/256 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Statiniai bandymai išskirtinėmis eksploatacinėmis apkrovomis –triašių vežimėlių
J2 pav.
6 lentelė
Apkrovos atvejisApkrovos
Bėgių kelio
iškrypa g+ Stabdymo jėgaVertikalios Skersinės
Atraminis šliau-
žiklis 2 F z2Šerdesas
(pakulnis) F zcAtraminis šliau-
žiklis 1 F z1Fy
1 2 F z
2 0 (1-α) F zmax αFzmax 10 ‰
3 0 (1-α) F zmax αFzmax F ymax
4 αFzmax (1-α) F zmax 0 -F ymax
5 0 1,2 F z 0 F B
Fz¼6Q0−mþgFymax ¼8
310þ2Q0
3 
Fzmax ¼1,5 Fz F B= stabdymo jėga
α¼0,31700
2bg 
J.2. STATINIAI BANDYMAI NORMALIOMIS EKSPLOATACINĖMIS APKROVOMIS
Taikomų apkrovų apibrėžtys
Taikomas apkrovas sudaro:
— vertikalios apkrovos, kuriomis veikiamas šerdesas (pakulnis) ir atraminiai šliaužikliai,
— skersinė apkrova,
— apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo,
— susisukimo apkrovos.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/257
Vertikalios apkrovos ir apkrovos, atsirandančios dėl riedėjimo
Vertikalios apkrovos, kuriomis veikiamas šerdesas (pakulnis) ir atraminiai šliaužikliai, apskaičiuojamos pagal nominalią
vežimėlio apkrovą. Jos priklauso nuo:
— Fz, statinės apkrovos, kuria vagono kėbulas veikia kiekvieną vežimėlį,
— α, riedėjimo koeficiento,
— β, vertikalaus svyravimo koeficiento
Riedėjimo koeficientas a yra laikomas lygiu 0,2 kai tarpas tarp atraminių šliaužiklių yra 1 700 mm (standartinių dviašių
vežimėlių).
Jei tarpas tarp atraminių šliaužiklių (2b g) nėra lygus 1 700 mm, a turėtų būti:
α¼0,21700
2bg 
Vertikalaus svyravimo koeficientas βkuriuo išreiškiama vertikali dinaminė vežimėlio elgsena, laikomas lygiu 0,3 (normalus
vagono vežimėlių dydis).
Skersinė apkrova
Skersinė apkrova yra lygi:
— Fy¼0,4 x 0,5 F zþmþg ð Þ (dviašių vežimėlių atveju),
— Fy¼0,53 x 0,5 F zþmþg ð Þ (triašių vežimėlių atveju).
Apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo
Apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo, atitinka 100 % jėgų, atsiradusių dėl avarinio stabdymo.
Dėlšiųapkrovų dėl stabdymo atsiranda šios bandomą vežimėlį veikiančios apkrovos:
— lėtėjimo apkrovos,
— sąlyčio apkrovos,
— apkrovos, veikiančios stabdžių jungtis.
Susisukimo apkrovos
Bėgių kelio iškrypa, nurodoma vežimėlio bazei, laikoma lygia 5 ‰.
Ši iškrypa g+yra imituojama judančiomis atramomis arba veikiant atitinkamomis apskaičiuotomis atoveiksmio jėgomis.
Bandymo procedūra
Tenzometrai ir vieliniai tenzodavikliai tvirtinami ant vežimėlio rėmų visose pernelyg įtemptose vietose, visų pirma įtempio
koncentracijos zonose.
Atliekant bandymą vežimėlio rėmas yra veikiamas įvairiais apkrovų deriniais, kuriais imituojamas:
— važiavimas tiesiu bėgių keliu,
— važiavimas kreivėmis,
— dinaminės apkrovos kitimas dėl riedėjimo ir vertikalaus svyravimo,
— stabdymas,
— bėgių kelio iškrypa.L 344/258 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Įvairūs taikytini apkrovos atvejai yra pavaizduoti 3 paveiksle ir aprašyti 7 lentelėje (dviašių vežimėlių), 4 paveiksle ir 8
lentelėje (triašių vežimėlių).
Atlikus pirmuosius septynis bandymus pagal apkrovos atvejus, be bėgių kelio iškrypos imitavimo, yra atliekami dar keturi
bandymai pakartojant 4, 5, 6 ir 7 apkrovos atvejus su bėgių kelio iškrypa (pagal nurodytą vežimėlio ir jo pakabos dydį).
Kiekvieno iš šių keturių naujų apkrovos atvejų bandymo metu apkrova dėl iškrypos yra veikiama pirma viena kryptimi, o
paskui –priešinga.
Dėl to, kad naudojama bėgių kelio iškrypa, nesikeičia vertikalių jėgų suma.
Bandymai, kai yra veikiama apkrovomis, atitinkančiomis apkrovas dėl stabdymo, atliekami, jei bandymų pagal A priedą
rezultatai rodo, kad jie būtini (atliekant tuos bandymus viršyta tamprumo riba).
Gautini rezultatai
Kiekviename matavimo taške registruojami kiekvieno pirma apibrėžto apkrovos atvejo įtempiai σ1…σ n
Iš šių n dydžių paimamas mažiausias dydis σmin.ir didžiausias dydis σmax.siekiant nustatyti:
σmean¼σmaxþσmin
2
Δσ¼σmax−σmin
2
Medžiagų, įskaitant suvirintąsias sandūras ir kitokį tvirtinimą, elgsena pagal nuovargio apkrovą turėtų būti grindžiama
galiojančiais tarptautiniais arba nacionaliniais standartais, arba kitais lygiaverčio lygio šaltiniais, tokiais kaip šaltinis, kuriame
remtasi ERRI B12 komiteto RPI7 ataskaita, jei tokių šaltinių yra.
Tinkamiems duomenims paprastai būdingos tokios ypatybės:
didelė ilgaamžiškumo tikimybė (t. y. geriausia 97,5 %, bet ne mažiau kaip 95 %);
detalių klasifikacija pagal komponentus arba sandūros geometriją (įskaitant įtempio koncentracij ą);
ribinių dydžių nustatymas pagal nedidelius bandinius, remiantis bandymo būdais ir ankstesne patirtimi, kad būtų užtikrintas
jųtaikomumas tikrojo dydžio komponentams.
Jeiįtempio ribos, kurių turi būti laikomasi, yra ribos, nurodytos ERRI B12 komiteto RPI7 ataskaitos nuovargio stiprio
diagramose, bus leidžiama šiasįtempio ribas viršyti iki 20 % ribotame skaičiuje matavimo taškų, kurie vėliau turi būti ypač
atidžiai stebimi atliekant nuovargio bandymus. Jei atliekant bandymus neaptinkama prasidedančių įskilimų, statiniųbandymų metu užregistruotą ribą viršijantys įtempiai leidžiami, ir vežimėlis yra patvirtinamas.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/259
Statiniai bandymai normaliomis eksploatacinėmis apkrovomis –dviašių vežimėlių
J3 pav.
J7 lentelė
Apkrovos atvejisApkrovos
Vertikalios Skersinės Stabdymo jėgos
Atraminis šliaužik-
lis 2 F z2Šerdesas (pakulnis)
FzcAtraminis šliaužik-
lis 1 F z1Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β)F z 0
3 0 (1-β)F z 0
4 0 (1-α)(1+β) Fz α(1+β)F z Fy
5 α(1+β)F z (1-α)(1+β) Fz 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β) Fz α(1-β)F z Fy
7 α(1-β)F z (1-α)(1-β) Fz 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼4Q0−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,40,5 F zþmþg ð ÞL 344/260 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Statiniai bandymai normaliomis eksploatacinėmis apkrovomis –triašių vežimėlių
J4 pav.
J8 lentelė
Apkrovos atvejisApkrovos
Vertikalios Skersinės Stabdymo jėgos
Atraminis šliaužik-
lis 2 F z2Šerdesas (pakulnis)
FzcAtraminis šliaužik-
lis 1 F z1Fy
1 0 F z 0
2 0 (1+β) F z 0
3 0 (1-β) F z 0
4 0 (1-α)(1+β)F z α(1+β) F z Fy
5 α(1+β) F z (1-α)(1+β)F z 0 -F y
6 0 (1-α)(1-β)F z α(1-β) F z Fy
7 α(1-β) F z (1-α)(1-β)F z 0 -F y
8 0 F z 0 F B
Fz¼6Qo−mþg β=0,3
α¼0,21700
2bg 
Fy¼0,53 0,5 F zþmþg ð Þ2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/261
J.3. NUOVARGIO BANDYMAI
Bandymų apkrovų apibrėžtys
Bandymų apkrovas sudaro:
— vertikalios apkrovos, veikiančios šerdesą (pakulnį) ir atraminius šliaužiklius,
— skersinė apkrova,
— apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo,
— susisukimo apkrovos.
Vertikalios apkrovos ir apkrovos, atsirandančios dėl riedėjimo
— Vertikalios apkrovos, kuriomis veikiamas šerdesas (pakulnis) ir atraminiai šliaužikliai, apskaičiuojamos pagal
nominalią vežimėlio apkrovą. Jos priklauso nuo:
— Fz, statinės apkrovos, kuria vagono kėbulas veikia kiekvieną vežimėlį,
— α, riedėjimo koeficiento = 0,2
— β, vertikalaus svyravimo koeficiento = 0,3
Fztai statinė apkrova. Apkrovos, atsirandančios dėl koeficiento αyra laikomos pusiau statinėmis. Apkrovos, atsirandančios
dėl koeficiento βyra laikomos dinaminėmis.
Riedėjimo koeficientas a laikomas lygiu 0,2, kai tarpas tarp atraminių šliaužiklių yra 1 700 mm (standartinių dviašių
vežimėlių). Jei tarpas tarp atraminių šliaužiklių (2b g) nėra lygus 1 700 mm, a yra:
α¼0,21700
2bg 
Skersinės apkrovos
Skersines apkrovas sudaro dvi sudedamosios dalys:— dviašių vežimėlių:
— pusiau statinė apkrova: F
yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— dinaminė apkrova: F yq¼0,1 F zþmþg ð Þ
— triašių vežimėlių:
— pusiau statinė apkrova: F yq¼0,133 F zþmþg ð Þ
— dinaminė apkrova: F yd¼0,133 F zþmþg ð Þ
Apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo
Apkrovos, atsirandančios dėl stabdymo, atitinka 100 % jėgų, atsiradusių dėl avarinio stabdymo.
Dėlšiųapkrovų dėl stabdymo atsiranda šios bandomą vežimėlį veikiančios apkrovos:
— lėtėjimo apkrovos,
— sąlyčio apkrovos,
— apkrovos, veikiančios stabdžių jungtis.L 344/262 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Susisukimo apkrovos
Bėgių kelio iškrypa, nurodoma vežimėlio bazei, yra lygi 5 ‰.
Bandymo procedūra
Nuovargio bandymai atliekami pakaitomis veikiant pusiau statinių ir dinaminių apkrovų sekomis, kuriomis imituojamas
važiavimas posūkiais įdešinę irįkairę.
Jei B priede apibrėžtų statinių bandymų rezultatai rodo, kad bėgių kelio iškrypa sukėlė įtempius tik tam tikrose vežimėlio
rėmo vietose, kuriose vertikalių ir skersinių apkrovų sukelti įtempiai yra nedideli, nuovargio bandymas, kaip pirmasis etapas,
atliekamas tik veikiant vertikaliomis ir skersinėmis apkrovomis.
Šiuo atveju vertikalios ir skersinės pusiau statinės ir dinaminės apkrovos laikui bėgant kinta, kaip pavaizduota 3, 5, 6 ir 7
paveikslų (dviašių vežimėlių atveju) arba 5, 6, 7 ir 8 paveikslų (triašių vežimėlių atveju) diagramose.
Kiekvienos sekos, atitinkančios posūkį į dešinę arba įkairę, vertikalių ir skersinių dinaminių ciklų skaičius yra 20.
Vertikalių ir skersinių apkrovų dinaminis kitimas turi būti tokio pat dažnumo ir vykti etapais, kaip pavaizduota diagramose.
Bandymų sekų, kuriomis imituojami posūkiai įdešinę ir posūkiai įkairę, skaičius turi būti vienodas.
Pirmajame bandymo etape dinaminės apkrovos kitimo ciklų skaičius turi būti 6 × 106.
Antrąjį bandymo etapą sudaro 2 × 106ciklų, statinės jėgos nekinta, o pusiau statinės ir dinaminės jėgos padauginamos iš
1,2.
Trečiąjį bandymo etapą taip pat sudaro 2 × 106ciklų, jis vyksta kaip ir antrasis, tik vietoj koeficiento 1,2 taikomas
koeficientas 1,4.
Bandymai, kurių metu veikiama apkrovomis, atitinkančiomis apkrovas dėl stabdymo, atliekami, jei bandymų pagal 2 dalį
rezultatai rodo, kad jie būtini (atliekant tuos bandymus viršyta tamprumo riba).
Susisukimo apkrovos
Išviso pakaitomis yra vykdoma 106susisukimo apkrovos ciklų visuose etapuose:
— 6 × 105pirmajame bandymo etape,
— 2 × 105kiekviename iš kitų dviejų etapų.
Nurodant sukimo bandymų specifikacijas yra atsižvelgiama įstatinių bandymų rezultatus ir turimos bandymo įrangos
pajėgumą.
Jei statiniai bandymai parodė, kad vežimėlio rėmui bėgių kelio iškrypa neturi įtakos, įjąneatsižvelgiama.
Jei B priede nurodyti statiniai bandymai rodo, kad bėgių kelio iškrypos apkrovų poveikis aiškiai skiriasi nuo apkrovų dėl
vertikalių ir skersinių jėgų (pvz., kadangi įtempiai susidaro skirtingose vietose), atskirai nuo vertikalių ir skersinių apkrovų
gali būti vykdoma 6 × 105ir dukart po 2 × 105susisukimo apkrovų ciklai. Priešingu atveju bandymų sąranka pritaikoma
taip, kad vertikaliomis, skersinėmis ir bėgių kelio iškrypos apkrovomis būtų veikiama vienu metu.
Apkrovos, kuriomis imituojamas bėgių kelio iškrypos poveikis, atitinka apkrovas, susidarančias, kai pakaba veikia stabdant.
Gautini rezultatai
6 × 106pirmojo bandymų etapo ciklų turi nebūti aptikta įskilimų. Tai patvirtinama neardomuoju patikrinimu (magnetinių
dalelių arba dažų prasiskverbimo bandymu) po kiekvieno iš 1 × 106ciklų.
Antrojo bandymų etapo pabaigoje pripažintini tik maži įskilimai, kurių nereikia nedelsiant taisyti, jei jie susidaro
eksploatacijos metu.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/263
Įtempių statinio bandymo metu nustatytose didžiausio įtempio vietose (6.1.1.2.1.3 punktas) kitimas stebimas tenzometrais
nuovargio bandymo metu, visų pirma jei įtempių ribą viršijantys įtempiai nebuvo draudžiami pagal 6.1.1.2.1.3 punktą.
Dviašių vežimėlių nuovargio bandymai
Žr. J3 pav.
Šerdeso (pakulnio) apkrova
J5 pav.
8
>><
>>:Fz¼4Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Atraminių šliaužiklių apkrovos
J6 pav.
{Fz1¼αFz±βαFz
{Fz2¼αFz±βαFzL 344/264 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Šerdeso (pakulnio) skersinė apkrova
J7 pav.
{Fy¼± 0,1 Fz± mþg ð Þ± 0,1 Fzþmþg ð Þ ½ 
Nuovargio bandymai –triašių vežimėlių
J8 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/265
Apkrova, kuria veikiamas šerdesas (pakulnis)
Žr. J5 pav.
8
>><
>>:Fz¼6Q0−mþg
α¼0,21700
2bg 
β¼0,3
Fzc¼1−αð Þ F±β1−αð Þ Fz
Apkrovos, kuriomis veikiami atraminiai šliaužikliai
Žr. J6 pav.
n
Fz1¼αFz±βαFz
Fz2¼αFz±βαFz
Skersinė apkrova, kuria veikiamas šerdesas (pakulnis)
Žr. J7 pav.
Fy¼± 0,133 F zþmþg ð Þ þ 0,133 F zþmþg ð Þ ½ 
J.4. ŽYMENYS
Qo=statinė vertikali jėga, veikianti pakrauto vagono rato lygmeniu (kN),
m+=vežimėlio masė (t),
Fz=statinė vertikali jėga, veikianti pakrauto vagono vežimėlį (kN),
Fz=4Q o- m+g (dviašių vežimėlių atveju),
Fz=6Q o—m+g (triašių vežimėlių atveju),
g=laisvasis pagreitis (9,8 m/s2),
Fy=skersinė jėga (kN),
FB=stabdymo jėgos (kN),
g+=bėgių kelio iškrypa, kuria turi būti veikiamos vežimėlio ašys (‰),
α= koeficientas, atitinkanti riedėjimo poveikį,
koeficientas –tai išdėstymo tarpų 2bgfunkcija,
β= koeficientas, atitinkantis vertikalaus svyravimo poveikį,
2bg= tarpai tarp atraminių šliaužiklių (mm).
J.5. APŽVALGA (GAIRĖS)
Bandymai gali būti suskirstyti įtris grupes:
— Statiniai bandymai išskirtinėmis eksploatacinėmis apkrovomis
Šiais bandymais patvirtinama, kad nėra nuolatinės ir matomos deformacijos rizikos dėl didžiausių vežimėlio rėmo
apkrovų, kurios gali susidaryti eksploatacijos metu, poveikio.L 344/266 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— Statiniai bandymai, kai imituojamos normalios eksploatacinės dinaminės apkrovos
Šiais bandymais patvirtinama, kad nėra nuovargio įskilimų, atsirandančių dėl eksploatacinių apkrovų poveikio, rizikos.
— Nuovargio bandymai
Šiųbandymų tikslas –nustatyti vežimėlio rėmo naudojimo trukmę, galimas nematomas silpnąsias vietas, visų pirma
tose vietose, prie kurių neįmanoma pritvirtinti tenzometrų ir kuriose neįmanoma įvertinti saugos ribos.
Bendrosios stendinių bandymų sąlygos
Bandymai atliekami pagal bandymo sąranką, leidžiančią apkrovomis veikti ir jas paskirstyti tose pačiose vietose, kur jos
susidaro eksploatacijos metu, kartu tinkamai imituojant pakabos ir sudedamųjų dalių, kuriomis vežimėlis jungiamas prie
kėbulo, sąveiką ir judėjimo laisvę.
Bandymai gali būti atliekami su pakaba arba be jos.
Siekiant išvengti trinties, pakabos amortizavimo įtaisai išjungiami.
Nustatant, kaip apkrovos ir susidariusios atoveiksmio jėgos veikia vežimėlio rėmą, yra atsižvelgiama įvežimėlio
konstrukcijos charakteristikas. Eskize toliau pateikiamas apkrovų poveikio dviašiams vežimėliams pavyzdys.
Apkrovos, kuriomis turi būti veikiama, yra išsamiai aprašytos A, B ir C prieduose.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/267
K PRIEDAS
RIEDMENS IR KELIO SĄVEIKA IR KONTROLINIS MATAVIMAS
Aširatis
K.1. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ MONTAVIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268
K.1.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.2. Aširačio ašies ir rato stebulės angos nesutaptis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.1.3. Presuojamojo suleidimo diagrama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 268K.2. AŠIRAČIO CHARAKTERISTIKOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.2.1. Mechaninis surinktų mazgų atsparumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3. MATMENYS IR LEISTINIEJI NUOKRYPIAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269K.3.2. Sumontuotų aširačių charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 269
K.3.3. Rato užlaida . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.4. APSAUGA NUO KOROZIJOS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 270
K.1. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ MONTAVIMAS
K.1.1. Bendrosios nuostatos
Prieš montavimą visi aširatį sudarantys elementai turi atitikti dokumentuose nustatytus geometrijos reikalavimus. Ratai ir
ašis turi būti tinkami montuoti.
Aširačių sudedamąsias dalis galima užpresuoti karštuoju arba šaltuoju būdu. Aširačio atraminiai guoliai aširačiui
sumontuojami pagal gamintojo nurodymus)
Kiekvieno aširačio dviems ratams statinis nesubalansuotumas gali būti būdingas tik toje pačioje skersinėje plokštumoje ir
toje pačioje ašies pusėje.
K.1.2. Aširačio ašies ir rato stebulės angos nesutaptis
Jeigu nėra nurodyta tiksli suleisties įvarža, įvarža „j“milimetrais turi būti:
— jei tai karštasis suleidimas: 0,0009 dm≤j≤0,0015 dm;
— jei tai šaltasis suleidimas: 0,0010 dm≤j≤0,0015 dm+ 0,06,
čiadmyra vidutinis įstebulę įkišamos ašies dalies skersmuo milimetrais.
K.1.3. Presuojamojo suleidimo diagrama
Jeigu taikomas presuojamasis suleidimas, iš jėgos ir poslinkio sąryšio kreivės įsitikinama, ar suleidimo paviršiai nėra pažeisti
ir ar buvo užtikrinta nustatyta įvarža.
Galutinės suleidimo jėgos diapazonas priklauso nuo K.2.1 punkte apibrėžtos jėgos Fir tas diapazonas turi būti:
0,85 F< galutin ėsuleidimo jėga < 1,45 F.L 344/268 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
K.2. AŠIRAČIO CHARAKTERISTIKOS
K.2.1. Mechaninis surinktų mazgų atsparumas
Su aširačiais atliekami bandymai, kad būtų nustatyta, ar ratai buvo suleisti pagal nustatytus reikalavimus, ir atliekant tuos
bandymus naudojamas jėgos registravimo įtaisą turintis presas. Bandymams atlikti naudojama Fašine apkrova visas ratas
laipsniškai ir tolygiai veikiamas 30 s. Jeigu projektuotojo nenumatyta kitaip, jėgos Fvertė yra:
F¼4 x 10−3dmMN,
čia 0,8 dm<L < 1,1 dm
irdmyraįstebulę įkišamos ašies dalies vidutinis skersmuo (mm); Lyra rato stebulės plotis (mm).
Privalomieji rezultatai.Aširatį paveikus bandymui naudojama ašine apkrova, ratas neturi būti pasislinkęs ašies atžvilgiu.
K.3. MATMENYS IR LEISTINIEJI NUOKRYPIAI
K.3.1. Bendrosios nuostatos
Aširačio matmenys turi atitikti nurodytuosius darbo brėžiniuose. Toliau pateiktuose papunkčiuose nurodomi leistinieji
matmenų ir geometriniai nuokrypiai turi būti taikomi montuojant skirtingas aširačių sudedamąsias dalis.
Galima matuoti tik apkrovos neveikiamus aširačius.
K.3.2. Sumontuotų aširačių charakteristikos
K6 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/269
K18 lentelė
Aprašas Simbolis Leistinasis nuokrypis (mm)
≤120 km/h >120 km/h
Atstumas tarp ratų vidinių briaunų (1)a1+ 2 (2)
0
Atstumas nuo ratlankio antbriaunio iki plokštumos, einančios
per atitinkamo guolio žiedą išveleno kakliuko pusėsc–c1arba
c1–c≤1
Rato važiuojamojo paviršiais skersmens skirtumas d –d1arba
d1–d≤0,5 ≤0,3
Rato važiuojamojo paviršiaus radialinis nuokrypis h ≤0,5 ≤0,3
Ratlankių antbriaunių vidinių pavir šiųašinis nuokrypis (1) g ≤0,8 ≤0,5
(1) Matuojant 60 mm žemiau ratlankio antbriaunio.
(2) Specialios konstrukcijos aširačiams leidžiama taikyti pakeistus leistinuosiu nuokrypius.
K.3.3. Rato užlaida
Įstebulę įkišamos ašies dalies ilgis ir rato stebulės plotis turi būti parenkami taip, kad stebulė išašies vidinės pusės būtų šiek
tiek užleidžiama ant įstebulę įkišamos ašies dalies. Šios užlaidos dydis yra 2–7 mm.
K.4. APSAUGA NUO KOROZIJOS
Aširačių sudedamosios dalys turi būti apsaugotos pagal projektinėje specifikacijoje nurodytus reikalavimus.
Ertmes, kurios atsiranda dėl to, kad rato stebulė kyšo už į stebulę įleidžiamos ašies dalies, leidžiama užpildyti
antikorozinėmis priemonėmis.L 344/270 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
L PRIEDAS
RIEDMENS IR BĖGIŲ KELIO SĄVEIKA BEI GABARITŲ NUSTATYMAS
Ratai
L.1. Projekto vertinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2. Vertintini projekto parametrai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.1. Geometrinio suderinamumo parametrai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 273
L.1.2.2. Šiluminio mechaninio suderinamumo parametrai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.2.3. Mechaninio vertinimo parametrai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.3. Geometrinio suderinamumo vertinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4. Šiluminio mechaninio suderinamumo vertinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.1. Bendroji procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2. Pirmasis etapas: Stabdymo stendinis bandymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.1. Bandymo procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 274
L.1.4.2.2. Priimtini kriterijai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3. Antrasis etapas: Rato įtrūkimo stendinis bandymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.2. Rato įtrūkimo stendinio bandymo procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.3.3. Priimtini kriterijai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4. Trečiasis etapas: Praktinis stabdymo bandymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.2. Bandymo procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.4.4.3. Priimtini kriterijai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 275
L.1.5. Mechaninio suderinamumo vertinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.1. Bendroji procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2. Pirmasis etapas: skaičiavimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.1. Jėgos, kuriomis veikiama . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 276
L.1.5.2.2. Skaičiavimo procedūra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.2.3. Priimtini kriterijai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2772006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/271
L.1.5.3. Antrasis etapas: stendiniai bandymai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277
L.1.5.3.1. Bendroji dalis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.2. Stendinės apkrovos ir bandymo procedūros apibrėžtys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.1.5.3.3. Priimtini kriterijai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 277L.2. PRODUKTO VERTINIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1. Mechaninės su nusidėvėjimu susijusios charakteristikos: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.1. Tempimo bandymo charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 278L.2.1.2. Ratlankio kietumo charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.1.3. Šiluminio poveikio vienalytiškumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279
L.2.2. Mechaninės charakteristikos, susietos su sauga: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.1. Smūgio bandymo charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.2.2. Ratlankio kietumo charakteristika . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 279L.2.3. Medžiagos grynumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.1. Mikrografinis grynumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.3.2. Vidinis vientisumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.4. Paviršiaus būklė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280
L.2.4.1. Pasiektinos charakteristikos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 280L.2.5. Paviršiaus vientisumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.6. Geometriniai leistinieji nuokrypiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 281L.2.7. Statinis nesubalansuotumas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L.2.8. Apsauga nuo korozijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284L 344/272 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
L.1. PROJEKTO VERTINIMAS
L.1.1. Bendroji dalis
Šiame skyriuje aprašomi rato projekto vertinimo metodai, kuriais siekiama eksploatacinių charakteristikų reikalavimų
atitikties. Yra trys pagrindiniai rato eksploatacinių charakteristikų aspektai, kiekvieno jų tikslai skirtingi:
— Geometrinis
— užtikrinti suderinamumą su bėgių keliu,
— užtikrinti suderinamumą su ašimi.
— Šiluminis mechaninis:
— valdyti rato deformacijas,
— užtikrinti, kad dėl stabdymo ratai nelūžtų.
— Mechaninis:
— užtikrinti suderinamumą su numatoma ašine apkrova,
— užtikrinti, kad dėl nuovargio nekiltų ratų gedimų.
L.1.2. Vertintini projekto parametrai
L.1.2.1. Geometrinio suderinamumo parametrai
Išviso yra trys parametrų grupės, susijusios su funkcine, surinkimo arba techninės priežiūros paskirtimi.
— Funkcinė paskirtis
— nominalus rato riedėjimo skersmuo: jis turi įtakos buferio aukščiui ir pakrovos gabaritui;
— ratlankio plotis: jis yra susij ęs su iešmais ir kryžmėmis;
— riedėjimo pavir šiaus kūgiškumo kampas: turi įtakos riedmens tvirtumui;
— riedėjimo pavir šiaus profilis už kūgiškos riedėjimo pavir šiaus dalies;
— antbriaunio aukštis, storis ir kampas;
— perėjimas tarp antbriaunio ir aktyviosios riedėjimo pavir šiaus dalies;
— ratlankio padėtis rato atraminio lizdo padėties ant ašies atžvilgiu;
— kiaurymių skersmenų lygiagretumas.
— Surinkimo paskirtis
— kiaurymių skersmenys;
— stebulės ilgis siekiant užtikrinti reikiamą rato stebulės užlaidą ant ašies rato atraminio lizdo.
— Techninės priežiūros paskirtis
— rato riedėjimo pavir šiaus nusidėvėjimo ribinis skersmuo;
— nusidėvėjimo griovelio forma;
— rato dalies, skirtos gnybtais pritvirtinti ant aptekinimo įrenginio, geometrija;
— tepalo įpurškimo ratui išmontuoti angos padėtis;
— bendroji ratlankio forma, leidžianti atlikti ultragarsinį trinkeliniais stabdžiais stabdomų ratų liekamojo įtempio
matavimą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/273
L.1.2.2. Šiluminio mechaninio suderinamumo parametrai
Reikia, kad ratai galėtų sugerti eksploatavimo metu išsklaidomą šilumos energiją. Šis išskiriamas energijos kiekis priklauso
nuo:
— energijos, pagaminamos dėl stabdžių trinkelių trinties įriedėjimo pavir šių,
— stabdžių trinkelių tipo (medžiagos, matmenų ir skaičiaus).
L.1.2.3. Mechaninio vertinimo parametrai
— Didžiausia aširačio ašinė apkrova;
— darbo ciklo pobūdis
— linijų aprašymas: geometrinių bėgių kelio parametrų kokybė, kelio kreivės parametrai, didžiausias greitis...
— kelionės šiomis skirtingomis linijomis laiko dalis;
— per visą rato eksploatavimą nuvažiuotas atstumas.
L.1.3. Geometrinio suderinamumo vertinimas
Rato brėžinys turi atitikti reikalavimus, apibrėžtus pirmesnėje dalyje „Geometrinio suderinamumo parametrai“.
L.1.4. Šiluminio mechaninio suderinamumo vertinimas
L.1.4.1. Bendroji procedū ra
Atliekamas visiškas visų naujų ratų projektų vertinimas taikant jų taikymo paskirtį atitinkančius metodus, kad būtų įrodyta,
jog jie atitinka šiame priede išdėstytus reikalavimus.
Yra trys šio vertinimo etapai. Jei 1 etapo rezultatai yra teigiami, tęsti vertinimą yra nebūtina. Jei 1 etapo rezultatai yra
neigiami, reikalingas 2 etapas. Jei 2 etapo rezultatai yra teigiami, tęsti vertinimą yra nebūtina. 3 etape vertinami nedideli 1 ir
2 etapų trūkumai. Jei 3 etapo rezultatai yra neigiami, ratas laikomas neatitinkančiu reikalavimų. Kiekvieno etapo bandymai
atliekami su ratu, turinčiu naują ratlankį (nominalaus skersmens riedėjimo pavir šius), ir su ratu, turinčiu naudotą ratlankį
(esant ribiniam riedėjimo paviršiaus nusidėvėjimui).
Kiekvienu atveju bandymui pasirinkto rato ratlankio geometrija turi būti blogiausios šiluminės mechaninės elgsenos; šis
pasirinkimas patvirtinamas patikrinto tinkamumo skaitmeniniu modeliavimu. Jei neįmanoma išbandyti blogiausio rato,blogiausi rezultatai gaunami ekstrapoliuojant tokiu pat skaitmeniniu modeliavimu.
L.1.4.2. Pirmasis etapas: Stabdymo stendinis bandymas
L.1.4.2.1. Bandymo procedūra
Jėga, kuria per šįbandymą 45 minutes yra veikiami ratai, lygi 1,2 P
a.
Pa¼m:g:V anuolydis þmγva
čia
m= riedmens masė ant bėgių vienam ratui (kg),
g= laisvasis pagreitis (m/s2),
nuolydis
= vidutinis linijos nuolydis (nuolydis ‰/1 000),
γ= traukinio lėtėjimas (m/s2),
Va= riedmens greitis (m/s).
Žr. tokį pat nuolydį, kaip 4.2.4.1.2.5. punkte nurodytas Gothardo linijos pietinis nuolydis, vienu skaičiavimu Gothardo
nuolydis išskaidomas esant 80 km/h greičiui.L 344/274 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
L.1.4.2.2. Priimtini kriterijai
Naujas ratas ir nusidėvėjęs ratas vienu metu turi tenkinti tris kriterijus.
Naujo rato:1. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis stabdymo metu yra + 3/-1 mm;2. liekamieji ratlankio įtempiai ataušinus:
— trijų matavimų vidurkis σ
rn þΣrN=mm2,
— kiekvieno matavimo reikšmė σin þðΣrþ50Þ N=mm2;
3. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis ataušinus yra + 1,5/-0,5 mm.Skersinis poslinkis yra laikomas teigiamu, kai atstumas tarp aširačio antbriaunių vidinių plokštumų padidėja.
Nusidėvėjusio rato:
1. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis stabdymo metu yra + 3/-1 mm;2. liekamieji ratlankio įtempiai ataušinus:
— trijų matavimų vidurkio σ
rw þðΣrþ75Þ N=mm2,
— kiekvieno matavimo σiw þðΣrþ100Þ N=mm2;
3. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis ataušinus yra + 1,5/- 0,5 mm.
Σrr dydis nustatomas pagal rato ratlankio plieno rūšies reikalavimus. Pagal EN13262 ER6 ir ER7 rūšių Σr¼200 N=mm2.
Turi būti susitarta dėl kito kitų plieno rūšių Σrdydžio.
L.1.4.3. Antrasis etapas: Rato įtrūkimo stendinis bandymas
L.1.4.3.1 Bendroji dalis
Šis antrasis etapas reikalingas, jei pirmajame etape nustatyti liekamieji įtempiai viršija priimtinus kriterijus.
L.1.4.3.2. Rato įtrūkimo stendinio bandymo procedūra
Rato įtrūkimo stendinio bandymo procedūra turi atitikti EN13979-1 A.3 priedą.
L.1.4.3.3. Priimtini kriterijai
Bandomasis ratas turi būti neįtrūkęs.
L.1.4.4. Trečiasis etapas: Praktinis stabdymo bandymas
L.1.4.4.1. Bendroji dalis
Šis trečiasis etapas reikalingas, jei vienas pirmojo etapo rezultatas viršija priimtiną kriterijų ir jei ratas po antrojo etapo nėra
atmestas.
L.1.4.4.2. Bandymo procedūra
Jėga, kuria yra veikiama šio bandymo metu, yra tokia, kaip apibrėžta šio vertinimo 1 etape.
L.1.4.4.3. Priimtini kriterijai
Naujas ratas ir nusidėvėjęs ratas vienu metu turi tenkinti tris kriterijus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/275
Naujo rato:
1. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis stabdymo metu yra + 3/-1 mm;2. liekamieji ratlankio įtempiai ataušinus:
— trijų matavimų vidurkio σ
rn þðΣr−50Þ N=mm2,
— kiekvieno matavimo σin þΣrN=mm2;
3. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis ataušinus yra + 1,5/-0,5 mm.Naudoto rato:1. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis stabdymo metu yra + 3/-1 mm;2. liekamieji ratlankio įtempiai ataušinus:
— trijų matavimų vidurkio σσ
rw þΣrN=mm2,
— kiekvieno matavimo σσiw þðΣrþ50Þ N=mm2;
3. didžiausias skersinis ratlankio poslinkis ataušinus yra + 1,5/-0,5 mm.Σ
rdydis nustatomas pagal rato ratlankio plieno rūšies reikalavimus.
Pagal EN13262 ER6 ir ER7 rūšių Σr¼200 N=mm2.
Turi būti susitarta dėl kito kitų plieno rūšių Σrdydžio.
L.1.5 Mechaninio suderinamumo vertinimas
L.1.5.1. Bendroji procedū ra
Šio vertinimo yra du etapai. Jei 1 etapo rezultatai yra teigiami, tęsti vertinimą yra nebūtina. Jei 1 etapo rezultatai yra
neigiami, reikalingas 2 etapas. Jei 2 etapo rezultatai yra neigiami, ratas laikomas neatitinkančiu reikalavimų. Šio vertinimo
tikslas –patikrinti, ar dėl nuovargio per visą rato eksploatavimo laikotarpį rato diskas neįskils.
Vertinamos blogiausios geometrijos rato mechaninės savybės. Jei stendiniu bandymu bandomas ratas nėra blogiausios
būklės, blogiausi bandymo parametrai gaunami ekstrapoliuojant patvirtinto tinkamumo skaitmeniniu modeliavimu.
L.1.5.2 Pirmasis etapas: skaičiavimas
L.1.5.2.1. Jėgos, kuriomis veikiama
Jėgos, kuriomis turi būti veikiamas ratas, nustatomos pagal P jėgą.
P–pusė vieną aširatį veikiančios vertikalios jėgos įbėgius.
Nagrinėjami trys apkrovos atvejai (žr. L1 pav.):— 1 atvejis: tiesus bėgių kelias
F
z¼1,25 P
Fy1¼0
— 2 atvejis: visiškos kelio kreivės
Fz¼1,25 P
Fy2¼0,6 P P nekreipiamųjų aširačių atveju
Fy2¼0,7 P P kreipiamųjų aširačių atvejuL 344/276 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— 3 atvejis: važiavimas per iešmus ir kryžmes (bėgių sankirtas)
Fz¼1,25 P
Nekreipiamųjų aširačių atveju
Fy2¼0,36 P F y3¼0,6
Kreipiamųjų aširačių atveju
Fy2¼0,42 P F y3¼0,6
L1 paveikslas
L.1.5.2.2. Skaičiavimo procedūra
Rato įtempiai apskaičiuojami pagal patvirtintą baigtinių elementų analizės programą.
L.1.5.2.3. Priimtini kriterijai
Dinaminių įtempių intervalas Δσturi būti mažesnis negu leistini įtempiai visuose rato disko taškuose.
Leistinas dinaminių įtempių intervalas A yra toks:
— ratų su mechaniškai apdirbtu rato disku –A= 360 N/mm2;
— ratų su mechaniškai neapdirbtu rato disku –A= 290 N/mm2.
L.1.5.3. Antrasis etapas: stendiniai bandymai
L.1.5.3.1. Bendroji dalis
Šis antrasis etapas reikalingas, jei pirmojo etapo rezultatas viršija priimtiną kriterijų.
L.1.5.3.2. Stendinės apkrovos ir bandymo procedūros apibrėžtys
Dėl jų susitaria rato projektuotojas ir notifikuotoji įstaiga.
L.1.5.3.3. Priimtini kriterijai
Bandomi keturi ratai.
Po bandymo turi nebūti ≥1mm įskilimų dėl nuovargio.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/277
L.2. PRODUKTO VERTINIMAS
L.2.1. Mechaninės su nusidėvėjimu susijusios charakteristikos:
L.2.1.1. Tempimo bandymo charakteristikos
Ratlankio ir rato disko charakteristikos turi atitikti nurodytąsias L1 lentelėje.
L1 lentelė
Plieno rūšisRatlankis Rato disko
ReH(N/mm2) (1) R m(N/mm2) A 5%Rmsumažėjimas≥
(N/mm2) (2)A5%
ER6 ≥500 780/900 ≥15 ≥100 ≥16
ER7 ≥520 820/940 ≥14 ≥110 ≥16
ER8 ≥540 860/980 ≥13 ≥120 ≥16
(1) Jei nėra aiškios takumo ribos, bandymais nustatomas įtempis Rp0,2.
(2) Tempimo stiprio sumažėjimas, palyginti su tokio pat rato ratlankio tempimo stipriu.
Pavyzdžių bandymo vietos pavaizduotos L2 paveiksle.
L2 paveikslas
Bandinių žymėjimo vietų pavyzdžiai
L 344/278 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
L.2.1.2. Ratlankio kietumo charakteristikos
Mažiausi viso ratlankio dilimo ploto kiekvieno rodmens Brinelio kietumo dydžiai turi būti didesni negu L3 lentelėje
nurodyti dydžiai arba jiems lygūs. Šie dydžiai turi būti pasiekti iki didžiausio gylio, lygaus 35 mm po nominalaus storio
ratlankiu, net jeigu nusidėvėjimo gylis yra didesnis negu 35 mm.
Ratlankio ir rato disko perėjimo kietumo dydžiai turi būti ne mažiau kaip 10 punktų mažesni negu ribiniai nusidėvėjimo
dydžiai.
L3 lentelė
Plieno rūšis Mažiausias Brinelio kietumo dydis
ER6 225
ER7 235ER8 245
L.2.1.3. Šiluminio poveikio vienalytiškumas
Išmatuoti ratlankio kietumo dydžiai turi priklausyti 30 HB intervalui.
L.2.2. Mechaninės charakteristikos, susietos su sauga:
L.2.2.1. Smūgio bandymo charakteristikos
Smūgio bandymai atliekami du kartus: vieną kartą bandymo pavyzdžiai bandomi esant plius 20
oC, o kitą kartą –esant
minus 20oC temperatūrai. Abu kartus atliekant bandymus yra bandomi trys pavyzdžiai (L.2 paveiksle pažymėtas 3
pavyzdys). 4 lentelėje nurodytos pasiektinos vertės. Smūgio bandymo bandinių ženklinimas leidžia nustatyti išilginesplokštumas, kurios yra lygiagrečios A-A atkarpai. Bandomos detalės paruošiamos pagal EN 10045-1. Įrantos apačios ašis
turi būti lygiagreti A-A atkarpai, kaip pavaizduota L1 paveiksle. Esant plius 20
oC temperatūrai turi būti naudojami
U formos įrantos pavyzdžiai. Esant minus 20oC temperatūrai turi būti naudojamos V formos įrantos.
L4 lentelė
Plieno rūšis KV (džauliais), kai temperatūra plius 20oC KV (džauliais), kai temperatūra minus 20oC
Vidutinis Mažiausias Vidutinis Mažiausias
ER6 17 12 12 8
ER7 17 12 10 7
ER8 17 12 10 5
L.2.2.2. Ratlankio kietumo charakteristika
Turi būti tikrinama tik trinkeliniais stabdžiais stabdomų ratų charakteristika (darbiniais stabdžiais arba postovio stabdžiu).
L6 lentelėje nurodyti mažiausi pasiektini dydžiai.
L5 lentelė
Plieno rūšisVidurkis (daugiau kaip 6 bandomos deta-
lės)Mažiausia vienos bandytos detalės reikšmė
N/mm2√m N/mm2√m
ER6 100 80
ER7 80 70
ER8 70 602006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/279
L.2.3. Medžiagos grynumas
L.2.3.1. Mikrografinis grynumas
Medžiagos grynumas nustatomas mikrografiniu tyrimu (ISO 4967 A metodas). Vieta, iš kurios turi būti imami mėginiai,
pavaizduota L3 paveiksle.
L3 paveikslas
Pasiektini dydžiai yra nurodyti L6 lentelėje.
L6 lentelė
Priemaišų rūšis Storosios sekos (didžiausias dydis) Plonosios sekos (didžiausias dydis)
A (sulfidai) 1,5 2
B (aliuminatai) 1,5 2C (silikatai) 1,5 2D (globuliniai oksidai) 1,5 2B + C + D 3 4
L.2.3.2. Vidinis vientisumas
Visų ratų vidinis vientisumas nustatomas automatiniu ultragarso tyrimu. Standartiniai defektai –plokščios įvairaus
skersmens skylės apačioje.
Ratlankis neturi turėti vidinių defektų, sukelianč iųdidesnį negu tokiame pat gylyje esančio standartinio defekto sukeliamas
aidas arba jam lygų. Šio standartinio defekto skersmuo yra 3 mm.
Atgalinio aido slopinimas turi būti ne didesnis negu 4dB ašinio tyrimo metu.
L.2.4. Paviršiaus būklė
L.2.4.1. Pasiektinos charakteristikos
Pagal naudojimo paskirtį ratai gali būti visiškai arba iš dalies mechaniškai apdirbti. Jų pavir šiuje turi nebūti kitų žymių, be čia
nurodytųjų.
Detalės, kurios nėra mechaniškai apdirbtos, yra apdirbamos srautiniu abrazyviniu būdu, kol pasiekiamas R
a<25 μm, labai
gerai nušlifuojamos ir glotniai priderinamos prie mechaniškai apdirbtų paviršių.
Vidutinis „baigtų“ arba„parengtų surinkti“ ratų paviršiaus nelygumas (R a) yra nurodytas L8 lentelėje.L 344/280 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
L8 lentelė
Rato dalis Pristatymo būklė Nelygumas R a(μm)
Kanalas Baigtas ≤12,5
Parengtas surinkti (1) 0,8–3,2
Rato diskas ir stebulė Baigtas (2) ≤12,5
Ratlankio riedėjimo pavir šius Baigtas ≤12,5 (3)
Ratlankio prigludimo paviršiai Baigtas ≤12,5 (3)
(1) Jei ratas turi būti montuojamas ant tuščiavidurės ašies, norint atlikti eksploatacinį ultragarsin įpatikrinimą gali būti reikalaujama kitų
dydžių.
(2) Jei taip nustatyta, ši rato dalis gali likti mechaniškai neapdirbta tik jei yra pasiekti šioje lentelė nurodyti leistinieji nuokrypiai.
(3)≤6,3, jei toks reikalavimas taikomas standartiniam defektui, lygiam 2 mm.
L.2.5. Paviršiaus vientisumas
Rato disko paviršiaus vientisumas patvirtinamas magnetiniu dalelių bandymu arba kitu ne mažesnio negu lygiaverčio
tikslumo procesu. Mechaniškai apdirbto rato disko ribinis defektas yra lygus 2 mm.
L.2.6. Geometriniai leistinieji nuokrypiai
Ratų geometrija ir matmenys nustatomi brėžinyje. Geometriniai leistinieji nuokrypiai turi atitikti L9 lentelėje nurodytuosius.
Naudojami simboliai pavaizduoti L4 paveiksle.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/281
L4 paveikslas
Simboliai
L 344/282 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
L9 lentelė
Leistinieji nuokrypiai (mm)
Kam skirta Simboliai (žr. L4 pav.) Dydžiai
MatmenysGeometri-
niai (1)Neapdirbta
mechaniškaiMechaniškai
apdirbta
Išorinis riedėjimo pavir šiaus skersmuo a 0/+4
Vidinis skersmuo (išorinėje rato pusėje) b 1 0/-4
Vidinis skersmuo (iš vidinės rato pusės) b 2 0/-6 0/-4
Plotis d ± 1
Riedėjimo paviršiaus profilio išgaubtumas (3) v ≤0,5
Riedėjimo paviršiaus apskritumas s ≤0,2
Bendrasis (suminis) mušimas ašine kryptimi t ≤0,3
Surinkto rato bendrasis (suminis) radialinis mušimas j ≤0,2
Išorinis griovelio skersmuo (t. y. nusidėvėjimo linija) w 0/+2
Išorinis skersmuo (išorinėje rato pusėje) f 1 0/+10 0/+5
Išorinis skersmuo (iš vidinės rato pusės) t 2 0/+10 0/+5
Vidinis kiaurymės skersmuo:
„baigtas“ g1 0/-2
„baigtas ir parengtas surinkti“ g2 Žr. K priedą arba vadovau-
jantis brėžiniu
Vidinio kiaurymės skersmens cilindriškumas:
„baigtas“ x1 ≤0,2
„baigtas ir parengtas surinkti“ x2 ≤0,02 (2)
Plotis h 0/+2
Stebul ės iškyša rato disko atžvilgiu r 0/+2
Bendrasis (suminis) kiaurymės skersmens mušimas:
„baigtas“ q1 ≤0,2
„baigtas ir parengtas surinkti“ q2 ≤0,1
Sujungto su ratlankiu ir stebule rato disko išgaubtumas k ≤8 ≤8
Jungties su ratlankiu storis m +8/0 +5/0Jungties su stebule storis n +10/0 +5/0
(1)Žr. ISO 1101
(2) Nedidelis leistinąjį nuokrypį atitinkantis smailėjimas turi būti toks, kaip „didesnysis“ kiaurymės ašies įeinamojo galo skersmuo surenkant.
(3) Nuo antbriaunio viršaus iki kraštinės nuožulnos.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/283Ratlankio Stebul ės Rato disko
L.2.7. Statinis nesubalansuotumas
Didžiausias pristatomosios būklės išbaigto rato statinis nesubalansuotumas yra apibrėžtas L10 lentelėje.
Matavimo priemones ir metodus tarpusavio susitarimu nustato užsakovas ir tiekėjas.
L10 lentelė
Riedmenų, važiuojančių vgreičiu (km/h)Statinis nesubalansuotumas
g . mSimbolis
v≤120
120 < v≤200≤125
≤75E3
E2
L.2.8. Apsauga nuo korozijos
Apsauga numatoma pagal rato projekto specifikaciją.L 344/284 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
M PRIEDAS
RIEDMENS SĄVEIKA SU BĖGIŲ KELIU IR KONTROLINIS MATAVIMAS
Ašis
M.1 KONSTRUKCIJOS VERTINIMAS
M.1.1 Bendroji dalis
Pagrindiniai ašies apibrėžties etapai yra tokie:
a) jėgų, įkurias turi būti atsižvelgta, nustatymas ir momentų įvairiose ašies dalyse apskaičiavimas;
b) ašies korpuso ir kakliukų skersmens pasirinkimas. Kitų dalių skersmenų apskaičiavimas pagal šiuos pasirinktus
skersmenis;
c) pasirinkti parametrai tikrinami:
— kiekvienos dalies įtempio apskaičiavimu;
— įtempių palyginimu su didžiausiais leistinaisiais įtempiais.
Leistinieji įtempiai iš esmės priklauso nuo:
— plieno rūšies,
— to, ar ašis yra pilnavidurė, ar tuščiavidurė.
M.1.2 Jėgų nustatymas ir momentų apskaičiavimas
Nagrinėjamos dvejopos jėgos:
— judančios masės,
— stabdymo.
M.1.3 Leistinieji geometriniai ir matmenų nuokrypiai
M.1.3.1 Ašies kakliukų ir ašies korpuso skersmens pasirinkimas
Pasirenkant ašies kakliuko ir ašies korpuso skersmenį, iš pradžių atsižvelgiama įesamus susijusių komponentų, pvz., guolių,
dydžius.
Pasirinktas skersmuo patikrinamas apskaičiuotus įtempius palyginant su didžiausiais leistinais įtempiais. Griovelis turi būti
labai negilus (0,1–0,2 mm), kad vidinio guolio žiedo galas ašies kakliuke neįspaustų įrantų.
M.1.3.2 Įvairių ašies pastebulinių dalių skersmens pasirinkimas pagal ašies korpuso arba kakliukų skersmenis
M.1.3.2.1 Atraminio guolio paviršius
Siekiant kiek įmanoma standartizuoti parametrus, atraminio guolio pavir šiaus skersmuo turi būti 30 mm didesnis negu
ašies kakliuko skersmuo. Perėjimas tarp ašies kakliuko ir atraminio guolio paviršiaus turi būti toks, kaip pavaizduota M3
paveiksle (V mazgas).
M.1.3.2.2 Perėjimas tarp atraminio guolio paviršiaus ir pastebulinės ašies dalies
Siekiant kiek įmanoma standartizuoti matmenis, šio perėjimo spindulys turi būti tik vieno dydžio –25 mm.
Jeišio dydžio negalima užtikrinti, pasirenkamas didžiausias galimas dydis, kad šioje vietoje būtų sumažinta įtempio
koncentracija.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/285
M.1.3.2.3 Pastebulinė ašies dalis
Pastebulinės ašies dalies, pasiekusios nusidėvėjimo ribą, ir ašies korpuso skersmens santykis turi būti ne mažesnis kaip 1,12.
Rekomenduojama, kad esant naujai ašiai šis santykis būtų ne mažesnis kaip 1,15.
Perėjimas tarp šiųdviejų dalių turi būti toks, kad įtempio koncentracija būtų kiek įmanoma mažesnė.
Siekiant, kad perėjimo tarp ašies korpuso ir pastebulinės ašies dalies įtempio koncentracijos koeficiento dydis būtų
mažiausias, didžiausio ašies korpuso šoninio spindulio dydis turi būti ne mažiau kaip 75 mm.
M.1.4 Didžiausi leistini įtempiai
Didžiausi leistini įtempiai nustatomi pagal:
— įvairių kreive judančių ir apie ašį besisukančių ašies dalių nuovargio ribą,
— saugos koeficiento „S“dydį, priklausantį nuo plieno rūšies.
M.1.4.1 Plieno rūšis EA1N
Naudojami šie dydžiai:
— pilnavidurės ašies:
— 200 N/mm2be presuojamojo montavimo,
— 120 N/mm2su presuojamuoju montavimu;
— tuščiavidurės ašies:
— 200 N/mm2be presuojamojo montavimo,
— 110 N/mm2su presuojamuoju montavimu (be ašies kakliuko),
— 94 N/mm2su presuojamuoju montavimu ant ašies kakliuko,
— 80 N/mm2, taikoma kiaurymės pavir šiui.
Pilnavidurių ir tuščiavidurių ašių saugos koeficiento „S“dydis, iš kurio dalijamos nuovargio ribos didžiausiems leistiniems
įtempiams nustatyti, yra 1,2.
Šie leistini įtempiai yra taikomi tuščiavidurėms ašims, jei ašies kakliuko skersmens santykis su kiaurymės skersmeniu yra < 3
arba jei pastebulinės ašies dalies skersmens santykis kiaurymės skersmeniu yra < 4.
M.1.4.2 Plieno rūšys, išskyrus EA1N
Nustatoma šiųašies dalių nuovargio riba:
— ašies korpuso pavir šiaus,
— guolio paviršiaus esant vienodam suveržimui pastebulinės ašies dalies vietoje.
Esant tuščiavidurei ašiai taip pat nustatoma guolio paviršiaus nuovargio riba vienodos guolio ir ašies interferencijos
sąlygomis;
— kiaurymių paviršiaus.
Saugos koeficiento „S“dydis nustatomas pagal plieno rūšies atsparumą įrantoms.L 344/286 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
M.2 PRODUKTO VERTINIMAS
M.2.1 Mechaninės charakteristikos:
M.2.1.1 Charakteristikos, nustatytos tempimo bandymu
Pilnavidurių ašių spindulio taške arba vidurio taške tarp išorinio ir vidinio tuščiavidurių ašių paviršiaus gautini dydžiai yra
nurodyti M1 lentelėje.
M1 lentelė
ReH(N/mm2) (1) Rm(N/mm2) A5%
>320 >550 >22
(1) Jei nėra aiškios takumo ribos, bandymais nustatoma santykinė takumo riba Rp0,2.
M.2.1.2 Smūgio bandymo charakteristikos
Smūgio bandymo charakteristikos nustatomos esant 20oC temperatūrai išilgine ir skersine kryptimis. Iš gretimų kiekvienos
bandymo dalies vietų imami trys bandiniai. Bandiniai imami iš M1 paveiksle nurodytų vietų. Pilnavidurių ašių spindulio
taške arba vidurio taške tarp išorinio ir vidinio tuščiavidurių ašių pavir šiaus gautini dydžiai yra nurodyti M1 lentelėje.
Nėvienas atskiras dydis negali būti mažesnis negu 70 % M2 lentelėje nurodyto dydžio.
M1 pav.
M2 lentelė
KU išilginė (J) KU skersinė (J)
≥30 ≥202006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/287
M.2.2 Mikrostruktūros charakteristikos
Mikrostruktūra turi būti iš ferito ir perlito. Grūdelių dydis turi būti ne didesnis negu apibrėžta ISO 643 V tipo nuorodos
diagramoje.
M.2.3 Mikrografinis medžiagų grynumas
Medžiagų grynumas nustatomas mikrografiniu tyrimu (ISO 4967 A metodas). Vieta, iš kurios turi būti imami bandiniai, yra
pavaizduota M2 paveiksle. Didžiausi gautini storosios sekos priemaišų dydžiai yra nurodyti M3 lentelėje.
M3 lentelė
Priemaišų rūšis Storosios sekos (didžiausias dydis)
A (sulfidai) 1,5
B (aliuminatai) 1,5C (silikatai) 1,5D (globuliniai oksidai) 1,5B + C + D 3
M2 pav.
M.2.4 Vidinis vientisumas
Vidinis vientisumas nustatomas ultragarso tyrimu.
Ašys neturi turėti vidinių defektų, sukelianč iųdidesnį negu tokiame pat gylyje esančio standartinio defekto sukeliamas aidas
arba jam lygų. Šiame bandyme standartinis defektas –tai 3 mm skersmens plokščiadugnė kiaurymė.
Atgalinio aido slopinimas dėl priemaišų arba vidinių defektų turi būti ne didesnis negu 4 dB.
M.2.5 Laidumas ultragarsui
Ašys turi būti laidžios ultragarsui. Tai patikrinama registruojamu kiekvienos ašies ultragarso bandymu.L 344/288 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Bandymu ašyse gauto aido amplitudė po išankstinio prietaiso kalibravimo standartiniu pleištu turi būti didesnė negu 50 %
viso ekrano aukščio arba lygi jam. Foninio triukšmo lygio aukštis turi būti mažesnis negu 10 % viso ekrano aukščio.
M.2.6 Paviršiaus charakteristikos
M.2.6.1 Paviršiaus apdirbimas
Beženklų šiame priede nurodytose vietose, ašies pavir šiuje turi nebūti kitų ženklų.
Leistinas baigtų arba parengtų surinkti dalių pavir šiaus nelygumas (R a) yra nurodytas M4 lentelėje. Simboliai atitinka
pavaizduotus M3 paveiksle.
M4 lentelė
Paskirtis SimbolisPaviršiaus nelygumas (1) R a(μm)
Negalutinai
mechaniškai
apdirbtaBaigta arba parengta surinkti
Ašies galas
Ašies galas ir nuožula a – 6,3
Ašies vidurio plokštuma
(paprastoji ir tuščiavidurė ašis)Žr. mazgus R1 ir R2 – 3,2
Ašies kakliukas
Ašies kakliuko skersmuo b 12,5 0,8Įtempį mažinantys grioveliai c (V mazgas) 0,8
Atrama
Atramos skersmuod 12,5 1,6
Pastebulinė ašies dalis
Pastebulinės ašies dalies skers-
muoe 12,5 0,8/1,6 (
3)
Įvado smailėjimas f (U mazgas) 1,6
Korpusas
Vidiniai perėjimo įpastebulinės
ašies dalį spinduliaig (T mazgas) – 1,6
Ašies korpuso skersmuo l 3,2 (2)
Stabdžių disko atraminio lizdo
skersmuoh 12,5 0,8/1,6 (3)
Guolio atraminio lizdo ir sanda-
riklio atraminio lizdo skersmuoj 12,5 0,8
Perėjimo tarp dviejų atraminių
lizdų spinduliaik (S mazgas) 1,6
Kiaurymės
Skersmuom
(R1 mazgas)3,2
(1) Senųjų tipų ašių su paprastaisiais guolio ašies kakliukais reikalavimai yra nurodyti šiems produktams skirtuose standartuose.
(2) Gali būti susitarta dėl 6,3, jei yra pasiekta abi 5.5.2.1.4 punkte nustatytos nuovargio ribos F1 arba F2 ir jautrumas, reikalaujamas
eksploatacinei ultragarso kontrolei vykdyti.
(3) Eksploataciniam neardomajam ašių tyrimui gali būti reikalaujama mažesnių pavir šiaus apdirbimo dydžių.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/289
M3 pav.
Nelygumo simboliai
L 344/290 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
M.2.6.2 Paviršiaus vientisumas
Visų ašių išorinių pavir šiųvientisumas nustatomas magnetiniu dalelių bandymu, o tuščiavidurių ašių kiaurymių paviršiaus –
dar ir ultragarso tyrimu arba lygiaverčiu būdu. Išorinis ašies paviršius negali turėti skersinių defektų.
M.2.6.3 Geometriniai ir leistinieji matmenų nuokrypiai
Būtinieji geometriniai leistinieji nuokrypiai yra nurodyti M5 lentelėje. Naudojami simboliai yra pavaizduoti M4 paveiksle.
Būtinieji leistinieji matmenų nuokrypiai yra nurodyti M6 lentelėje. Naudojami simboliai yra pavaizduoti M5 paveiksle.
M5 lentelė
Paskirtis SimbolisGeometriniai leistinieji nuokrypiai
(1) (2)(mm)
Neišbaigtai
mechaniškai
apdirbtaParengta surinkti
Ašies kakliukas ir atraminis tiltelis
Ašies kakliuko cilindriškumas n 0,015
Vertikalaus atraminio tiltelio paviršiaus mušimas atskaitos Y–
Z atžvilgiuo1 0,03
Atraminio tiltelio mušimas atskaitos Y–Z atžvilgiu o 2 0,03
Pastebulinė ašies dalis
Mušimas atsižvelgiant įY–Z p 1,5 0,03
Cilindriškumas 0,1 0,015
Ašies korpusas
Mušimas atsižvelgiant įY–Z t 0,5
Kiaurymės
Koncentriškumas atsižvelgiant įY–Z u 0,5
Skylės ašies galų dangteliams tvirtinti
Koncentriškumas atsižvelgiant įY–Z v 0,5
Mašininio apdirbimo centro mušimas atsižvelgiant įY–Z atžvilgiu
(R1 ir R2 mazgass)w1
w20,02
0,03
(1) Parametrams, kurių leistinasis nuokrypis šioje lentelėje nėra nurodytas, taikomi bendrieji leistinieji nuokrypiai pagal EN 22768-2.
(2) Senųjų tipų ašių su paprastaisiais guolio ašių kakliukais reikalavimai yra nurodyti šiems produktams skirtuose standartuose.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/291
M4 pav.
Geometriniai simboliai
L 344/292 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
M6 lentelė
Paskirtis SimbolisLeistinieiji matmenų nuokrypiai (1) (mm)
Parengta surinkti
Ilgių dydžiai.
Ašies ilgis (2) A ± 1
Pastebulinės ašies dalies ilgis (įskaitant atraminį žiedą) B 0/-0,5
Ilgis tarp atraminių tiltelių (tarp atskaitos plokštumų) C ± 0,5 (5)
Ašies kakliuko guolio atraminio lizdo ilgis D (3)
Atraminio tiltelio ilgis E +1/0Ašies kakliuko griovelio gylis Žr. V mazgą
Ašies kakliuko griovelio ilgis G V mazgas (
3)
Skersmenys
Ašies kakliuko skersmuo H (3)
Pastebulinės ašies dalies skersmuo IAtraminio tiltelio skersmuo N (
3) (3)
Korpuso skersmuo P +2/0
Kitų ašių dalių dydžiai
Ašies mechaninio apdirbimo centrai
Paprastosios ašys Žr. R2 mazgą (4)
Tuščiavidurės ašys Žr. R1 mazgą (4)
Skylės ašies galų galvutėms tvirtinti Žr. R1 mazgą (4)
Gręžimo koncentriškumas 0,5
Gręžimo gylis +2/0
Sriegio gylis +2/0
Nukrypimas tarp gręžimo ir sriegio ašių ≥10
Įvado smailėjimas
Pastebulinės kūgio formos ašies dalies ilgis K (U mazgas) (3) 0/-3
Pastebulinės ašies dalies smailėjimo gylis L (U mazgas) (3) 0,1
Kiaurymių skersmuo O (R1 mazgas) 1
Perėjimo spinduliai –tarp pastebulinės ašies dalies ir korpuso Žr. T mazgą (3)
(1) Parametrams, kurių leistinasis nuokrypis šioje lentelėje nėra nurodytas, taikomi bendrieji leistini nuokrypiai pagal EN 22768-2.
(2) Atkreiptinas dėmesys įtai, kad visame ilgyje „A“laikantis leistinųjų nuokrypių atskirų konkrečiam matmeniui neleidžiama [Ne tokie linksniai]
taikyti susumuotų leistinųjų nuokrypių.
(3) Pagal prie užsakymo pridedamo brėžinio arba dokumentų reikalavimus.
(4) Kitokia geometrija gali būti pasiūlyta ir nustatyta užsakyme.
(5) Gali būti susitarta dėl kitų dydžių specialiai naudojimo paskirčiai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/293
M5 pav.
Matmenų simboliai
L 344/294 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
M.2.7 Paviršiaus apsauga nuo korozijos
M.2.7.1 Bendroji dalis
Visi atvirieji ašies pavir šiai turi būti apsaugoti, kaip nustatyta aširačio projekto specifikacijoje.
M.2.7.2 Atsparumas konkretiems koroziniams produktams
Atviriesiems ašies paviršiams apsaugoti taikomoje sistemoje turi būti atsižvelgta įaplinkosaugos veiksnius, korozines
medžiagas, riedmens krovinius, mechaninį apgadinimą ir t. t.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/295
N PRIEDAS
KONSTRUKCIJA IR MECHANINĖS DETALĖS
Statinių bandymų būdams taikomi leistinieji įtempiai
N.1. STATINIŲ BANDYMŲ BŪDAI
N.1.1. Statinių bandymų ribiniai dydžiai nuovargio stipriui tikrinti
Įpjovos atvejų apibrėžtis
Vagono kėbulo bandymams taikytini trijų plieno rūšių, kurių mažiausias tempimo stipris yra 370, 420 ir 570 MPa, ribiniai
įtempiai, ir penki įpjovos atvejai bendrais bruožais apibrėžiami taip:
— A atvejis: pirminis metalas,
— B atvejis: sudurtinė suvirintoji siūlė,
— C atvejis: sudurtinė suvirintoji siūlė su inercijos pokyčiu,
— D atvejis: kampinė suvirintoji siūlė,
— E atvejis: reljefinė suvirintoji siūlė.
Šie penki įpjovos atvejai neapima visų galimų konstrukcijų, todėl praktiškai būtina kiekvienai bandomai suvirintai zonai pasirinkti
tinkamiausią įpjovos atvejį.
Kad būtų galima palengvinti ir standartizuoti pasirinkimą, paveikslais Nx lentelėje pateikiami praktiniai suvirintųjų sandūrų,
dažnai pasitaikančių transporto priemonių kėbulo ir vežimėlių konstrukcijose, pavyzdžiai.
N1 pav.
Atvejis Eskizas Aprašymas Pastabos
A
 Nukreiptoji suvirintoji siūlė Nukreiptoji suvirintoji siūlė
Staklėmis apdirbta sudurtinė
suvirintoji siūlėStaklėmis apdirbta sudurtinė
suvirintoji siūlė
B
 Sudurtinė suvirintoji siūlė Sudurtinė suvirintoji siūlė
Sudurtinė suvirintoji siūlė su
nuožula
B
 Staklėmis apdirbta ir suvi-
rintoji sandūra
C
 Kampinė sandūra su kampi-
niais sutvirtinamaisiais įtva-
raisSudurtinė suvirintoji siūlė tarp
detalių sudėtų kampuL 344/296 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Atvejis Eskizas Aprašymas Pastabos
C
 Nuožulnioji sandūra
D
 Kampinė sandūra Sudurtinė suvirintoji siūlė 90o
kampu
D
 Sustiprintoji plokštė Užleistosios sandūros
D
 Sudurtinė suvirintoji užleis-
toji sandūra
D
 Kampinė sandūra Kampinės suvirintosios siūlės
D
 Sandūra tarp vamzdžio ir
tiesios detalės
D
 Sandūra tarp plokštės ir
vamzdžio
D
 Sandūra tarp plokštės ir rato
disko
E
 Suvirintoji tvirtinamoji ran-
kena
Suvirintoji tvirtinamoji
iškyša2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/297
N.1 lentelė
2σAlim[N/mm2] Σmlim[N/mm2] σmaxlim [N/mm2]
Plienas (1)K = 0.3 K = 0.3
370 420 520 370 420 520 370 420 520
Įpjovos
atvejisA 110 118 166 183 197 277 238 258 360
B 90 90 90 150 150 150 195 195 195C 80 80 80 133 133 133 173 173 173D 66 66 66 110 110 110 143 143 143E 54 54 54 90 90 90 117 117 117
(1) Tipiškas tempimo stipris R mpagal medžiagos standartą.
(2)Įtempis yra nustatomas pagal elastinę ribą Rparba R p'.L 344/298 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
O PRIEDAS
APLINKOS SĄLYGOS
TRIV reikalavimai
Skaičiuojamasis T RIVtemperatūros klasės lygis
Šioje lentelėje nurodomi sudedamosioms dalims, naudojamoms su sąveikai užtikrinti tinkamais prekiniais vagonais, kurie
buvo eksploatuojami iki šiųTSSįgyvendinimo, taikomi temperatūros diapazonai.
Sudedamoji dalis Specifikacija
Buferiai, kurių eiga 105 mm Temperatūros diapazono nuo - 25 iki + 50oC techninės
vertės nuo „kambario temperatūros“ verčių neturi skirtis
daugiau nei 20 %.
Buferiai, kurių eiga 130 ir 150 mm Temperatūros diapazono nuo - 25 iki + 50oC techninės
vertės nuo „kambario temperatūros“ verčių neturi skirtis
daugiau nei 20 %.
Stabdžiai –
Taisyklės, taikomos įvairių tipų stabdymo pavarų kon-
strukcijai –paprastųjų slėginių nedegių plieninių talpyklų,
skirtų geležinkelio riedmenų pneumatinei stabdymo įrangai
ir pagalbinei pneumatinei įrangai.Temperatūros diapazonas, taikomas slėginėms talpykloms:
nuo - 40oC iki + 100oC
Stabdžiai –
Reikalavimai įvairių stabdžių dalių gamybai: nuvažiavimo
nuo bėgių indikatoriai vagonuoseTemperatūros diapazonas nuo - 40oC iki + 70oC
Žarnų jungčių (stabdžių žarnų) ir elektros kabelių matme-
nys; pneumatinių bei elektros jungčių rūšys ir jų padėtis UIC
ir OSJD narėmis esančių geležinkelių įmonių prekiniuose ir
keleiviniuose vagonuose su automatinėmis sankabomisTemperatūros diapazonas nuo - 40oC iki + 70oC
Tepalo, skirto geležinkelių riedmenų ašidėžių ritininiams
guoliams sutepti, oficialaus bandymo ir tiekimo techninė
specifikacijaMažiausia bandymo temperatūra yra –20oC2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/299
P PRIEDAS
STABDYMO VEIKSMINGUMAS
Sudedamųjų sąveikos dalių įvertinimas
P.1. KONSTRUKCIJOS ĮVERTINIMAS
Toliau pateikiami stabdžių sistemos ir stabdžių sudedamųjų dalių konstrukcijų, kurios skelbimo metu jau laikomos
atitinkančiomis šiųtechninės sąveikos sąlygų (TSS), taikomų tam tikriems taikmenims, reikalavimus, sąrašai. Šiuos sąrašus
galima rasti FF priede.
P.1.1. Orinio stabdžio oro skirstytuvas
Galutinai nenustatytas reikalavimas.
Įvertinant gaminio konstrukciją procedūra, kuri taikoma sąveiką užtikrinančio orinio stabdžio oro skirstytuvui, turi atitikti
šias TSS.
P.1.2. Stabdymo jėgos reguliavimo atsižvelgiant įapkrovą vožtuvas ir automatinis stabdžių perjungimas iš „tuščias
riedmuo“ į„pakrautas riedmuo“ režimą
Galutinai nenustatytas reikalavimas.
P.1.2.1. Stabdymo jėgos reguliavimo atsižvelgiant įapkrovą vožtuvas
Čia aprašomas sąveiką užtikrinančio stabdymo jėgos reguliavimo atsižvelgiant įapkrovą vožtuvo konstrukcijos įvertinimas,
pati specifikacija pateikiama TSS 4.2.4.1.2.2 „Stabdymo galia“ ir 4.2.4.1.2.7 „Oro tiekimas, ypatybės“ – I priedo I.2.1 skyriuje.
Reguliavimo vo žtuvas kaip atskiras mazgas esant –25oC ir + 45oC darbo temperatūros diapazonui bandomas toliau
nurodomų ypatybių atžvilgiu:
— įjungimo ir atleidimo trukmės taikant visą apkrovos diapazoną kaip nustatyta TSS 4.2.4.1.2.2 punkte;
— laipsniško stabdžių įjungimo ir atleidimo (mažiausiai 5 pakopos);
— išėjimo slėgio kitimo priklausomybė nuo apkrovos signalo kitimo;
— atsako įapkrovos signalo pokytį trukmė,. Pokyčio kilimo trukmė yra viena minutė;
— nėra jokio nuotėkio, jeigu darbo temperatūrų diapazonas –25oC ir + 45oC.
Esant –25oC ir + 45oC temperatūrų diapazonui atliktų bandymų rezultatai neturi turėti įtakos riedmenens ar traukinio
eksploatavimui.
Reguliavimo vožtuvas kaip atskiras mazgas pagal pirmiau minėtus požymius bandomas esant ypač aukštoms arba žemoms
temperatūroms (diapazonas –40oC ir–25oC bei + 45oC iki + 70oC.) Bandymų rezultatai gali nukrypti nuo rezultatų esant
temperatūros diapazonui –25oC ir + 45oC, tačiau tie rezultatai neturi turėti įtakos traukinio tinkamumui eksploatuoti.
Stabdymo jėgos reguliavimo atsižvelgiant įapkrovą vožtuvas, kai jis įmontuotas įsistemą, turi būti įvertinamas jį įmontavus
stabdžių sistemą i, turinčiąisąveiką užtikrinantį orinio stabdžio oro skirstytuvą.
Toliau išvardijami bandymai, kurie atliekami atsitiktinai parinktam atskiram vagonui su bent vienu stabdymo jėgos
reguliavimo atsižvelgiant įapkrovą vožtuvu. Apkrovos pokytis turi būti didėjantis ir mažėjantis per visą jos diapazoną,
vagonas turi pajudėti iš vietos prieš naują matavimų seriją po pakrovos pokyčio.
— Tikrinama stabdžių masės procentinė dalis vagono (riedmens) atžvilgiu esant 120 km/h važiavimo greičiui. Ši TSS
nustato, jog, ašies apkrovai padidėjus nuo 18 iki 20 tonų, vagonams su mechaninių trinkelių stabdžiais leidžiama, kad
stabdžių masės procentinė dalis tolydžiai mažėtų nuo 100 % iki 90 %.
— Tikrinama stabdžių masės procentinė dalis esant 100 km/h važiavimo greičiui. Ši TSS nustato, jog, vagono pakrovai
didėjant nuo 65 % maksimalios leistinos vagono pakrovos (nuo 14,5 ton ųvagono ašinės apkrovos esant 22,5 tonų
projektinei apkrovai) iki maksimalios leistinos pakrovos, leidžiama, kad stabdžių masės procentinė dalis tolydžiai
mažėtų nuo 100 % iki 65 %. Vagonui su ketaus trinkelių stabdžiais stabdomo vagono masė pagal visose valstybėse
narėse galiojančias tarptautines technines taisykles neturi viršyti 18 tonų.L 344/300 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— Įjungimo ir atleidimas trukmės visame pakrovos diapazone.
— Laipsniškas stabdžių įjungimas ir atleidimas (mažiausiai 5 pakopos).
— Išėjimo slėgio kitimo priklausomybė nuo apkrovos signalo kitimo.
— Atsako įapkrovos signalo pokytį reukmė.
— Smūginiai ir trumpalaikiai apkrovos pokyčiai, nekeičiantys apkrovos reguliavimo nustatymų.
— Nuotėkis.
Darbiniai bandyma atliekami siekiant patikrinti:— arįrenginiai nejautrūs atsitiktiniams apkrovos pokyčiams riedmeniui judant;
— stabdžių masės procentinę dalįesant i) tuščiam vagonui, ii) pusei pakrovos, iii) pakrovai, atitinkančiai 100 % stabdžių
masės procentinę dalį, ir iv) pilnutinei pakrovai. Stabdžių masės procentinė dalis negali viršyti 130 % , nesvarbu, kokio
dydžio būtų pakrova, ir 105 % stabdžių trinkelėmis stabdomiems vagonams, riedantiems 120 km/h greičiu ir
pakrautiems visa pakrova.
P.1.2.2. Automatinio stabdžių perjungimo iš „tuščias riedmuo“ į„pakrautas riedmuo“ režimą vožtuvas
Čia aprašomas sudedamosios sąveikos dalies automatinio stabdžių perjungimo iš „tuščias riedmuo“ į„pakrautas riedmuo“
režimą vožtuvo konstrukcijos įvertinimas, pati specifikacija aprašyta TSS 4.2.4.1.2.2 „Stabdymo galia“ ir 4.2.4.1.2.7 „Oro
tiekimas ir ypatybės“ – I priedo I.2.2 skyriuje.
Perjungimo vožtuvas kaip atskiras mazgas bandomas darbo temperatūrų intervale nuo –25
oC iki + 45oC pagal šiuos
požymius:
— įjungimo ir atleidimo trukmės visame apkrovos diapazone;
— laipsniškas stabdžių įjungimas ir atleidimas (mažiausiai 5 pakopos);
— išėjimo slėgio kitimo priklausomybė nuo apkrovos signalo kitimo;
— reakcijos įapkrovos signalo pokytį laikas;
— nėra jokio nuotėkio darbo temperatūrų intervale nuo –25oC iki + 45oC.
Temperatūrų intervale nuo –25oC iki + 45oC atliktų bandymų rezultatai neturi turėti įtakos traukinio tinkamumui
eksploatuoti.
Perjungimo vožtuvas bandomas kaip atskiras mazgas pagal pirmiau minėtus požymius ekstremalių darbo temperatūrų
intervaluose nuo –40oC iki–25oC ir) nuo + 45oC iki + 70oC. Bandymų rezultatai gali nukrypti nuo rezultatų temperatūrų
intervale tarp –25oC ir + 45oC, tačiau ekstremalių temperatūrų sąlygomis jie neturi turėti įtakos traukinio tinkamumui
eksploatuoti.
Automatinio stabdžių perjungimo iš „tuščias riedmuo“ į„pakrautas riedmuo“ režimą vožtuvo veiksmingumas sistemoje
įvertinamas įmontavus jį į stabdžių sistemą, turinčią sudedamąją sąveikos dalį skirstytuvą. Bandymai atliekami atskiram
vagonui su bent vienu automatiniu stabdžių perjungimo iš „tuščias riedmuo“ į„pakrautas riedmuo“ režimą vožtuvu.
Bandymai atliekami su tuščiu ir pakrautu vagonu. Vagonas tolydžiai pakraunamas ir iškraunamas, kad būtų galima įsitikinti,
jog mechanizmas automatiškai persijungia iš padėties „pakrauta“ įpadėtį „tuščias vagonas“ didinant arba mažinant pakrovą,
su ± 5 % persijungimo svorio paklaida. Jeigu riedmuo turi perjungimo iš tuščio vagono padėties įpakrovos padėtį
mechanizmą ir yra skirtas kintamos pakrovos darbo sąlygoms, tai siekiant, kad mechanizmo normaliomis darbo sąlygomis
neveiktų atsitiktiniai pakrovos svyravimai, bandymai kelyje atliekami su pakrova, svyruojančia apie persijungimo svorį.
Statiniai bandymai atliekami atskiram vagonui ir sąstatui iš mažiausiai 15 keturių ašių vagonų suįmontuotais sąveikai
užtikrinti tinkamais skirstytuvais. Jeigu bandymų rezultatai tenkina pirmiau minėtus reikalavimus, atskiram vagonui
atliekami dinaminiai bandymai. Bandymai apima:
— įjungimo ir atleidimo trukmę abiem režimais;
— laipsnišką stabdžių įjungimą ir atleidimą (mažiausiai 5 pakopos);
— stabdžių įjungimo trukmę abiem režimais;
— stabdžių atleidimo trukmę abiem režimais;
— išėjimo slėgio kitimo priklausomybę nuo apkrovos signalo kitimo;2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/301
— reakcijos įapkrovos signalo pokytį laiką;
— nuotėkio tikrinimą.
Darbiniai bandymai atliekami, jei to pareikalauja notifikuotoji įstaiga.
P.1.3. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisas
Galutinai nenustatytas reikalavimas.
Čia aprašomas sudedamosios sąveikos dalies ratų apsaugos nuo slydimo įtaiso konstrukcijos įvertinimas, pati specifikacija
pateikta TSS 4.2.4.1.2.6 „Ratų apsauga nuo slydimo“ ir 4.2.4.1.2.7 „Oro tiekimas ir ypatybės“, –I priedo I.3 skyriuje.
Ratų apsaugos nuo slydimo (RAS) bandymai atliekami su moderniu 4 ašių vagonu arba patvirtintame bandymų stende,
kuris visiškai atitinka bėgių geometriją, sankybio sąlygas, vagono parametrus, kitas sąlygas ir kurio tinkamumas moderniam
4 ašių vagonui yra patikrintas.
Jeigu bandomas vagonas turi nepriklausomus nuo sankybio stabdžius, juos reikia atjungti. Įjungus tokius stabdžius, RAS turi
veikti pagal nustatytus reikalavimus, ir tai turi būti patvirtinta bandymais. Bandomo vagono stabdžių sistema turi atitikti
sistemą, kuriai skiriama tokia RAS (su disku ir (arba) mechaninėmis trinkelėmis).
Bandant RAS matuojami arba registruojami bent šie parametrai:
— vagono greitis,
— atskirų ašių greičiai,
— stabdžių cilindro slėgiai,
— vagono lėtinimas,
— pagalbinio rezervuaro slėgis,
— trukmė,
— stabdymo pradžia,
— išleidimo vožtuvo įjungimas,
— stabdymo kelias,
— stabdymo laikas.
Šie bandymai vykdomi laikantis šios TSS.
P.1.4. Stabdžių svirtinės pavaros reguliatorius
Sudedamosios sąveikos dalies stabdžių svirtinės pavaros reguliatoriaus konstrukcija įvertinama nustatant, ar jo mechaninis
stiprumas pakankamas apkrovoms perduoti. Keičiamųjų stabdžių svirtinės pavaros reguliatorių didžiausios leistinos
apkrovos pateiktos I priedo I.4 dalyje. Įvertinimu siekiama užtikrinti, kad atstumas tarp trinties poros būtų išlaikomas tarp
trinties jautrumo ribų, t. y. kad nesant stabdymo trinties pora viena kitos neliestų, ir kad būtų išlaikomos stabdymo
charakteristikos bei garantuojamas stabdymo veiksmingumas.
Ilgaamžiškumo bandymas atliekamas siekiant įrodyti šio mazgo tinkamumą darbui geležinkelio riedmenyse ir patikrinti,
kaip jis atitinkaeksploatacinius reikalavimus projektiniam darbo amžiui. Bandymas atliekamas didžiausiam vardiniamapkrovos ciklų skaičiui visame reguliavimo diapazone.
P.1.5. Stabdžių cilindras arba pavara
Čia aprašomas sudedamosios sąveikos dalies stabdžių cilindro arba pavaros konstrukcijos įvertinimas, pati specifikacija
pateikiama TSS 4.2.4.1.2.2 „Stabdymo galia“, 4.2.4.1.2.8 „Postovio stabdymas“, 4.2.4.1.2.5 „Energijos ribos“ ir 4.2.4.1.2.7
„Oro tiekimas ir ypatybės“ – I priedo I.5 skyriuje.L 344/302 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Mechaninis šioįtaiso stiprumas įvertinamas siekiant užtikrinti, kad įtaisas tiktų mechaninėms apkrovoms perduoti,
mechaniniam fiksavimui ir darbiniams oro slėgiams, įskaitant viršslėgius, gedimų atvejais. Patikrinami visų dydžių variantai.
Keičiamųjų stabdžių cilindrų leistini matmenys pateikti I priedo I.5 dalyje.
Stabdžių cilindras arba pavara yra bandoma pagal šiuos požymius:
— ar nėra nuotėkio esant minimaliai ir maksimaliai stūmoklio eigai darbo temperatūrų diapazone nuo –25oC iki +
45oC, kai įėjimo slėgis yra žemas (apie 0,35 bar),
— ar nėra nuotėkio esant minimaliai ir maksimaliai stūmoklio eigai darbo temperatūrų diapazone nuo –25oC iki +
45oC, kai įėjimo slėgis yra aukštas (apie 3,8 bar);
— maksimalią stūmoklio eigą;
— slėgį, kurio reikia apkrovos traukei išjudinti stūmoklio eigos pradžioje ir galutiniame taške po visos eigos.
Temperatūrų intervale nuo –25oC iki + 45oC atliktų bandymų rezultatai neturi turėti įtakos traukinio tinkamumui
eksploatuoti..
Stabdžių cilindras arba pavara yra bandoma kaip atskiras mazgas pagal pirmiau minėtus požymius ekstremalių darbo
temperatūrų intervaluose nuo –40oC iki–25oC ir nuo + 45oC iki + 70oC. Bandymų rezultatai gali nukrypti nuo rezultatų
temperatūrų intervale tarp –25oC ir + 45oC, tačiau bandymai ekstremalių temperatūrų sąlygomis neturi turėti įtakos
traukinio tinkamumui eksploatuoti..
Jeigu stabdžių cilindras arba pavara turi stabdžių svirtinės pavaros reguliatorių, bandymai atliekami ir pagal P.1.4 požymių
sąrašą.
Ilgaamžiškumo bandymas atliekamas siekiant įrodyti stabdžių cilindro arba pavaros tinkamumą darbui geležinkelio
riedmenyse ir patikrinti, ar jis atitinka eksploatacinius reikalavimus projektiniam darbo amžiui. Bandymas atliekamasdidžiausiam vardiniam apkrovos ciklų skaičiui visame stūmoklio eigų diapazone (ir stabdžių svirtinės pavaros reguliatorių
nustatymų diapazone, jeigu stabdžių cilindras arba pavara turi tokius reguliatorius).
P.1.6. Pneumatinė pusmovė
Pneumatinė pusmovė patikrinama pagal visus matmenis, kad atitiktų I priedo I.6 skyriuje nurodytus ypatumus ir gamintojo
brėžinius. Sukabinimo bandymams iš mažiausiai 25 gaminių serijos imama 10 atrankinių pavyzdžių, siekiant užtikrinti, kad
esant 10 barų slėgiui nebus nuotėkio darbo temperatūrų intervale nuo –25
oC iki + 45oC.
Pneumatinė pusmovė bandoma kaip atskiras mazgas pagal pirmiau minėtus požymius ekstremalių darbo temperatūrų
intervaluose nuo –40oC iki–25oC ir nuo + 45oC iki + 70oC. Bandymų rezultatai gali nukrypti nuo rezultatų temperatūrų
intervale tarp –25oC ir + 45oC, tačiau bandymai ekstremalių temperatūrų sąlygomis neturi turėti įtakos traukinio
tinkamumui eksploatuoti..
P.1.7. Galiniai čiaupai
Galutinai nenustatytas reikalavimas.
Čia aprašomas sudedamosios sąveikos dalies galinių čiaupų konstrukcijos įvertinimas, požymiai aprašyti I priedo
I.7 skyriuje.
Fizikinių ir geometrini ųcharakteristikų patikrinimas: tikrinama, ar laikomasi šiems įtaisams taikomų reikalavimų, pateiktų
I priedo I.7.4 ir I.7.7 skyriuose ir I.7.2–I.7.5 paveiksluose.
Bandymai atliekami pagal šiąTSS.
P.1.8. Skirstytuvo atjungiklis
Čia aprašomas sudedamosios sąveikos dalies skirstytuvo atjungiklio konstrukcijos įvertinimas, o požymiai yra aprašyti
I priedo I.8 skyriuje.
Skirstytuvo atjungiklis bandomas ir tikrinamas pagal šiuos požymius:
— rankenos judėjimą;
— ar nėra nuotėkio darbo temperatūrų diapazone nuo –25oC iki + 45oC, kai čiaupas užsuktas;
— ar nėra nuotėkio įatmosferą esant atsuktam ar užsuktam čiaupui, kai įėjimo slėgis yra žemas (0,35 bar);2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/303
— ar nėra nuotėkio įatmosferą esant atsuktam arba užsuktam čiaupui, kai įėjimo slėgis yra aukštas (7 bar).
Skirstytuvo atjungiklis bandomas kaip atskiras mazgas pagal pirmiau minėtus požymius ekstremalių darbo temperatūrų
intervaluose nuo –40oC iki–25oC ir nuo + 45oC iki + 70oC. Bandymų rezultatai gali nukrypti nuo rezultatų temperatūrų
intervale tarp –25oC ir + 45oC, tačiau bandymai ekstremalių temperatūrų sąlygomis neturi turėti įtakos traukinio
tinkamumui eksploatuoti.
P.1.9. Diskinių stabdžių trinkelės
Sudedamųjų sąveikos dalių stabdžių trinkelių ir diskų konstrukcijai įvertinti reikalingos bandymų procedūros taikomos
pagal šias TSS.
P.1.10. Ratinių stabdžių trinkelės
Sudedamosios sąveikos dalies stabdžių trinkelių konstrukcijai įvertinti reikalingos bandymų procedūros atliekamos pagal
I priedo I.10.2 skyriaus specifikaciją. Ši specifikacija kompozicinėms trinkelėms dar nėra galutinai nenustatytas reikalavimas.
Šiuo metu naudojamų stabdžių kompozicinių trinkelių įvertinimo pagal P.2.10 rezultatai atitinka nustatytuosius.
Tarptautinė geležinkelių sąjunga (UIC) tvarko patvirtintų stabdžių kompozicinių trinkelių sąrašą (įjį įtraukiami taikymo
geografiniai apribojimai ir taikymo sąlygos, kaip nustatyta P.1.10 ir P.2.10).
P.1.11. Akceleratoriaus vožtuvas
Galutinai nenustatytas reikalavimas.
Sudedamajai sąveikos daliai akceleratoriaus vožtuvo konstrukcijai įvertinti reikalingos bandymų procedūros atliekamos
pagal šiąTSS.
P.1.12. Automatinis kintamos apkrovos jutimo ir perjungimo iš „tuščias riedmuo“ į„pakrautas riedmuo“ režimą
įtaisas
Galutinai nenustatytas reikalavimas.
P.1.12.1.. Automatinis kintamos pakrovos jutiklis
Čia aprašomas automatinio kintamos pakrovos jutiklio konstrukcijos įvertinimas, o vožtuvo požymiai aprašyti I priedo
I.12.1 skyriuje. Bandymai turi atitikti šias tikrinimo sąlygas:
— statinis pakrovos priklausomybės nuo išėjimo slėgio tikrinimas didėjančiai ir mažėjančiai pakrovai;
— darbinis bandymas, kuriuo įrodoma, kad apkrovos smūgiai ir nuokrypiai neturi poveikio stabdžių išėjimo jėgai;
— darbinis bandymas, kuriuo įrodoma, kad nevartojama per daug oro ir oro suvartojimas neturi įtakos normaliam
orinių stabdžių darbui.
Bandymai atliekami pagal šias TSS.
P.1.12.2. Perjungimo iš tuščio vagono padėties įpakrovos padėtį įtaisas
Čia aprašomas perjungimo iš tuščio vagono padėties įpakrovos padėtį įtaiso konstrukcijos įvertinimas, o vo žtuvo požymiai
aprašyti I priedo I.12.2 skyriuje. Bandymai turi atitikti šias tikrinimo sąlygas:
— statinis bandymas, kuriuo tikrinamas išėjimo signalo pokytis pajudėjus matavimo prietaisui ar pasikeitus pakrovai;
— statinis bandymas, kuriuo tikrinama, ar išėjimo signalo vėlinimas pajudėjus matavimo prietaisui, kai dėl to pasikeičia
išėjimo signalas, neviršija 3 sekundžių;
— patikrinimas kelyje, kuriuo parodoma, kad pakrovos smūgiai ir nuokrypiai nedaro poveikio išėjimo signalui;L 344/304 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— patikrinimas kelyje, kuriuo parodoma, kad nevartojama per daug oro ir oro suvartojimas nedaro poveikio normaliam
orinių stabdžių darbui.
Bandymai atliekami pagal šiąTSS.
P.2. GAMINIO ĮVERTINIMAS
P.2.1. Skirstytuvas
Bandomas kiekvienas skirstytuvas. Bandymo požymiai yra aprašyti I priedo I.1 skyriuje. Toliau pateikiamas tų požymių
sąrašas:
— laipsniškas stabdžių įjungimas ir atleidimas;
— stabdžių įjungimo trukmė;
— stabdžių atleidimo trukmė;
— rankinis skirstytuvo atleidimo vo žtuvas;
— automatinis valdymas;
— jautrumas ir nejautrumas;
— nuotėkis,
— stabdžių oro tiekimo rezervuaro (papildomo) užpildymo trukmė;
— valdymo rezervuaro užpildymo trukmė (netaikytina elektra arba elektroniniu būdu valdomiems skirstytuvams).
P.2.2. Kintamos pakrovos ir automatinio perjungimo iš tuščio vagono padėties įpakrovos padėtį vožtuvas
Bandomas kiekvienas vožtuvas. Bandymo požymiai yra aprašyti I priedo I.2 skyriuje. Toliau pateikiamas tų požymių sąrašas:
— laipsniškas stabdžių įjungimas ir atleidimas (mažiausiai 5 pakopos);
— stabdžių įjungimo trukmė;
— stabdžių atleidimo trukmė;
— išėjimo slėgio kitimo priklausomybė nuo apkrovos signalo kitimo;
— reakcijos įapkrovos signalo pokytį laikas;
— ar nesikeičia išėjimo slėgis keičiantis apkrovos signalui stabdžio įjungimo metu (esant vien kintamai apkrovai);
— nuotėkis.
P.2.3. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisas
Bandomas kiekvienas RAS valdymo įtaisas, jutikliai ir išleidimo vožtuvai. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaiso požymiai yra
aprašyti 4.2.4.1.2.6 „Ratų apsauga nuo slydimo“ ir 4.2.4.1.2.7 „Oro tiekimas“ ir apibūdinti I priedo I.3 skyriuje. Požymiai
tikrinami taikant automatinės patikros programą su gedimų diagnostikos vaizdavimo grafika; ši programa aptinka bet kurį
gedimą. Pati automatinė patikra tikrinama modeliuojant atsitiktinius gedimus.
P.2.4. Stabdžių svirtinės pavaros reguliatorius
Bandomas kiekvienas stabdžių svirtinės pavaros reguliatorius. Bandymai atliekami pagal šiuos požymius:
— didžiausia įvarža;2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/305
— kompensuojamojo (panaikinamojo) svirčių pavaros tarpelio dydžio išlaikymas;
— įvaržos padidėjimas;
— išplėtimas iki kompensuojamojo (panaikinamojo) svirčių pavaros tarpelio dydžio (tik dvipusio veikimo įtaisams);
— geba nustatyti mažiausią ilgį(siaurinant stabdžių svirtinės pavaros reguliatorių) arba didžiausią ilgį(plečiant stabdžių
svirtinės pavaros reguliatorių).
P.2.5. Stabdžių cilindras arba pavara
Kiekvienas stabdžių cilindras arba pavara yra bandoma pagal šiuos požymius:
— ar nėra nuotėkio esant minimaliai ir maksimaliai stūmoklio eigai, kai įėjimo slėgis yra aukštas;
— maksimali stūmoklio eiga;
— apkrovos traukę išjudinantis slėgis.
Jeigu stabdžių cilindras arba pavara turi stabdžių svirtinės pavaros reguliatorių, bandymai atliekami ir pagal P.2.4 požymių
sąrašą.
P.2.6. Pneumatinė pusmovė
Kiekviena pneumatinė pusmovė yra bandoma siekiant užtikrinti, kad esant 10 barų slėgiui nebus oro nuotėkio.
P.2.7. Galiniai čiaupai
Bandomas kiekvienas galinis čiaupas. Bandymų požymiai aprašyti I priedo I.7 skyriuje. Toliau pateikiamas tų požymių
sąrašas:
— rankenos judėjimas;
— sukimo momentas;
— ar nėra nuotėkio esant užsuktam čiaupui;
— ar nėra nuotėkio įatmosferą esant atsuktam arba užsuktam čiaupui, kai įėjimo slėgis yra žemas.
— ar nėra nuotėkio įatmosferą esant atidarytam arba uždarytam čiaupui, kai įėjimo slėgis lygus 10 barų;
— čiaupo pusės, iš kurios prijungta žarna, ventiliavimas.
P.2.8. Skirstytuvo atjungiklis
Bandomas kiekvienas skirstytuvo atjungiklis. Bandymo požymiai yra aprašyti I priedo I.8 skyriuje. Toliau pateikiamas tų
požymių sąrašas:
— rankenos judėjimas;
— ar nėra nuotėkio esant užsuktam čiaupui;
— ar nėra nuotėkio įatmosferą esant atsuktam arba užsuktam čiaupui, kai įėjimo slėgis yra žemas.
— Ar nėra nuotėkio įatmosferą esant atsuktam arba užsuktam čiaupui, kai įėjimo slėgis yra aukštas.
P.2.9. Diskinių stabdžių trinkelės
Kiekvienos stabdžių trinkelių serijos atrankinių pavyzdžių tikrinami matmenys.L 344/306 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
P.2.10. Ratinių stabdžių trinkelės
— Geometrijos įvertinimas.
Kiekvienos trinkelių serijos atrankinių pavyzdžių tikrinami matmenys.
— Stabdžių kompozicinių trinkelių įvertinimo procedūra.
Bandymų procedūra dar nėra galutinai nustatyta.
Pereinamuoju laikotarpiu UIC atliekami įvertinimo bandymai turi bent apimti:
Stendinį bandymą ir analizę
Stabdžių kompozicinės trinkelės tikrinamos taikant standartinę bandymų procedūrą ir naudojant standartinį
bandymų stendą (ERRI B126/RP 18, 2 versija, 2001 m. kovas). Tikrinama pagal šiuos kriterijus:
— stabdžių trinkelių darbas stabdant ant sausų bėgių, šlapių bėgių ir pristabdymo atveju;
— Metalo dalelių atsiskyrimo nuo rato (ratlankio) tikimybė;
— darbas prastų žiemos orų sąlygomis (pvz., dėl sniego, ledo, žemos temperatūros);
— darbas sugedus stabdžiams (stabdžiai blokuojami);
— poveikis aširačio elektrinei varžai (įskaitant specialų bėgių elektrinių grandinių suderinamumo keliose šalyse
bandymą, jei riedmenis numatoma naudoti tose šalyse).
Įvertinimas klimatinių bandymų kamera.
Prieš pradedant stabdžių bandymus vagone reikia atlikti visą stabdžių kompozicinių trinkelių tikrinimo stendiniais
bandymais programą, kaip nurodyta pirmiau, ir gauti gerus rezultatus.
Stabdžių veiksmingumo bandymai posistemyje
Kompozitinės stabdžių trinkelės turėtų būti:
— įvertintos pagal šios TSS S priedą;
— išmėgintos eksploatuojant visą žiemos sezoną Šiaurės Europoje;
— įvertintos pagal ratų (ratlankių) šiurkštumą, kad atitiktų TSS triukšmo lygius;
— įvertintos pagal poveikį aširačio elektrinei varžai.
Naujų gaminių, ne kompozicinių trinkelių, eksploatacinių savybių įvertinimas atliekamas pagal 6 skyrių ir Q priedą.
P.2.11. Akceleratoriaus vožtuvas
Bandomas kiekvienas akceleratoriaus vožtuvas. Bandymo požymiai yra nurodyti I priedo I.11 skyriuje.
P.2.12. Automatinis kintamos pakrovos jutimo ir perjungimo iš tuščio vagono padėties įpakrovos padėtį įtaisas
P.2.12.1. Automatinis kintamos pakrovos jutiklis
Bandomas kiekvienas jutiklis. Bandymo požymiai yra aprašyti I priedo I.12.1 skyriuje ir toliau pateikiamas tų požymių
sąrašas:
— apkrovos priklausomybė nuo slėgio didėjant ir mažėjant pakrovai;
— ar nėra nuotėkio.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/307
P.2.12.2. Perjungimo iš tuščio vagono padėties įpakrovos padėtį įtaisas
Bandomas kiekvienas perjungimo įtaisas. Bandymo požymiai yra aprašyti I priedo I.12.2 skyriuje ir toliau pateikiamas tų
požymių sąrašas:
— išėjimo signalo pokytis pajudėjus matavimo prietaisui ar pasikeitus apkrovai;
— išėjimo signalo vėlinimas pajudėjus matavimo prietaisui, kai dėl to pasikeičia išėjimo signalas, neviršija 3 sekundžių;
— ar nėra nuotėkio.
P.3. BANDYMŲ PROCEDŪROS CHARAKTERISTIKOS
Bandymų procedūros charakteristikos
Nr. Charakteristika Ribinė vertė
Pirmasis smūgis, išreiškiamas procentais nuo prekinio
vagono stabdžių trinkelių maksimalios prispaudimo jėgosApie 10 %
Normalaus darbo metu stabdžių vamzdyne susidaręs
didelis viršslėgis virš normalaus 6 bar slėgio neįjungia
stabdžių, jeigu trunka:Keleivių vežimo režimu:
iki 40 sekundžių;
krovinių vežimo režimu:
iki 10 sekundžių
„Stabdymo bangos“ perdavimo greitis staigaus stabdymo
atvejuNe mažiau kaip 250 m/s
Traukinio stabdžių atleidimo laikas po visiško (visu
pajėgumu) jų panaudojimoKeleivių vežimo režimu:
iki 25 sekundžių;
krovinių vežimo re-imu:
iki 70 sekundžių
Netolygus pripildymas, stabdžiai atleisti 6 bar per 2 sekundes (mažiausiai). Grįžimas
nuo 6 bar iki 5,2 bar per 1 sekundę. Neleistina
šio bandymo metu naudoti stabdžius
Oro slėgio išlaikymas, nusakomas stabdžio cilindro
vidutinio slėgio procentiniu sumažėjimuDidžiausias 15 % sumažėjimas
Stabdžiai dirba be sutrikimų ir tenkina šios TSS
reikalavimus staigaus, parastojo, laipsniškojo įjungimo
atvejais, taip pat reguliuojant stabdžių atleidimąBandymas atliekamas siekiant įsitikinti, kad
nėra jokio sutrikimo ir įvairiose stabdymo
situacijose yra tenkinamos techninės sąlygos
Automatinis stabdžių cilindrų oro nuotėkio kompensavi-
masNuotėkis turi būti kompensuojamas nedelsiant,
jeigu darbinio ar staigaus stabdymo metu
nuotėkio anga siekia 1 mmL 344/308 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Q PRIEDAS
VERTINIMO PROCEDŪROS
Sąveikos sudedamosios dalys
Sąveikos sudedamosioms dalims taikomi moduliai:
— Charakteristikos
— A modulis: Vidinė produkcijos kontrolė
— A1 modulis: Vidinė projekto kontrolė su produktų patikra
— B modulis: Tipo patikra
— C modulis: Atitiktis tipui
— D modulis: Produkcijos kokybės valdymo sistema
— F modulis: Produktų patikra
— H1 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema
— H2 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra
— V modulis: Tipo tinkamumo patvirtinimas eksploataciniais bandymais (Tinkamumas naudoti)
Charakteristikos
Sąveikos sudedamųjų dalių charakteristikos, vertintinos įvairiuose projekto ir gamybos etapuose, Q.1 lentelėje yra pažymėtos
„X“.
Q.1 lentelė
Vertintinos charakteristikosVertinimas toliau nurodytame etape
Projektavimo ir kūrimo etapasGamybos
etapasModuliai
Projekto
patikrini-
mas ir
įvertinimasGamybos
proceso
patikrini-
mas ir
įvertinimasTipinis
bandy-
masEksploataciniai ban-
dymai (V modulis)(Serijos)
Buferiai, paprastieji X A, H1
Buferiai, naujos konstrukcijos X X X XB + F, B +
D, H1
Varžtinė sankaba, paprastoji X X A, H1
Ženklinimo lipdukai X X A, B +C, H1
Vežimėlis ir važiuoklės įtaisai,
paprastiejiX A1, H1,
Vežimėlis ir važiuoklės įtaisai,
naujos konstrukcijosX X X X XB + D, B +
F, H2, V
Aširačiai, paprastieji X A1, H1,
Aširačiai, naujos konstrukcijos X X X X XB + D, B, +
F, H2, V
Ratai, paprastieji X A1, H1,
Ratai, nauji X X X X XB+ D, B +
F, H2,V2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/309
Vertintinos charakteristikosVertinimas toliau nurodytame etape
Projektavimo ir kūrimo etapasGamybos
etapasModuliai
Projekto
patikrini-
mas ir
įvertinimasGamybos
proceso
patikrini-
mas ir
įvertinimasTipinis
bandy-
masEksploataciniai ban-
dymai (V modulis)(Serijos)
Ašys, paprastosios X A1, H1,
Ašys, naujos X X X X XB + D, B +
F, H2, V
Veleniniai guoliai, paprastieji X A1, H1,
Veleniniai guoliai, nauji X X X X XB + D, B +
F, H2
Skirstytuvo vožtuvas (1) X X X12 mėnesių iš
dalies pakeitus
esamą modelį arba
24 mėnesių kitais
atvejaisXB+D, B
+F, H2, V (2)
Reguliavimo vo žtuvas, skirtas
kintamai apkrovai (1)X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Ratų slydimo apsaugos įtaisas (1) X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Įveržimo įtaisas (1) X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Stabdžių cilindras (pavara) (1) X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Reguliavimo vo žtuvas, skirtas
automatiniam „tuščias–pakrau-
tas“režimų perjungimui (1)X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Pneumatinė pussankabė (1) X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Galinis čiaupas (1) X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Skirstytuvo vožtuvo atskirianty-
sisįtaisas (1)X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Stabdžių antbriaunis ir diskas (1) X X X 18 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Stabdžių trinkelės (1) X X X 18 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Stabdžių vamzdžio skystį išlei-
džiantis akceleratoriaus vožtu-
vas (1)X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
Automatinis kintamosios
apkrovos nustatymas (1)X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
„Tuščias-pakrautas“ režimo per-
jungimo įtaisas (1)X X X 12 mėnesių XB+D, B
+F, H2, V (2)
(1) Jei sudedamoji sąveikos dalis (SSD) jau patvirtinta, vertinimą sudaro tik „integravimo bandymas“, kai įdiegiama posistemyje (naujas
vagonas), ir „Serijos“ bandymas gamybos etape.
(2) Jei vieno modulio rezultatas yra taikomas kitam moduliui, kartoti bandymo nėra būtina.
(3) (3) Nėra būtinas naujos SSD arba kitos rūšies SSD gamybos proceso vertinimas, jei esamas įvertintas gamybos procesas, pavyzdžiui,
skirstytuvo ir „tuščias–pakrautas“ režimo perjungimo įtaiso, mažai skiriasi ar išvis nesiskiriaL 344/310 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI.
A modulis: Vidinė produkcijos kontrolė
1. Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas, prisiimantis 2
punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir pareiškia, kad tam tikra sudedamoji sąveikos dalis atitinka jai taikomų
techninių sąveikos specifikacijų reikalavimus.
2. Gamintojas turi parengti 3 punkte aprašytus techninius dokumentus.3. Techniniai dokumentai turi leisti įvertinti, ar sudedamoji sąveikos dalis atitinka šiųtechninių sąveikos specifikacijų
reikalavimus. Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, turi būti pateikta informacija apiesudedamosios sąveikos dalies projektą, gaminimą, techninę priežiūrą ir eksploatavimą. Kiek tai yra svarbu vertinimui,
dokumentuose turi būti pateikta:
— sudedamosios sąveikos dalies bendras aprašymas,
— projekto eskizas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, agregatų mazgų, grandinių brėžiniai ir
schemos ir t. t.,
— sudedamosios sąveikos dalies projekto ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir veikimui suprasti būtini
aprašymai bei paaiškinimai,
— techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (
1) su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos
išsamiai arba iš dalies,
— sprendimų, priimtų siekiant, kad būtų vykdomi šiųTSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikomos
Europos specifikacijos,
— projektinio skaičiavimo, atliktų tikrinimų rezultatai ir kt.,
— bandymo protokolai.
4. Gamintojas turi imtis visų būtinų priemonių, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog kiekviena gaminama
sudedamoji sąveikos dalis atitiks 3 punkte nurodytus techninius dokumentus ir jai taikomų TSS reikalavimus.
5. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas turi parengti raštišką sąveikos sudedamosios dalies atitikties
deklaraciją. Joje turi būti pateikta bent Direktyvos 96/48/EB IV priedo 3 dalyje ir 13 straipsnio 3 dalyje nurodytainformacija. EB atitikties deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti
pasirašyti. Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi būti pateikta:
— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 01/16/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos sudedamajai sąveikos
daliai),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— procedūros (modulio), kuri buvo taikoma atitikčiai paskelbti, aprašymas,
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas technines sąveikos specifikacijas ir tam tikrais atvejais nuoroda
įEuropos specifikacijas,
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/311
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove paaiškinta,
kaip naudoti Europos specifikacijas.
6. Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaraciją su techniniais dokumentais turi laikyti 10 metų nuo
paskutinės sudedamosios sąveikos dalies pagaminimo dienos. Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas yra įsisteigę ne
Bendrijoje, įpareigojimas techninius dokumentus turėti prieinamus tenka asmeniui, kuris sudedamąją sąveikos dalį
pateikia įBendrijos rinką.
7. Jeigu, be EB atitikties deklaracijos, TSS yra reikalaujama turėti sudedamosios sąveikos dalies EB tinkamumo naudoti
deklaraciją, ši deklaracija turi būti pridedama, kai gamintojas ją išduoda laikydamasis V modulio sąlygų.
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
A1 modulis: Vidinė projekto kontrolė su gamybos patikra
1. Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas, prisiimantis 2
punkte nustatytus įpareigojimus, užtikrina ir pareiškia, kad tam tikra sudedamoji sąveikos dalis atitinka jai taikomų
TSS reikalavimus.
2. Gamintojas turi parengti 3 punkte aprašytus techninius dokumentus.3. Techniniai dokumentai turi leisti įvertinti, ar sudedamoji sąveikos dalis atitinka šiųTSS reikalavimus. Techniniuose
dokumentuose taip pat turi būti įrodymai, kad sąveikos sudedamosios dalies projektas, jau patvirtintas prieš
įgyvendinant šiąTSS, atitinka TSS ir kad sąveikos sudedamoji dalis buvo panaudota eksploatacijai tokioje pat
naudojimo srityje. Tuose dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, turi būti pateikta informacija apiesudedamosios sąveikos dalies projektą, gaminimą, techninę priežiūrą ir eksploatavimą. Kiek tai yra svarbu vertinimui,
dokumentuose turi būti pateikta:
— sudedamosios sąveikos dalies bendras aprašymas ir jos naudojimo sąlygos,
— projekto eskizas ir gamybos informacija, pvz., sudedamųjų dalių, agregatų mazgų, grandinių brėžiniai ir
schemos ir t. t.,
— sudedamosios sąveikos dalies projekto ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir veikimui suprasti būtini
aprašymai bei paaiškinimai,
— techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (
1) su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos
išsamiai arba iš dalies,
— sprendimų, priimtų siekiant, kad būtų vykdomi šiųTSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikomos
Europos specifikacijos,
— projektinio skaičiavimo, atliktų tikrinimų rezultatai ir kt.,
— bandymo protokolai.
4. Gamintojas turi imtis visų būtinų priemonių, kad gamybos procesu būtų užtikrinta, jog kiekviena gaminama
sudedamoji sąveikos dalis atitiks 3 punkte nurodytus techninius dokumentus ir jai taikomų TSS reikalavimus.
5. Gamintojo pasirinkta notifikuotoji įstaiga turi atlikti atitinkamus tikrinimus ir bandymus, kad būtų nustatyta, ar
sudedamoji sąveikos dalis atitinka 3 punkte nurodytus techninius dokumentus ir TSS reikalavimus. Gamintojas (2) gali
pasirinkti vieną iš šių procedūrų:
5.1. Kiekvienos sudedamosios sąveikos dalies tikrinimas ir tyrimas5.1.1. Visi produktai tikrinami atskirai ir atitinkami bandymai atliekami siekiant nustatyti, ar tie produktai atitinka
techninius dokumentus ir jiems taikomus TSS reikalavimus. Jei bandymas nėra aprašytas TSS (arba TSS nurodytameEuropos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba lygiaverčiai bandymai.
5.1.2. Notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama įatliktus bandymus, patvirtintiems produktams turi parengti raštišką atitikties
sertifikat ą.L 344/312 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra
paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.
(2) Jei būtina, gamintojo nuožiūra gali būti apribota konkrečioms sudedamosioms dalims. Šiuo atveju atitinkamas sudedamosios dalies
sąveikos patikros procesas yra nurodytas TSS (arba jos prieduose).
5.2. Statistinė patikra
5.2.1. Gamintojas savo sudedamąsias sąveikos dalis turi pateikti vienodos rūšies gaminių partijomis ir imtis visų būtinų
priemonių, kad vykstant gamybos procesui būtų užtikrinamas kiekvienos pagamintos partijos vienarūšiškumas.
5.2.2. Visos sudedamosios sąveikos dalys turi būti pateiktos patikrai vienarūšėmis gaminių partijomis. Iš kiekvienos partijos
paimama atsitiktinė imtis. Imties sudedamosios sąveikos dalys turi būti tikrinamos atskirai, ir atitinkami bandymai
atliekami siekiant užtikrinti produktų atitiktį techniniams dokumentams bei jiems taikomiems TSS reikalavimams ir
nustatyti, ar partija yra priimama, ar atmetama. Jei bandymas nėra numatytas TSS (arba TSS nurodytame Europosstandarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba lygiaverčiai bandymai.
5.2.3. Statistinės patikros procedūrai, atsižvelgiant įvertintinas charakteristikas, kaip nurodoma TSS, turi būti naudojami
atitinkami elementai (statistinis metodas, imčių ėmimo planas ir t. t.).
5.2.4. Jeigu gaminių partijos yra priimamos, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama įatliktus bandymus, parengia raštišką
atitikties sertifikatą. Visas partijoje esančias sudedamąsias sąveikos dalis galima pateikti įrinką, išskyrus tas imties
sudedamąsias sąveikos dalis, kurios, kaip buvo nustatyta, neatitinka privalomų reikalavimų.
5.2.5. Jeigu partija atmetama, notifikuotoji įstaiga arba kompetentinga institucija turi imtis tinkamų priemonių,
užtikrinančių, kad ta partija nebus pateikta įrinką. Jeigu partijos dažnai atmetamos, notifikuotoji įstaiga gali
nebeatlikinėti statistinės patikros.
6. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas turi parengti sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties
deklaraciją. Šioje deklaracijoje turi būti pateikta bent Direktyvų 96/48/EB arba 01/16/EB IV priedo 3 dalyje ir
13 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija. EB atitikties deklaracija ir prie jos pridedami dokumentai turi būtipasirašyti ir juose įrašoma data. Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi
būti pateikta:
— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 96/48/EB arba 01/16/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos
sudedamajai sąveikos daliai),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— procedūros (modulio), kuri buvo taikoma atitikčiai paskelbti, aprašymas,
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios (-ių) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos (-
ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai), patikrinimo sertifikat ųdata, sertifikato galiojimo trukmė ir to galiojimo
sąlygos,
— nuoroda į šias TSS bei visas kitas taikomas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda įEuropos specifikacijas,
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.
Nurodytinas sertifikatas yra 5 punkte minėtas atitikties sertifikatas. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis
atstovas turi užtikrinti, kad paprašytas jis galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos atitikties sertifikatus.
7. Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaraciją su techniniais dokumentais turi laikyti 10 metų nuo
paskutinės sudedamosios sąveikos dalies pagaminimo dienos. Jeigu gamintojas ir jo įgaliotasis atstovas yra įsisteigę ne
Bendrijoje, įpareigojimas techninius dokumentus turėti prieinamus tenka asmeniui, kuris sudedamąją sąveikos dalį
pateikia įBendrijos rinką.
8. Jeigu, be EB atitikties deklaracijos, TSS yra reikalaujama turėti sudedamosios sąveikos dalies EB tinkamumo naudoti
deklaraciją, ši deklaracija turi būti pridedama, kai gamintojas ją išduoda laikydamasis V modulio sąlygų.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/313
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
B modulis: Tipo patikra
1. Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kai notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad numatomą gaminti
produkciją atitinkantis tipas atitinka jam taikomų TSS nuostatas.
2. Paraišką atlikti EB tipo patikrą turi pateikti gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas. Prie paraiškos
yra pridedama:
— gamintojo pavadinimas, adresas ir, jei paraišką pateikia įgaliotas atstovas, jo pavadinimas ir adresas,
— raštiškas pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai,
— 3 punkte aprašyti techniniai dokumentai.
Pareiškė jas notifikuotajai įstaigai turi pateikti numatomą gaminti produkciją atitinkantį pavyzdį (toliau –tipas).
Tipas gali apimti kelias sudedamosios sąveikos dalies versijas, jeigu versijų skirtumai neturi įtakos TSS nuostatoms.
Notifikuotoji įstaiga gali prašyti pateikti daugiau pavyzdžių, jeigu jų reikia bandymų programai įvykdyti.
Jeigu taikant tipo patikros procedūrą nebūtina atlikti tipinius bandymus ir tipas yra pakankamai aiškiai apibūdintas
techniniais dokumentais, kaip aprašyta 3 punkte, notifikuotoji įstaiga gali sutikti, kad pavyzdžiai jai nebūtų pateikiami.
3. Techniniai dokumentai turi leisti įvertinti, ar sudedamoji sąveikos dalis atitinka šiųTSS reikalavimus. Tuose
dokumentuose, jeigu tai svarbu minėtam vertinimui, turi būti pateikta informacija apie sudedamosios sąveikos daliesprojektą, gaminimą, techninę priežiūrą ir eksploatavimą.
Techniniuose dokumentuose turi būti pateikta:— bendras tipo aprašymas,
— eskizinis projektas ir gaminimo informacija, pvz., sudedamųjų dalių, agregato mazgų, agregatų, grandinių ir
t. t. brėžiniai bei schemos,
— sudedamosios sąveikos dalies projekto ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir veikimui suprasti būtini
aprašymai bei paaiškinimai,
— sudedamosios sąveikos dalies integravimo įjos sistemos terpę (mazgą, agregatą , posistemį) sąlygos ir būtinos
sąsajos sąlygos,
— sudedamosios sąveikos dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo
apribojimas, dilimo ribos ir t. t.),
— techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (
1) su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos
išsamiai arba iš dalies,
— sprendimų, priimtų siekiant, kad būtų vykdomi TSS reikalavimai, aprašymas, jeigu nebuvo visiškai taikomos TSS
nurodytos Europos specifikacijos,
— projektinio skaičiavimo, atliktų tikrinimų rezultatai ir t. t,
— bandymo protokolai.
4. Notifikuotoji įstaiga turi:
4.1. nagrinėti techninius dokumentus,L 344/314 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra
paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.
4.2. tikrinti, ar bandymui atlikti reikalingas (-i) pavyzdys (-džiai) buvo pagamintas (-i) pagal techninius dokumentus, ir
atlikti arba pasirūpinti, kad būtų atlikti tipiniai bandymai pagal TSS nuostatas ir (arba) atitinkamas Europos
specifikacijas,
4.3. jeigu pagal technines sąveikos specifikacijas privaloma patikrinti ir įvertinti projektą –nagrinėti projektavimo
metodus, priemones ir rezultatus, kad būtų galima įvertinti, ar baigus projektavimo procesą jie atitinka sudedamajai
sąveikos daliai taikomus atitikties reikalavimus,
4.4. jeigu pagal TSS privaloma nagrinėti gamybos procesą –tikrinti sudedamosios sąveikos dalies gamybos procesą ir
įvertinti jo indėlį užtikrinant produkto atitiktį ir (arba) tikrinti patikrinimą beiįvertinimą, kurį gamintojas atlieka
baigęs projektavimą,
4.5. nustatyti elementus, kurie buvo suprojektuoti pagal atitinkamas TSS nuostatas ir Europos specifikacijas bei elementus,
suprojektuotus ne pagal atitinkamas tų Europos specifikacijų nuostatas;
4.6. pagal 4.2, 4.3 ir 4.4 punktus atitinkamai nagrinėti arba pasirūpinti, kad tie nagrinėjimai būtų atlikti, ir atlikti
privalomus bandymus ar pasirūpinti, kad jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu gamintojas buvo nusprendęs
taikyti atitinkamas Europos specifikacijas, jos buvo taikomos iš tikrųjų;
4.7. pagal 4.2, 4.3 ir 4.4 punktus atitinkamai nagrinėti arba pasirūpinti, kad tie nagrinėjimai būtų atlikti, ir atlikti
privalomus bandymus ar pasirūpinti, kad jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu nebuvo taikomos atitinkamos
Europos specifikacijos, gamintojo pasirinkti sprendimai atitinka TSS reikalavimus;
4.8. susitarti su pareiškėju dėl vietos, kur bus atlikti tyrimai ir būtini bandymai.
5. Jeigu tipas atitinka TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga paraiškos pateikėjui privalo išduoti tipo patikros sertifikat ą.
Sertifikate nurodomas gamintojo pavadinimas ir adresas, tikrinimo išvados, sertifikato galiojimo sąlygos irpatvirtintam tipui identifikuoti būtini duomenys.
Galiojimo trukmė negali būti ilgesnė kaip penkeri metai.
Prie sertifikato turi būti pridėtas techninių dokumentų atitinkamų dalių sąrašas, o jo kopiją laiko notifikuotoji įstaiga.
Jeigu gamintojui arba Bendrijoje įsiteigusiam jo įgaliotajam atstovui neišduodamas tipo patikros sertifikatas,
notifikuotoji įstaiga turi nurodyti išsamias tokio sprendimo priežastis.
Turi būti numatyta skundų padavimo tvarka.
6. Pareiškė jas EB tipo patikros sertifikato techninius dokumentus laikančiai notifikuotajai įstaigai turi pranešti apie visus
patvirtinto produkto pakeitimus, kuriems turi būti suteikiamas papildomas patvirtinimas, jeigu jie galėtų turėti įtakos
TSS reikalavimų bei privalomų produkto naudojimo sąlygų laikymuisi. Šiuo atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tuos
tikrinimus ir bandymus, kurie pakeitimams yra svarbūs ir būtini. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant
pirminio tipo patikros sertifikato priedą arba, pirmąjį sertifikat ąpaskelbus netekusiu galios, yra išduodamas naujas
sertifikatas.
7. Jeigu pagal 6 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima
pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, įteikia raštišką patvirtinimą, kad
nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų , ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 5
punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šiątvarką galima taikyti dar kartą.
8. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi perduoti atitinkamą informaciją apie tipo
patikros sertifikatus ir jų priedus, kuriuos yra išdavusi, paskelbusi netekusiais galios arba atsisakiusi išduoti.
9. Kitos notifikuotosios įstaigos, pateikusios prašymą, gali gauti išduotų tipo patikros sertifikatų ir (arba) jų priedų
kopijas. Kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi būti leidžiama susipažinti su sertifikat ųpriedais (žr. 5 punktą).
10. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas tipo patikros sertifikat ųir jų priedų techninių dokumentų
kopijas turi laikyti 10 metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos. Jeigu nei gamintojas, nei
joįgaliotasis atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, įpareigojimas laikyti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui,
kuris sąveikos sudedamąją dalįpateikia įBendrijos rinką.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/315
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
C modulis: Atitiktis tipui
1. Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kai gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina ir
pareiškia, kad atitinkama sąveikos sudedamoji dalis atitinka tipą, kaip aprašyta tipo patikros sertifikate, ir jai taikomųTSS reikalavimus.
2. Gamintojas turi imtis visų būtinų priemonių ir užtikrinti, kad gamybos procesas užtikrintų kiekvienos pagamintos
sąveikos sudedamosios dalies atitiktį tipui, kaip aprašyta EB tipo patikros sertifikate, ir jai taikomų TSS reikalavimams.
3. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas turi parengti sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties
deklaraciją.
Šioje deklaracijoje turi būti pateikta bent Direktyvų 96/48/EB arba 01/16/EB IV priedo 3 dalyje nurodyta informacija.
EB atitikties deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi būti pateikta:— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 96/48/EB arba 01/16/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos
sudedamajai sąveikos daliai),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— procedūros (modulio), kuri buvo taikoma atitikčiai paskelbti, aprašymas,
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— procedūroje, kuri buvo taikoma tipo patikros atitikčiai nustatyti, dalyvavusios (-ių) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos
(-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai), EB tipo patikros sertifikato (ir jo priedų) data, sertifikato galiojimo trukmėir to galiojimo sąlygos,
— nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda įEuropos specifikacijas (
1),
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.
4. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją turi saugoti 10 metų nuo
paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, įpareigojimas laikyti ir pateikti techninius
dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalįpateikia įBendrijos rinką.
5. Jei, be EB atitikties deklaracijos, TSS yra reikalaujama sąveikos sudedamosios dalies EB tinkamumo naudoti
deklaracijos, ši deklaracija turi būti pridedama, kai gamintojas ją išduoda laikydamasis V modulio sąlygų.L 344/316 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra
paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
D modulis: Produkcijos kokybės valdymo sistema
1. Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria 2 punkte nustatytus įpareigojimus vykdantis gamintojas arba Bendrijoje
įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina ir pareiškia, kad atitinkama sąveikos sudedamoji dalis atitinka tipą, kaip
aprašyta tipo patikros sertifikate, ir jai taikomų TSS reikalavimus.
2. Gamintojas gamybai, galutinei produkto patikrai ir bandymui turi naudoti patvirtintą kokybės valdymo sistemą, kaip
nurodyta 3 punkte ir kuriai taikoma stebėsena, kaip nurodyta 4 punkte.
3. Kokybės valdymo sistema
3.1. Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko
atitinkamoms sudedamosioms sąveikos dalims, vertinimą.
Prie paraiškos yra pridedama:
— visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomas sudedamąsias sąveikos dalis,
— kokybės valdymo sistemos dokumentai,
— patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir tipo patikros sertifikato kopija, išduoti baigus B modulio tipo patikros
procedūrą,
— raštiškas pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai.
3.2. Kokybės valdymo sistema turi užtikrinti sąveikos sudedamųjų dalių atitiktį tipui, kaip aprašyta tipo patikros sertifikate,
ir joms taikomų TSS reikalavimus. Visi gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos privalo būti
sistemingai ir tvarkingai įforminti dokumentais –raštiškais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Kokybės
valdymo sistemos dokumentai turi leisti deramai suprasti kokybės programas, planus, instrukcijas ir įrašus.
Jos dokumentuose pirmiausia turi būti tinkamai aprašyta:
— kokybės tikslai ir administracijos organizacinė struktūra,
— administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti produkto kokybę,
— gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos,
— patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, ir jų dažnumas,
— kokybės duomenų įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo
personalo kvalifikacij ųataskaitos ir t. t.,
— priemonės, skirtos stebėjimui, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės
valdymo sistema.
3.3. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės valdymo sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3.2 punkte nurodytus
reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šiųreikalavimų laikomasi, jei pareiškėjas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs
gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama įsąveikos sudedamosios
dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, atlikdama vertinimą notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia.
Produkto kategorijai, kuri atitinka sudedamąją sąveikos dalį, turi būti skiriamas konkretus auditas. Auditą atliekančioje
grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimoprocedūra turi apimti apsilankymą gamintojo patalpose patikrai atlikti.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/317
Sprendimas turi būti praneštas gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
3.4. Gamintojas turi įsipareigoti vykdyti su patvirtinta kokybės valdymo sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad
ši sistema veiktų tinkamai ir veiksmingai.
Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai
įstaigai turi pranešti apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.
Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2
punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės įvertinti iš naujo.
Savo sprendimą ji turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
4. Notifikuotosios įstaigos atliekama kokybės valdymo sistemos priežiūra
4.1. Priežiūros tikslas –užtikrinti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų
įsipareigojimų.
4.2. Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas turi leisti jai patekti įgamybos, tikrinimo, bandymų bei
sandėliavimo vietas ir pateikti jai būtiną informaciją, pirmiausia:
— kokybės valdymo sistemos dokumentus,
— kokybės duomenų įrašus, t. y. patikrinimų protokolus, bandymų ir kalibravimo duomenis, atitinkamo personalo
kvalifikacijų ataskaitas ir t. t.
4.3. Notifikuotoji įstaiga turi reguliariai atlikti auditus, siekdama įsitikinti, kad gamintojas išlaiko bei taiko kokybės
valdymo sistemą, ir turi gamintojui pateikti audito ataskaitą.
Auditai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus
Jei gamintojas taiko sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, vykdydama priežiūrą notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia.
4.4. Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus pas gamintoją. Per šiuos apsilankymus notifikuotoji
įstaiga gali atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti siekiant, jeigu būtina, patikrinti, ar kokybės valdymo
sistema tinkamai veikia. Notifikuotoji įstaiga turi pateikti gamintojui apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas
bandymas, –jo protokolą.
5. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitai notifikuotajai įstaigai turi pranešti svarbią informaciją apie išduotus, panaikintus
arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus.
Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų kopijas.
6. Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos privalo laikyti ir nacionalinėms institucijoms leisti
susipažinti su:
— 3.1 punkto antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais,
— 3.4 punkto antrojoje pastraipoje minėtais pakeitimais,
— 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4. punktuose minėtais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir
ataskaitomis.
7. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sudedamajai sąveikos daliai turi parengti EB atitikties
deklaraciją.
Šioje deklaracijoje būti pateikta bent Direktyvų 96/48/EB arba 01/16/EB IV priedo 3 dalyje nurodyta informacija. EB
atitikties deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti pasirašyti.L 344/318 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi būti pateikta:
— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 96/48/EB arba 01/16/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos
sudedamajai sąveikos daliai),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— procedūros (modulio), kuri buvo taikoma atitikčiai paskelbti, aprašymas,
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios (-ių) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos (-
ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai), patikrinimo sertifikat ųdata, sertifikato galiojimo trukmė ir to galiojimo
sąlygos,
— nuoroda į šią TSS ir visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda įEuropos specifikaciją (1),
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.
Sertifikatai, kuriais turi būti remiamasi, –tai:
— 3 punkte minėtas kokybės valdymo sistemos patvirtinimas,
— tipo patikros sertifikatas ir jo priedai.
8. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją turi saugoti 10 metų nuo
paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas nėra įsisteigęs Bendrijoje, įpareigojimas laikyti ir pateikti techninius
dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalįpateikia įBendrijos rinką.
9. Jei, be EB atitikties deklaracijos, TSS yra reikalaujama sąveikos sudedamosios dalies EB tinkamumo naudoti
deklaracijos, ši deklaracija turi būti pridedama, kai gamintojas ją išduoda laikydamasis V modulio sąlygų.
4 SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
F modulis: Produktų patikra
1. Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas patikrina ir
patvirtina, kad atitinkama sąveikos sudedamoji dalis, kuriai taikomos 3 punkto nuostatos, atitinka tipą, kaip aprašyta
EB tipo patikros sertifikate, ir jai taikomų TSS reikalavimus.
2. Gamintojas turi imtis visų būtinų priemonių, kad gamybos procesas užtikrintų, jog sudedamosios sąveikos dalys
atitiks tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir joms taikomų TSS reikalavimus.
3. Notifikuotoji įstaiga turi atlikti atitinkamus tikrinimus ir bandymus, kad būtų nustatyta, ar sudedamoji sąveikos dalis
atitinka EB tipo patikros sertifikate aprašytą tipąir TSS reikalavimus. Gamintojas (2) gali pasirinkti kiekvienos sąveikos
sudedamosios dalies tikrinimą ir bandymą, kaip nurodyta 4 punkte, arba statistinį sąveikos sudedamųjų dalių
tikrinimą ir bandymą, kaip nurodyta 5 punkte.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/319
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra
paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.
(2) Gamintojo nuožiūra gali būti apribota konkrečiose TSS.
4. Kiekvienos sudedamosios sąveikos dalies tikrinimas ir tyrimas
4.1. Visi produktai tikrinami atskirai, ir atitinkami bandymai atliekami siekiant nustatyti, ar tie produktai atitinka tipo
patikros sertifikate aprašytą tipą ir jiems taikomų TSS reikalavimus. Jei bandymas nėra numatytas TSS (arba TSS
nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos (1) arba lygiaverčiai bandymai.
4.2. Notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama įatliktus bandymus, patvirtintiems produktams turi parengti raštišką atitikties
sertifikat ą.
4.3. Gamintojas arba jo įgaliotasis atstovas turi užtikrinti, kad paprašytas jis galėtų pateikti notifikuotosios įstaigos atitikties
sertifikatus.
5. Statistinė patikra
5.1. Gamintojas savo sudedamąsias sąveikos dalis turi pateikti vienodos rūšies gaminių partijomis ir imtis visų būtinų
priemonių, kad vykstant gamybos procesui būtų užtikrinamas kiekvienos pagamintos partijos vienarūšiškumas.
5.2. Visos sudedamosios sąveikos dalys turi būti pateiktos patikrai vienarūšėmis gaminių partijomis. Iš kiekvienos partijos
paimama atsitiktinė imtis. Imties sudedamosios sąveikos dalys turi būti tikrinamos atskirai, ir atitinkami bandymai
atliekami siekiant užtikrinti produktų atitiktį tipui, kaip aprašyta tipo patikros sertifikate, bei jiems taikomiems TSS
reikalavimams ir nustatyti, ar partija yra priimama, ar atmetama. Jei bandymas nėra numatytas TSS (arba TSS
nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba lygiaverčiai bandymai.
5.3. Statistinės patikros procedūrai, atsižvelgiant įvertintinas charakteristikas, kaip nurodoma TSS, turi būti naudojami
atitinkami elementai (statistinis metodas, imčių ėmimo planas ir t.t.)
5.4. Jeigu gaminių partijos yra priimamos, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama įatliktus bandymus, parengia raštišką
atitikties sertifikatą. Visas partijoje esančias sudedamąsias sąveikos dalis galima pateikti įrinką, išskyrus tas imties
sudedamąsias sąveikos dalis, kurios buvo nustatytos neatitinkančios privalomų reikalavimų.
Jeigu partija atmetama, notifikuotoji įstaiga arba kompetentinga institucija turi imtis tinkamų priemonių,
užtikrinančių, kad ta partija nebus pateikta įrinką. Jeigu partijos dažnai atmetamos, notifikuotoji įstaiga gali
nebeatlikinėti statistinės patikros.
5.5. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas turi užtikrinti, kad paprašytas jis galėtų pateikti
notifikuotosios įstaigos atitikties sertifikatus.
6. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sudedamajai sąveikos daliai turi parengti EB atitikties
deklaraciją.
Šioje deklaracijoje būti pateikta bent Direktyvų 96/48/EB arba 01/16/EB IV priedo 3 dalyje nurodyta informacija. EB
atitikties deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi būti pateikta:— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 96/48/EB arba 01/16/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos
sudedamajai sąveikos daliai),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— procedūros (modulio), kuri buvo taikoma atitikčiai paskelbti, aprašymas,
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios (-ių) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos (-
ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai), patikrinimo sertifikat ųdata, sertifikato galiojimo trukmė ir to galiojimo
sąlygos,L 344/320 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra
paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.
— nuoroda į šias TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda įEuropos specifikacijas,
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.
Sertifikatai, kuriais turi būti remiamasi, –tai:
— tipo patikros sertifikatas ir jo priedai,
— 4 arba 5 punktuose minėtas [atitikties sertifikatas .
7. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją turi saugoti 10 metų nuo
paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, įpareigojimas laikyti ir pateikti techninius
dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalįpateikia įBendrijos rinką.
8. Jei, be EB atitikties deklaracijos, TSS yra reikalaujama sąveikos sudedamosios dalies EB tinkamumo naudoti
deklaracijos, ši deklaracija turi būti pridedama, kai gamintojas ją išduoda laikydamasis V modulio sąlygų.
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
H1 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema
1. Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria 2 punkte nustatytus įpareigojimus vykdantis gamintojas arba Bendrijoje
įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas užtikrina ir pareiškia, kad sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomų TSS
reikalavimus.
2. Gamintojas turi naudoti patvirtintą projekto, gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kaip
nurodyta 3 punkte, ir jam bus taikoma priežiūra, kaip nurodyta 4 punkte.
3. Kokybės valdymo sistema3.1. Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko
atitinkamoms sudedamosioms sąveikos dalims, vertinimą.
Prie paraiškos yra pridedama:— visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomas sudedamąsias sąveikos dalis,
— kokybės valdymo sistemos dokumentai,
— raštiškas pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai.
3.2. Kokybės valdymo sistema turi užtikrinti sąveikos sudedamosios dalies atitiktį jai taikomų TSS reikalavimams. Visi
gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos privalo būti sistemingai ir tvarkingai įforminti dokumentais –
raštiškais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą
kokybės nuostatų ir procedūrų, tokių kaip kokybės programos, planai, instrukcijos ir įrašai, supratimą.
Jos dokumentuose pirmiausia turi būti tinkamai aprašyta:— kokybės tikslai ir administracijos organizacinė struktūra,
— administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti projekto ir produkto kokybę,2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/321
— techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (1), kurios bus taikomos, ir, jei Europos
specifikacijos nebus taikomos išsamiai, priemonės, kuriomis bus užtikrinta, kad sąveikos sudedamajai daliaitaikomi TSS reikalavimai bus įvykdyti,
— projekto kontrolės ir projekto tikrinimo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos
projektuojant sąveikos sudedamąsias dalis, taikomas įtrauktai produktų kategorijai,
— gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos,
— patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, ir jų dažnumas,
— kokybės duomenų įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo
personalo kvalifikacij ųataskaitos ir t. t.,
— priemonės, skirtos stebėjimui, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės
valdymo sistema.
Kokybės nuostatai ir procedūros visų pirma aprėps tokius skirtingų sąveikos sudedamosios dalies charakteristikų ir
darbinių rodiklių vertinimo etapus, kaip projekto patikrinimas ir įvertinimas, gamybos proceso patikrinimas ir
įvertinimas bei tipiniai bandymai, kaip nurodyta TSS.
3.3. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės valdymo sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji
pripažįsta, kad šiųreikalavimų laikomasi, jei pareiškėjas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs projekto,
gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama įsąveikos sudedamosios
dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, atlikdama vertinimą notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia.
Produkto kategorijai, kuri atitinka sudedamąją sąveikos dalį, turi būti skiriamas konkretus auditas. Auditą atliekančioje
grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimoprocedūra turi apimti tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.
Sprendimas turi būti praneštas gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
3.4. Gamintojas turi įsipareigoti vykdyti su patvirtinta kokybės valdymo sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad
ši sistema veiktų tinkamai ir veiksmingai.
Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai
įstaigai turi pranešti apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.
Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2
punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės įvertinti iš naujo.
Savo sprendimą ji turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
4. Notifikuotosios įstaigos atliekama kokybės valdymo sistemos priežiūra
4.1. Priežiūros tikslas –užtikrinti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų
įsipareigojimų.
4.2. Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas turi leisti jai patekti įprojektavimo, gamybos, tikrinimo,
bandymų bei sandėliavimo vietas ir pateikti jai būtiną informaciją, pirmiausia:
— kokybės valdymo sistemos dokumentus,L 344/322 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra
paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.
— kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, tokius kaip analizių,
skaičiavimų, bandymų rezultatai ir t. t.,
— kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, tokius kaip patikrinimų
protokolai, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t.
4.3. Notifikuotoji įstaiga turi reguliariai atlikti auditus, siekdama įsitikinti, kad gamintojas išlaiko ir taiko kokybės valdymo
sistemą, ir pateikti gamintojui audito ataskaitą. Jei gamintojas taiko sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, vykdydama
priežiūrą notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia.
Auditai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus.
4.4. Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus pas gamintoją. Per šiuos apsilankymus notifikuotoji
įstaiga gali atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti siekiant, jeigu būtina, patikrinti], ar kokybės valdymo
sistema tinkamai veikia. Ji turi pateikti gamintojui apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas bandymas, –jo
protokolą.
5. Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos privalo laikyti ir nacionalinėms institucijoms leisti
susipažinti su:
— 3.1 punkto antrosios pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais,
— 3.4 punkto antrojoje pastraipoje minėtais pakeitimais,
— 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje ir 4.3 ir 4.4. punktuose minėtais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir
ataskaitomis .
6. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi pranešti svarbią informaciją apie išduotus,
panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus.
Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų kokybės valdymo sistemos ir papildomų patvirtinimų
kopijas.
7. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas turi parengti sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties
deklaraciją.
Šioje deklaracijoje būti pateikta bent Direktyvų 96/48/EB arba 01/16/EB IV priedo 3 dalyje nurodyta informacija. EB
atitikties deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta tokia pat kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi būti pateikta:— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 96/48/EB arba 01/16/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos
sudedamajai sąveikos daliai),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— procedūros (modulio), kuri buvo taikoma atitikčiai paskelbti, aprašymas,
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios (-ių) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos (-
ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai), sertifikato data, sertifikato galiojimo trukmė ir to galiojimo sąlygos,
— nuoroda į šiąTSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais įEuropos specifikacijas,
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.
Nurodytinas sertifikatas yra toks:— 3 punkte nurodyti kokybės valdymo sistemos patvirtinimai .2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/323
8. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją turi saugoti 10 metų nuo
paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, įpareigojimas laikyti ir pateikti techninius
dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalįpateikia įBendrijos rinką.
9. Jei, be EB atitikties deklaracijos, TSS yra reikalaujama sąveikos sudedamosios dalies EB tinkamumo naudoti
deklaracijos, ši deklaracija turi būti pridedama, kai gamintojas ją išduoda laikydamasis V modulio sąlygų.
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
H2 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra
1. Šiame modulyje aprašoma procedūra, kuria notifikuotoji įstaiga nagrinėja sąveikos sudedamosios dalies projektą ir
kuria gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas, vykdantis 2 punkte nustatytus įpareigojimus,
užtikrina ir pareiškia, kad sąveikos sudedamoji dalis atitinka jai taikomų TSS reikalavimus.
2. Gamintojas turi naudoti patvirtintą projekto, gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kaip
nurodyta 3 punkte, ir jam bus taikoma priežiūra, kaip nurodyta 4 punkte.
3. Kokybės valdymo sistema.3.1. Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti jo kokybės valdymo sistemos, kurią jis taiko
atitinkamoms sudedamosioms sąveikos dalims, vertinimą.
Prie paraiškos yra pridedama:— visa reikiama informacija apie produkto kategoriją, atitinkančią numatomas sudedamąsias sąveikos dalis,
— kokybės valdymo sistemos dokumentai,
— raštiškas pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai.
3.2. Kokybės valdymo sistema turi užtikrinti sąveikos sudedamosios dalies atitiktį jai taikomų TSS reikalavimams. Visi
gamintojo nustatyti elementai, reikalavimai ir nuostatos privalo būti sistemingai ir tvarkingai įforminti dokumentais –
raštiškais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai užtikrina bendrą
kokybės nuostatų ir procedūrų, tokių kaip kokybės programos, planai, instrukcijos ir įrašai, supratimą.
Jos dokumentuose pirmiausia turi būti tinkamai aprašyta:— kokybės tikslai ir administracijos organizacinė struktūra,
— administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti projekto ir produkto kokybę,
— techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (
1), kurios bus taikomos, ir, jei Europos
specifikacijos nebus taikomos išsamiai, priemonės, kuriomis bus užtikrinta, kad TSS reikalavimai, taikomisąveikos sudedamajai daliai, bus įvykdyti,
— projekto kontrolės ir projekto tikrinimo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos
projektuojant sąveikos sudedamąsias dalis, taikomas įtrauktai produktų kategorijai,
— gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos,L 344/324 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra nurodyta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra
paaiškinta, kaip naudoti Europos specifikacijas.
— patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, jos metu bei ją baigus, ir jų dažnumas,
— kokybės duomenų įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo
personalo kvalifikacij ųataskaitos ir t. t.,
— priemonės, skirtos stebėjimui, ar pasiekiama reikiama produkto kokybė ir ar veiksmingai veikia kokybės
valdymo sistema.
Kokybės nuostatai ir procedūros visų pirma aprėps tokius skirtingų sąveikos sudedamosios dalies charakteristikų ir
darbinių rodiklių vertinimo etapus kaip projekto patikrinimas ir įvertinimas, gamybos proceso patikrinimas ir
įvertinimas bei tipiniai bandymai, kaip nurodyta TSS.
3.3. Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės valdymo sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 3.2 punkto reikalavimus. Ji
pripažįsta, kad šiųreikalavimų laikomasi, jei pareiškėjas pagal standartą EN ISO 9001-2000 yra įdiegęs projekto,
gamybos, galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą, kuria atsižvelgiama įsąveikos sudedamosios
dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
Jei gamintojas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, atlikdama vertinimą notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia.
Produkto kategorijai, kuri atitinka sudedamąją sąveikos dalį, turi būti skiriamas konkretus auditas. Auditą atliekančioje
grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis atitinkamos produkto technologijos vertinimo patirties. Vertinimoprocedūra turi apimti tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.
Sprendimas turi būti praneštas gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
3.4. Gamintojas turi įsipareigoti vykdyti su patvirtinta kokybės valdymo sistema susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad
ši sistema veiktų tinkamai ir veiksmingai.
Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai
įstaigai turi pranešti apie visus numatomus kokybės valdymo sistemos pakeitimus.
Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 3.2
punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės įvertinti iš naujo.
Savo sprendimą ji turi pranešti gamintojui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
4. Notifikuotosios įstaigos atliekama kokybės valdymo sistemos priežiūra
4.1. Priežiūros tikslas –užtikrinti, kad gamintojas deramai laikytųsi patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų
įsipareigojimų.
4.2. Kad notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, gamintojas turi leisti jai patekti įprojektavimo, gamybos, tikrinimo,
bandymų bei sandėliavimo vietas ir pateikti jai būtiną informaciją, įskaitant:
— kokybės valdymo sistemos dokumentus,
— kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, tokius kaip analizių,
skaičiavimų, bandymų rezultatus ir t. t.,
— kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, tokius kaip patikrinimų
protokolai, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo personalo kvalifikacijų ataskaitos ir t. t.
4.3. Notifikuotoji įstaiga turi reguliariai atlikti auditus, siekdama įsitikinti, kad gamintojas išlaiko ir taiko kokybės valdymo
sistemą, ir pateikti gamintojui audito ataskaitą. Jei gamintojas taiko sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, vykdydama
priežiūrą notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia.
Auditai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus.
4.4. Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus pas gamintoją. Per šiuos apsilankymus notifikuotoji
įstaiga gali atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti siekiant, jeigu būtina, patikrinti, ar kokybės valdymo
sistema tinkamai veikia. Ji turi pateikti gamintojui apsilankymo ataskaitą ir, jeigu buvo atliktas bandymas, –jo
protokolą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/325
5. Gamintojas 10 metų nuo paskutinio produkto pagaminimo dienos privalo laikyti ir nacionalinėms institucijoms leisti
susipažinti su:
— 3.1 punkto antrosios pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytais dokumentais,
— 3.4 punkto antrojoje pastraipoje minėtais pakeitimais,
— 3.4 punkto paskutinėje pastraipoje minėtais notifikuotosios įstaigos sprendimais ir ataskaitomis ir 4.3 bei 4.4.
punktuose minėtais sprendimais ir ataskaitomis.
6. Projekto patikra6.1. Gamintojas pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti sąveikos sudedamosios dalies projekto
patikrinimą.
6.2. Paraiška turi leisti suprasti sąveikos sudedamosios dalies projektą, gamybą, techninę priežiūrą bei veikimą irįvertinti
atitiktį TSS reikalavimams.
Joje turi būti pateikta:— bendras tipo aprašymas,
— techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas, su atitinkamais punktais, kurios buvo taikytos
išsamiai arba iš dalies,
— būtini patvirtinantieji jų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu Europos specifikacijos ir atitinkami punktai
nebuvo taikomi,
— bandymų programa,
— sudedamosios sąveikos dalies integravimo įjos sistemos terpę (mazgą, agregatą , posistemį) sąlygos ir būtinos
sąsajos sąlygos,
— sudedamosios sąveikos dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo
apribojimas, dilimo ribos ir t. t.),
— raštiškas pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai.
6.3. Pareiškė jas pateikia bandymų rezultatus (
1), jei būtina, taip pat ir tipinių bandymų, atliktų jo tinkamoje laboratorijoje
arba jo vardu.
6.4. Notifikuotoji įstaiga turi nagrinėti paraišką irįvertinti bandymų rezultatus. Jeigu projektas atitinka jam taikomos TSS
nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui turi išduoti EB projekto patikros sertifikat ą. Sertifikate pateikiamos
patikrinimo išvados, jo galiojimo sąlygos, patvirtinto projekto tapatybei nustatyti būtini duomenys ir, jei reikia,
produkto veikimo aprašymas.
Galiojimo trukmė negali būti ilgesnė kaip penkeri metai.
6.5. Pareiškė jas EB projekto patikros sertifikatą išdavusiai notifikuotajai įstaigai turi pranešti apie patvirtinto projekto
pakeitimus. Patvirtinto projekto pakeitimams turi būti suteikiamas papildomas EB projekto patikros sertifikatąišdavusios notifikuotosios įstaigos patvirtinimas, jeigu jie galėtų turėti įtakos TSS reikalavimų bei privalomų produkto
naudojimo sąlygų laikymuisi. Šiuo atveju notifikuotoji įstaiga atlieka tik tuos tikrinimus ir bandymus, kurie
pakeitimams yra svarbūs ir būtini. Šis papildomas patvirtinimas suteikiamas išduodant pirminio EB projekto patikros
sertifikato priedą.
6.6. Jeigu pagal 6.4 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų , sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima
pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, įteikia raštišką patvirtinimą, kad
nebuvo padaryta pirma minėtų pakeitimų , ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 6.3.
punkte, jeigu nėra tam prieštaraujančios informacijos. Šiątvarką galima taikyti dar kartą.
7. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi pranešti svarbią informaciją apie išduotus,
panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir EB projekto patikros sertifikatus.L 344/326 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Bandymų rezultatai gali būti pateikti pradedant taikyti arba vėliau.
Kitos notifikuotosios įstaigos, pateikusios prašymą, gali gauti šiųdokumentų kopijas:
— išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų bei
— išduotų EB projekto patikros sertifikat ųir priedų.
8. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas sudedamajai sąveikos daliai turi parengti EB atitikties
deklaraciją.
Šioje deklaracijoje būti pateikta bent Direktyvų 96/48/EB arba 01/16/EB IV priedo 3 dalyje nurodyta informacija. EB
atitikties deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi būti pateikta:
— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 96/48/EB arba 01/16/EB ir kitos direktyvos, kurios gali būti taikomos
sudedamajai sąveikos daliai),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— procedūros (modulio), kuri buvo taikoma atitikčiai paskelbti, aprašymas,
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— procedūroje, kuri buvo taikoma atitikčiai nustatyti, dalyvavusios (-ių) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos (-
ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai), patikrinimo sertifikat ųdata, sertifikato galiojimo trukmė ir to galiojimo
sąlygos,
— nuoroda į[iąTSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda įEuropos specifikacijas,
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.
Sertifikatai, kuriais turi būti remiamasi, –tai:
— 3 ir 4 punktuose nurodytos kokybės valdymo sistemos patvirtinimas ir priežiūros ataskaitos,
— EB projekto patikros sertifikatas ir jo priedai.
9. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas EB atitikties deklaracijos kopiją turi saugoti 10 metų nuo
paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos.
Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas nėra įsisteigę Bendrijoje, įpareigojimas laikyti ir pateikti techninius
dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos sudedamąją dalįpateikia įBendrijos rinką.
10. Jei, be EB atitikties deklaracijos, TSS yra reikalaujama sąveikos sudedamosios dalies EB tinkamumo naudoti
deklaracijos, ši deklaracija turi būti pridedama, kai gamintojas ją išduoda laikydamasis V modulio sąlygų.
SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOMS DALIMS TAIKOMI MODULIAI
V modulis: Tipo tinkamumo patvirtinimas eksploataciniais bandymais (Tinkamumas naudoti)
1. Šiame modulyje aprašoma procedūros dalis, kuria notifikuotoji įstaiga tikrina ir patvirtina, kad numatytos produkcijos
tipinis pavyzdys atitinka jam taikomų TSS tinkamumo naudoti nuostatas pagal tipo tinkamumo patvirtinimą, įrodytą
eksploataciniais bandymais (1).2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/327
(1) Eksploatacinių bandymų metu SSD nėra pateikta įrinką, ir gamintojas negali jos tiekti klientams.
2. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką
eksploataciniais bandymais atlikti tipo tinkamumo patvirtinimą.
Prie paraiškos yra pridedama:— gamintojo pavadinimas, adresas ir, jei paraišką pateikia įgaliotasis atstovas, jo pavadinimas ir adresas,
— raštiškas pareiškimas, kad tokia pat paraiška nebuvo pateikta kitai notifikuotajai įstaigai,
— 3 punkte aprašyti techniniai dokumentai,
— 4 punkte aprašyta tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa,
— įmonės (-ių) (infrastruktūros valdytojai ir (arba) geležinkelio įmonės), su kuria (-iomis) pareiškėjas susitarė, kad ji
(jos) dalyvaus atliekant tinkamumo naudoti vertinimą eksploataciniais bandymais:
— eksploatuos naudojamą sudedamąją sąveikos dalį,
— stebės elgseną eksploatacijos metu ir
— pateiks galutinę eksploatacinių bandymų ataskaitą, pavadinimas ir adresas
— įmonės, kuri eksploataciniams bandymams atlikti būtiną laiką arba kol bus nuvažiuotas tam tikras atstumas
atliks sudedamosios sąveikos dalies techninę priežiūrą, pavadinimas ir adresas,
— sąveikos sudedamosios dalies EB atitikties deklaracija ir
— EB tipo patikros sertifikatas, jei pagal TSS reikalaujamas B modulis,
— EB projekto patikros sertifikatas, jei pagal TSS reikalaujamas H2 modulis.
Pareiškė jasįmonei (-ėms), kuri (-ios) eksploatuos naudojamą sudedamąją sąveikos dalį, turi pateikti numatomos
produkcijos tipinį pavyzdį arba pakankamą kiekį tųpavyzdžių (toliau –tipas). Tipas gali apimti kelias sudedamosios
sąveikos dalies versijas, jeigu visiems versijų skirtumams taikomos EB atitikties deklaracijos ir pirma minėti sertifikatai.
Notifikuotoji įstaiga gali prašyti pateikti daugiau pavyzdžių, jeigu jų reikia, kad būtų galima eksploataciniais bandymais
atlikti tinkamumo patvirtinimą.
3. Techniniai dokumentai turi leisti nustatyti, ar produktas atitinka TSS reikalavimus. Šie dokumentai turi apimti
sudedamosios sąveikos dalies veikimą ir, jeigu tai svarbu vertinimui, taip pat projektą, gaminimą bei techninę
priežiūrą.
Techniniuose dokumentuose turi būti pateikta:— bendras tipo aprašymas,
— techninė specifikacija, pagal kurią vertintini sudedamosios sąveikos dalies darbiniai parametrai ir elgsena
eksploatavimo metu (atitinkamos TSS ir (arba) Europos specifikacijos su atitinkamais straipsniais),
— sudedamosios sąveikos dalies integravimo įjos sistemos terpę (mazgą, agregatą , posistemį) sąlygos ir būtinos
sąsajos sąlygos,
— sudedamosios sąveikos dalies naudojimo ir techninės priežiūros sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo
apribojimas, dilimo ribos ir t. t.),
— sąveikos sudedamosios dalies projektui, gaminimui ir veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai;
ir, jei tai yra svarbu vertinimui,— eskizinis projektas ir gaminimo brėžiniai,L 344/328 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— atliktų projekto skaičiavimų ir tikrinimų rezultatai,
— bandymo protokolai.
Jei TSS nustatyta, kad techniniuose dokumentuose privaloma nurodyti daugiau informacijos, ji turi būti pateikta.Turi būti pridėtas techniniuose dokumentuose nurodytas išsamiai arba iš dalies taikytų Europos specifikacij ųsąrašas.
4. Tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa turi apimti:
— tiriamos sudedamosios sąveikos dalies privalomus darbinius parametrus arba elgseną eksploatavimo metu,
— montavimo priemones,
— programos trukmę –laiko arba nuotolio požiūriu,
— eksploatavimo sąlygas ir numatytą darbinę programą,
— techninės priežiūros programą,
— specialius eksploatacinius bandymus, jeigu juos atlikti numatyta,
— pavyzdžių siuntos dydį –jeigu daugiau nei vienas,
— patikrinimų programą (patikrinimų pobūdis, kiekis ir dažnumas, dokumentai),
— priimtinų defektų kriterijus ir jų poveikį programai,
— informaciją , kuri turi būti pateikta naudojamą sudedamąją sąveikos dalį eksploatuojančios įmonės ataskaitoje
(žr. 2 punktą).
5. Notifikuotoji įstaiga turi:
5.1. nagrinėti techninius dokumentus ir tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programą,5.2. patikrinti, ar tipas atitinka nustatytus reikalavimus ir ar buvo pagamintas pagal techninius dokumentus,5.3. patikrinti, ar tinkamumo patvirtinimo eksploataciniais bandymais programa yra tinkamai pritaikyta sudedamajai
sąveikos daliai nustatytiems darbiniams parametrams ir jos elgsenai eksploatavimo metu įvertinti,
5.4. su pareiškėju susitarti dėl programos ir vietos, kurioje būtų atlikti patikrinimai ir būtini bandymai, bei įstaigos,
turėsiančios atlikti bandymus (notifikuotoji įstaiga arba kita kompetentinga laboratorija),
5.5. stebėti ir tikrinti naudojamos sudedamosios sąveikos dalies eksploatavimą, veikimą ir techninę priežiūrą,
5.6. įvertinti ataskaitą, kurią turi pateikti sudedamąją sąveikos dalį eksploatuojanti įmonė (-ės) (infrastruktūros valdytojai ir
(arba) geležinkelio įmonės), ir visus kitus dokumentus bei informaciją, surinktą taikant procedūrą (bandymo
protokolai, techninės priežiūros patirtis ir t. t.),
5.7. įvertinti, ar elgsena eksploatavimo metu atitinka TSS reikalavimus.
6. Jeigu tipas atitinka TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga paraiškos pateikėjui privalo išduoti tinkamumo naudoti
sertifikat ą. Sertifikate turi būti nurodytas gamintojo pavadinimas ir adresas, tinkamumo patvirtinimo išvados,
sertifikato galiojimo sąlygos ir patvirtintam tipui identifikuoti būtini duomenys.
Galiojimo trukmė negali būti ilgesnė kaip penkeri metai.
Prie sertifikato turi būti pridėtas techninių dokumentų atitinkamų dalių sąrašas, o jo kopiją laiko notifikuotoji įstaiga.
Jeigu pareiškėjui neišduodamas tinkamumo naudoti sertifikatas, notifikuotoji įstaiga turi nurodyti išsamias tokio
sprendimo priežastis.
Turi būti numatyta skundų padavimo tvarka.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/329
7. Pareiškė jas tinkamumo naudoti sertifikato techninius dokumentus laikančiai notifikuotajai įstaigai turi pranešti apie
visus patvirtinto produkto pakeitimus, kuriems turi būti suteikiamas papildomas patvirtinimas, jeigu jie galėtų turėti
įtakos tinkamumui naudoti bei privalomų produkto naudojimo sąlygų laikymuisi. Šiuo atveju notifikuotoji įstaiga
atlieka tik tuos tikrinimus ir bandymus, kurie pakeitimams yra svarbūs ir būtini. Šis papildomas patvirtinimas
suteikiamas išduodant tinkamumo naudoti pirminio sertifikato priedą arba, pirmąjį sertifikat ąpaskelbus netekusiu
galios, yra išduodamas naujas sertifikatas.
8. Jeigu pagal 7 punktą nebuvo padaryta jokių pakeitimų, sertifikato, kurio galiojimas baigiasi, galiojimo trukmę galima
pratęsti kitam laikotarpiui. Pareiškėjas, prašydamas pratęsti sertifikato galiojimą, įteikia raštišką patvirtinimą, kad
nebuvo padaryti pirma minėti pakeitimai, ir notifikuotoji įstaiga pratęsia sertifikato galiojimą, kaip nurodyta 6 punkte,
jeigu nebuvo pateikta priešinga informacija. Šiątvarką galima taikyti dar kartą.
9. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi pranešti svarbią informaciją apie išduotus,
panaikintus arba atsisakytus išduoti tinkamumo naudoti sertifikatus.
10. Kitos notifikuotosios įstaigos, pateikusios prašymą, gali gauti išduotų tinkamumo naudoti sertifikat ųir (arba) jų priedų
kopijas. Kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi būti leidžiama susipažinti su sertifikat ųpriedais.
11. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas turi parengti sąveikos sudedamosios dalies EB tinkamumo
naudoti deklaracij ą.
Šioje deklaracijoje būti pateikta bent Direktyvų 96/48/EB arba 01/16/EB IV priedo 3 dalyje nurodyta informacija. EB
tinkamumo naudoti deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti
pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techniniai dokumentai, ir joje turi būti pateikta:— nuoroda įdirektyvą (Direktyva 96/48/EB arba 01/16/EB),
— gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (nurodomas firmos
pavadinimas, visas adresas ir, jei tai yra įgaliotasis atstovas, taip pat nurodomas gamintojo ar konstruktoriaus
firmos pavadinimas),
— sudedamosios sąveikos dalies aprašymas (modelis, tipas ir t. t.),
— visi atitinkami aprašymai, kuriuos atitinka sudedamoji sąveikos dalis, ypač tos dalies naudojimo sąlygos,
— procedūroje, kuri buvo taikoma tinkamumui naudoti nustatyti, dalyvavusios (-ių) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos
(-ų) pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai), tinkamumo naudoti sertifikat ųdata, sertifikato galiojimo trukmė ir to
galiojimo sąlygos,
— nuoroda į šią TSS bei visas kitas taikytinas TSS ir tam tikrais atvejais nuoroda įEuropos specifikaciją,
— nurodomas pasirašantysis asmuo, kuriam buvo suteikti įgaliojimai gamintojo arba Bendrijoje įsisteigusio jo
įgaliotojo atstovo vardu sudaryti įpareigojančius susitarimus.
12. Gamintojas arba Bendrijoje įsisteigęs jo įgaliotasis atstovas EB tinkamumo naudoti deklaracijos kopiją turi saugoti 10
metų nuo paskutinės sąveikos sudedamosios dalies pagaminimo dienos. Jeigu nei gamintojas, nei jo įgaliotasis atstovas
nėra įsisteigę Bendrijoje, įpareigojimas laikyti ir pateikti techninius dokumentus tenka asmeniui, kuris sąveikos
sudedamąją dalįpateikia įBendrijos rinką.L 344/330 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
R PRIEDAS
RIEDMENS SĄVEIKA SU BĖGIAIS IR GABARITŲ NUSTATYMAS
Išilginės suspaudimo jėgos
R.1. BANDYMŲ SĄLYGOS
R.1.1. Bėgių kelias
Bandymams parenkamas bėgių kelias turi būti „S“formos kreivė su kreivumo spinduliais R = 150 m. Kreives vieną nuo kitos
turi skirti 6 m ilgio tiesių bėgių intarpas.
R1 pav.
Bandymams parenkamo bėgių kelio pakyla lygi 0o. Vidutinis vėžės plotis yra 1 450–1 465 mm.
R.1.2. Traukinio bandymai
— Standartinis traukinio sąstatas
Naudojami nuotolinio valdymo vagonai, kurių charakteristikos yra tokios:
Priekiniai vagonai Galiniai vagonai
Tipas Fcs arba Tds Rs
Vagono ilgis tarp taukšų galų (LoB): 9,64 m 19,90 m
Tarpuratis: 6,00 m 13,00 m
R2 paveiksle pateiktas pirmiau nurodytų standartinių sąstatų bandomojo traukinio pavyzdys.
Nuotolinio valdymo vagonas turi būti pakrautas (20 tonų ašine apkrova), bandomieji vagonai turi būti tušti.
— Suformuotas sąstatas
Dviejų ašiųprekiniams vagonams, kurių LoB≥15,75 m, būtinai reikia atlikti specialų bandymą su trijų vagonų sąstatu
(bandomasis vagonas ir du nuotolinio valdymo vagonai yra vienodų geometrinių parametrų).2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/331
R2 pav.
Skaičiuojant išilginę suspaudimo jėgą, imami 2 arba 4 ašių tarpiniai vagonai, kurių viename gale įrengta sankaba su centriniu
taukšu (su įtempių registratoriumi) (1).
R.1.3. Taukšo tipas
Nuotolinio valdymo vagonai turi turėti A kategorijos nesisukančius taukšus (590 kN galinei smūgio jėgai), kurie jau buvo
naudojami komerciniams vežimams. Nuotolinio valdymo vagonų taukšai turi rutulinius atraminius pavir šius, kurių
kreivumo spindulys R = 1 500 mm. Bandomajame vagone įrengiamas to paties tipo taukšas, kaip ir ateityje numatomo
taikyti modelio.
Pradedant bandymus taukšų atraminiuose paviršiuose neturi būti išdilimo žymių.
R.1.4. Bandymų atlikimas
Sraigtinės sankabos tarp bandomojo vagono ir nuotolinio valdymo vagonų tvirtinamos taip, kad tiesiame kelyje taukšo
plokštelės liestųsi be pradinio įtempio.
Taukšų vidurio linijų vertikali atsvara tarp nuotolinio valdymo vagonų ir bandomojo vagono turi būti maždaug 80 mm (2).
Taukšo plokštelės turi mažą trinties paviršių, kaip ir truputį riebalais pateptas plienas. Po kiekvieno bandymo nuo taukšo
būtina pašalinti dėl subraižymų susidariusias medžiagas. Taukšo plokštelių poros keičiamos, jeigu dėl subraižymų ar
deformacijos rezultatai smarkiai skiriasi nuo anksčiau nustatytų.
Bandomasis traukinys važiuoja atbulas „S“formos kreive 4–8 km/h greičiu su nekintama išilgine suspaudimo jėga. Ši jėga
nepertraukiamai didėja, kol pasiekiama arba viršijama vieno iš 4 punkte nurodytų vertinimo kriterijų vertė. Iki 280 kN ši
jėga nepasieks nė vieno vertinimo kriterijaus atitinkamų dydžių, todėl jėgos didinti nereikės.
Kad būtų galima palyginti bandymus geležinkelio linijoje, yra atliekama ir išanalizuojama bent 20 bandymų, imant
skirtingas išilgines suspaudimo jėgas. Tokiu atveju bent dešimtyje bandymų vidutinė išilginė suspaudimo jėga (200 kN dviejų
ašių vagonui ir 240 kN vežimėlius turinčiam vagonui) turi būti viršijama maždaug 10 %.
20 bandymų serijoje reikia atlikti 5 iš eilės išilginės suspaudimo jėgos bandymus nekeičiant taukšų arba jų plokštelių
techninės priežiūros sąlygų. Pagal 4 punktą negali būti viršyta nė vieno įvertinimo kriterijaus vertė.
R.2. MATAVIMŲ APRĖPTIS
R.2.1. Bandymų matavimai
Bandymų metu yra matuojamos ir registruojamos mažiausiai šios vertės:
— išilginė suspaudimo jėga F Lxi;
— kiekvieno rato rida d zij;L 344/332 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Galimos ir kitokios matavimo sistemos, kurias naudojant gaunami tokie pat rezultatai.
(2) Gali būti taikomi tam tikri konstrukcijos leistini nuokrypiai.
— visų ratų sukeliamo poveikio ašidėžėms skersinės jėgos H yj;
— visų ratų ašių apsaugos įtaisų deformacijos d Aijy(tik prekiniams vagonams su ašių apsaugos įtaisais);
— taukšų tarp nuotolinio valdymo vagonų ir bandomo vagono skersiniai poslinkiai dy P1, dy P2;
— nuvažiuoto atstumo skaitiklio rodmenys (R1 pav.);
— nuvažiuoto atstumo atkarpa (pvz., skaitiklio fiksuojama 1 m atkarpa).
R3 pav.
R.2.2. Atliktini matavimai (skaičiavimai)
— Prie bandomojo vagono esančių nuotolinio valdymo vagonų sukimo standumo (c t*) matavimai;
— taukšų, esančių tarp bandomojo vagono ir nuotolinio valdymo vagono, būdingosios statinės kreivės matavimai;
— bėgių kelio geometrijos matavimai prieš bandymus ir po jų;
— skersinio ir išilginio laisvumų tarp ašidėžės ir ašies apsaugos įtaiso matavimai bandomajame vagone prieš bandymus ir
po jų;
— taukšų aukščio nuo bėgių viršaus matavimai bandomajame vagone ir nuotolinio valdymo vagonuose.
R.3. LEISTINOS IŠILGINĖS SUSPAUDIMO JĖGOS SKAIČIAVIMUI TAIKOMI VERTINIMO KRITERIJAI
— varomojo rato rida d zij≥50 mm atstumui ≥2 m,
— varančiojo rato rida d zij≥5 mm esant rato apkrovai Qij < 0; dviašiuose vagonuose varantieji ratai yra 11 ir 12.
Tikrinimas pagal šįkriterijų atliekamas bandant visiškai suformuoto sąstato traukinius (žr. R 1.2 skyrių),
— ašies apsaugos įtaiso deformacija d yAij≥22 mm (1), išmatuota 380 mm atstumu nuo vidurinės sijos apatinio krašto,
— stabilizuotas bėgių kelio įtempis H lim(2m) = 25 + 0,6 x 2 x Qo (kN),
Qo = bėgį veikianti vidurinio rato jėga,
— mažiausia horizontali taukšo plokštelių užlaida ≥25 mm.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/333
R.4. ANALIZĖ
Kiekvienam bandymui reikia suskaičiuoti:
— Hy, iDz,i,jvertę 2 m protarpiui,
— dzijkaip varančiojo rato prariedėjimą. Analizė pagal šįkriterijų atliekama bandant pilnutinai suformuoto sąstato
traukinius (žr. R 1.2 skyrių),
— FLX,
— dyAij(2 ašių vagonams su apsaugos įtaisais),
— dyp.
Apskaičiuotosios vertės pateikiamos grafiškai kaip išilginės suspaudimo jėgos F LXfunkcija.
Skaičiuojant leistiną išilginę suspaudimo jėgą sudaromos tiesinės regresijos tiesių lygtys pagal dydžius d zij, dyAi, jir H yi, kurių
vertės nustatomos matuojant.
Leistina išilginė suspaudimo jėga apibrėžiama kaip dydis, nustatomas kaip tiesinės regresijos tiesės ir vertinimo kriterijaus
sankirtos taško abscisė (žr. R4 pav.).
R4 pav.
Leistinų išilginių suspaudimo jėgų dydžius nulemia tas vertinimo kiterijus, kuris atitinka mažiausią FLvertę. Sudaromas
protokolas, kuriame pateikiama atliktų bandymų aprašas ir atskiroje lentelėje –svarbiausių duomenų suvestinė.L 344/334 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
R.5. ATLEIDIMO NUO BANDYMŲ SĄLYGOS
2 ašių vagonai: priklausomai nuo taros masės, vagono ilgio tarp taukšų ir sukimo standumo, kaip parodyta toliau pateiktoje
diagramoje:
R5 pav.
4 ašių vagonai:
— taros masė ≥16 t,
— rodiklis –taros masės ir LOB santykis ≥1,0t/m,
— iškyšos ilgis atitinka R6 paveiksle nurodytas sąlygas vagonams su valdomų ašių vežimėliais ir R7 paveiksle nurodytas
sąlygas vagonams su Y25 tipo vežimėliais.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/335
R6 pav.
L 344/336 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
R7 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/337
S PRIEDAS
STABDYMAS
Stabdymo charakteristikos
S.1. Su keleiviniais traukiniais naudojamų riedmenų, turinčių Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC)
pneumatinius stabdžius, stabdymo jėgos nustatymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.1. Bendrosios nuostatos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2. Stabdymo jėgos nustatymas ją apskaičiuojant . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2.1. Stabdymo jėgos nustatymas taikant k koeficientą . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 339
S.1.2.2. Vagonai, kuriems stabdymo jėgos apskaičiavimo pagal S.1.2.1. punktą privalomosios sąlygosnenurodytos 340
S.1.3. Stabdomos masės nustatymas bandymais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1. Vagonai, kurių didžiausias greitis yra £ 120 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1.1. Pavienio vagono bandymai (slydimo stabdymo bandymai) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.1.2. Riedmens sudėtis atliekant slydimo stabdymo bandymus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 341
S.1.3.2. Vagonai, kurių didžiausias greitis didesnis kaip 120 km/h, tačiau neviršija 160 km/h . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 342
S.2. Prekinių traukinių vagonų su Tarptautinės geležinkelių sąjungos (UIC) tipo pneumatiniais stabdžiais
stabdymo jėgos nustatymas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3. Bandymų atlikimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1. Bandymų atlikimo metodas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.1. Atmosferos sąlygos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.2. Bandymų skaičius . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.1.3. Su trintimi susijusių sudedamųjų dalių ir diskų (ratų) būklė . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 343
S.3.2. Bandymo rezultatų vertinimo metodas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.3.2.1. Kiekvieno bandymo stabdymo kelio koregavimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.3.2.2. Vidutinio stabdymo kelio s patikslinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 344
S.4. Stabdžių veiksmingumo vertinimas apskaičiavimais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S.4.1. Laipsniškas apskaičiavimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 345
S.4.2. Apskaičiavimas pagal lėtėjimo stadijas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 346L 344/338 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
S.1. SU KELEIVINIAIS TRAUKINIAIS NAUDOJAMŲ RIEDMENŲ, TURINČIŲ TARPTAUTINĖS GELEŽINKELIŲ SĄJUN-
GOS (UIC) PNEUMATINIUS STABDŽIUS, STABDYMO JĖGOS NUSTATYMAS
S.1.1. Bendrosios nuostatos
Ant vagono pažymėta stabdoma masė –taišio vagono stabdymo jėga 500 m ilgio traukinyje, kuris stabdomas P padėtyje.
Išvagonų sudaryto traukinio stabdoma masė –tai iš esmės ant riedmenų su veikiančiais stabdžiais pažymėtų stabdomų
masių sumai.
Ši stabdoma masė taikoma tempiamam sąstatui, kurio ilgis yra ≤500 m ir kuris stabdomas P padėtyje.
S.1.2. Stabdymo jėgos nustatymas ją apskai čiuojant
S.1.2.1. Stabdymo jėgos nustatymas taikant k koeficientą
Stabdoma vagono masė B apskaičiuojama, jeigu; laikomasi šiųsąlygų:
— didžiausias greitis ≤120 km/h,
— ratai stabdomi iš abiejų pusių ir jų vardinis skersmuo yra 920–1 000 mm,
— stabdžių trinkelės yra pagamintos iš P10 ketaus,
— blokai yra Bg (viengubi) arba Bgu (dvigubi) tipo,
— trinkelių prispaudimo jėga yra 5–40 kN su Bg ir 5–55 kN su Bgu blokais.
Stabdoma masė apskaičiuojama pagal šiąformulę:
Lygtis (S1) : B t ½  ¼k–½  ΣFdynkN½ 
9,81 m=s2½ ,
čiaΣFdynyra visų trinkelių prispaudimo jėgų suma riedmeniui judant ir k yra nedimensinis koeficientas, priklausantis nuo
trinkelių tipo (Bg arba Bgu) ir nuo kiekvienos trinkelės prispaudimo jėgos.
ΣFdynapskaičiuojama pagal šiąformulę:
ΣFdyn¼Fti−i*FR ð Þ  ηdyn
čia:
Ft= Veikiančioji stabdžių cilindro jėga [kN] atėmus cilindrų ir svirčių sistemos pasipriešinimą
i = Bendras svirčių sistemos padidėjimas
i* = Padidėjimas įjungus centrinę svirčių sistemą (paprastai 4 dviašiams vagonams ir 8 keturračiams vagonams)
ηdyn= Vidutinis svirčių sistemos veiksmingumas riedmeniui judant (vidurkis tarp dviejų techninės priežiūros apsilankymų).
ηdyngali būti 0,91 atsižvelgiant įsvirčių sistemos tipą
FR= Reguliatoriaus sukeliama priešpriešinė jėga (paprastai 2 kN)
„k“kreivės, naudojamos stabdomai masei apskaičiuoti, išreiškiamos šiomis matematinėmis formulėmis:
Lygtis (S2) :k¼a0þa1Fdynþa2F2
dynþa3F3
dyn
čia:
a0 a1 a2 a3
kBg 2,145 - 5,38 × 10-27,8 × 10-4- 5,36 × 10-6
kBgu 2,137 - 5,14 × 10-28,32 × 10-4- 6,04 × 10-62006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/339
S.1.2.2. Vagonai, kuriems stabdymo jėgos apskaičiavimo pagal S.1.2.1. punktą privalomosios sąlygosnenurodytos
Toliau aprašytas apskaičiavimo metodas taikomas projektuojant stabdžius vagonams, kurių didžiausias greitis yra ≤120 km/
h. Ant vagono nurodoma stabdoma masė nustatoma bandymais.
Stabdoma masė paprastai apskaičiuojama šiais dviem etapais:
1. Stabdymo kelias apskaičiuojamas atsižvelgiant įstabdymo jėgą, kuri taikoma esant įvairiems greičio diapazonams.
2. Stabdymo masės procentinės dalies nustatymas pagal apskaičiuotą stabdymo kelią naudojant S1 paveiksle pateiktą
vertinimo diagramą (imamas atskiras vagonas).
S1 pav.
Vertinimo diagrama
Stabdymo kelias apskaičiuojamas laipsniškai (S.4.1. skyrius) arba pagal greičio mažinimo etapus (S.4.2. skyrius).
Nurodyti apskaičiavimo metodai taikomi pavieniam vagonui.Stabdymo kelias apskaičiuojamas kiekvienam S.1.3.2. skyriuje nurodytam pradiniam greičiui ir S.1.3.2. skyriuje nurodytoms
apkrovos sąlygoms, atsižvelgiant į:
— vidutinį dinaminį veiksmingumą tarp dviejų techninės priežiūros apsilankymų,
— stabdžio cilindro prisipildymo trukmę, t.y. 4 s,
— frikcinių medžiagų, kurios naudojamos šio tipo vagonams, mažiausias vidutines trinties charakteristikas.
Apskaičiavus stabdymo kelius, stabdoma masė turi būti iš anksto nustatyta taikant S.1.3.2. skyriuje nurodytą procedūrą,
tačiau naudojant apskaičiuotą stabdymo kelio vertę, o ne atliekant bandymus išmatuotų stabdymo kelių vidutines vertes.
S.1.2.1. skyriuje aprašytų vagonų, kurių didžiausias greitis yra 140 km/h, stabdomą masę, apskaičiuotą 120 km/h greičiui (žr.
S.1.2.1. skyrių), taip pat galima naudoti didžiausiam 140 km/h greičiui.L 344/340 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Stabdomą masę galima iš anksto apskaičiuoti taikant šiąprocedūrą, jeigu atsižvelgiama įtoliau nurodomus papildomus
dalykus:
— stabdymo kelias apskaičiuojamas vagoną pradėjus stabdyti jam važiuojant 100, 120, 140 ir 160 km/h bei didžiausiu
vagono greičiu;
— apskaičiavus stabdymo kelią, stabdoma masė turi būti iš anksto nustatyta taikant S.1.3.2. skyriuje nurodytą procedūrą,
tačiau naudojant apskaičiuotą stabdymo kelio vertę, o ne atliekant bandymus išmatuotų stabdymo kelių vidutines
vertes.
Ant vagono nurodoma stabdoma masė nustatoma bandymais (S.1.3. skyrius).
S.1.3. Stabdomos masės nustatymas bandymais
Šiąprocedūrą būtina taikyti visais atvejais, jeigu nėra patvirtinto apskaičiavimo metodo. Procedūrą taip pat galima taikyti
S.1.2.1. skyriuje aprašytiems vagonams, (P10 trinkelės). Jeigu bandymais nustatytos stabdomos masės vertė yra didesnė nei
apskaičiuotosios masės vertė, pastaroji nekeičiama; jeigu bandymais nustatytos stabdomos masės vertė yra mažesnė nei
apskaičiuotoji, nustatomos tokio rezultato priežastys.
Bandymą galima atlikti:
— bandymai atliekami su pavieniu vagonu
Atliekant šiuos bandymus traukinio arba vagono stabdymo kelias matuojamas stabdymo čiaupą perjungus įstaigiojo
stabdymo padėtį, kai traukinys arba vagonas tiesiu ir lygiu bėgių keliu važiuoja v 0greičiu. Stabdymo kelias matuojamas nuo
to taško, kur pradėti naudoti staigiojo stabdymo stabdžiai.
S.1.3.1. Vagonai, kurių didžiausias greitis yra ≤120 km/h
S.1.3.1.1. Pavienio vagono bandymai (slydimo stabdymo bandymai)
Tiriamas riedmuo prikabinamas prie lokomotyvo ir įgreitinamas iki v0greičio. Pasiekus šįgreitį, mechaninis sukabintuvas
atkabinamas. Panaudojami staigiojo stabdymo stabdžiai. Stabdymo kelias matuojamas nuo to taško, kur pradėti naudotistaigiojo stabdymo stabdžiai.
S.1.3.1.2. Riedmens sudėtis atliekant slydimo stabdymo bandymus
— Vienas vagonas, jei tai yra vagonas su įprasto tipo vežimėliu;
— trijų vagonų grupė, jei tai yra dviašiai vagonai;
— dviejų vagonų grupė, jei tai yra lanksčiai sujungti vagonai su neįprasto tipo vežimėliais;
— atliekant techninę priežiūrą sukabintų vagonų sekcijos negali būti išformuojamos.
Stabdymo bandymai atliekami naudojant 100 km/h ir 120 km/h greitį.Kai yra padėties „tuščia–pakrauta“ keitimo įranga, stabdymo bandymas atliekamas:
— įjungus padėtį „tuščia“ su maždaug tarpine apkrova (jeigu tokio tipo riedmeniui tai įmanoma). Jeigu yra automatinė
padėties „tuščia–pakrauta“ keitimo įranga, bandymas atliekamas įjungus padėtį „tuščia“ ir su maždaug tarpine apkrova,
tačiau apkrova turi būti gerokai mažesnė užtokią tarpinę apkrovą, kuri užtikrina automatinės įrangos stabilumą, kai
yraįjungta padėtis „tuščia“;
— su didžiausia apkrova, įjungus padėtį „pakrauta“.
Bandant riedmenis su automatine, nuolat veikiančia apkrovos keitimo įranga, stabdymo bandymai atliekami:
— esant tuščiam (grynosios masės), įjungus pakrovimo padėtį „tuščia“, siekiant patikrinti, ar neviršyta nustatyta
didžiausia λreikšmė;
— su didžiausiu kroviniu, kuris sudaro didžiausią stabdomą masę;
— stabdymo bandymai taip pat atliekami siekiant patikrinti stabdomą masę didžiausio energijos pasiskirstymo taške.
Bendrosios bandymo sąlygos nurodytos S.3.1. skyriuje.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/341
Išmatuotas atstumas patikslinamas iki vardinių bandymo sąlygų (vo nom), taikant S.3.2. skyriuje nurodytą metodą.
Nustačius stabdymo kelio vidurkį s (leidžiamų koreguoti reikšmių vidurkį), riedmens stabdomos masės procentinė dalis
nustatoma arba pagal 120 km/h ir (arba) pagal 100 km/h kreives iš S1 paveikslo, arba pagal S1 lentelėje pateiktą formulę.
Taikoma nustatyta minimali stabdomos masės procentinė dalis.
S1 lentelė
λapskaičiavimas
S¼C
λþD
S¼C
S−D
V
[km/h]C D
100 52 840 10
120 83 634 19
140 119 179 19
160 161 280 19
Šios formulės galioja, jeigu laikomasi ribų, kurios atitinka S1 paveiksle nurodytas kreivių ekstremalias reikšmes.
Jeigu ant riedmens nurodoma stabdoma masė nustatoma bandymais, bandymų rezultatai koreguojami pagal dinaminio
veiksmingumo vidurkį tarp dviejų techninės priežiūros apsilankymų (0,83 vagonams, kaip aprašyta S.1.2.1. skyriuje).
Naudojant P10 trinkeles, stabdoma masė atsižvelgiant įtrinkelių laikiklio dinaminę jėgą koreguojama šiuo metodu:
a) Kiek galima tiksliau nustatomas stabdžių svirčių sistemos veiksmingumas, kai riedmuo važiuoja atliekant bandymą,
skirtą ηdyn test nustatyti.
Jeigu šis matavimas nebuvo atliktas, naujiems vagonams su standartine svirčių sistema galima taikyti ηdyn test = 0,91.
Kitiems riedmenims, kurių ηdyn test nebuvo išmatuotas, galima taikyti šiąformulę:
ηdyn test ¼1þηstat test
2
Ši formulė negali būti taikoma ηstat test reikšmėms, mažesnėms nei 0,6η dyn test , ir jos rezultatas niekada neturi viršyti
0,91.
b) Bandymais nustatant B test, t. y. stabdomą masę kiekvienam trinkelių laikikliui, F dyn test nustatyti gali būti naudojamas
taikant bet kurią išpirmiau pateiktų (1) ir (2) lygčių tiesiogiai gautas rezultatas.
c) Patikslinta dinaminė jėga apskaičiuojama taip:
Fdyn corr ¼Fdyn test 0,83
ηdyn test
d) Su šia F dyn corr reikšme tos pačios lentelės gali būti naudojamos nustatant patikslintą stabdomą masę trinkelių laikikliui
Bcorr.
S.1.3.2. Vagonai, kurių didžiausias greitis didesnis kaip 120 km/h, tačiau neviršija 160 km/h
Taikomas toks pats metodas kaip minėtas S.1.3.1. skyriuje, tik atliekami dvejopi papildomi bandymai: vieni naudojant
140 km/h, o kiti –160 km/h greitį, jeigu vagonas gali važiuoti 160 km/h greičiu.
Išmatuotas atstumas patikslinamas vardinėms bandymo sąlygoms (v o nom ) taikant S.3.2. skyriuje nurodytą metodą.L 344/342 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Patikslintas stabdymo kelio vidurkis naudojamas nustatant 4 λreikšmes (λ 100,λ120,λ140,λ160) pagal S1 paveikslo kreives (arba
šiųkreivių formules –žr. S1 lentelę).
Taikomos minimalios λ100,λ120,λ140irλ160reikšmės.
S.2. PREKINIŲ TRAUKINIŲ VAGONŲ SU TARPTAUTINĖS GELEŽINKELIŲ SĄJUNGOS (UIC) TIPO PNEUMATINIAIS
STABDŽIAIS STABDYMO JĖGOS NUSTATYMAS
Laikoma, kad stabdomų vagonų masė G padėtyje bus tokia pat, kaip ir stabdoma masė, nustatyta P padėtyje.
Nereikia atskirai įvertinti vagonų stabdymo jėgos G padėtyje.
S.3. BANDYMŲ ATLIKIMAS
S.3.1. Bandymų atlikimo metodas
S.3.1.1. Atmosferos sąlygos
Siekiant išvengti prastų atmosferos sąlygų įtakos bandymų rezultatams, bandymai atliekami esant kuo mažesniam vėjui ir
sausiems bėgiams.
S.3.1.2. Bandymų skaičius
Turi būti atlikti ne mažiau kaip 4 galiojantys bandymai ir apskaičiuotas jų vidurkis. Visuose bandymuose gautas stabdymo
kelias patikslinamas kaip nurodyta S.3.2. skyriaus 1 punkte.
Vidurkis priimtinas, jeigu jis atitinka toliau išvardytus kriterijus, kas tikrinama tuo pat metu:
1 kriterijus:Standartin ėdispersija ðσnÞ
vidurkis ðsÞ3,0% ir
1. 2 kriterijus: Ekstremalioji reikšmė ðseÞ–vidurkis ðsÞ j j  1,95 σn
čia s eyra labiausiai nuo vidurkio nutolusi stabdymo kelio reikšmė.
Jeigu bandymų rezultatai neatitinka kurio nors iš šių dviejų kriterijų, yra atliekami papildomi bandymai (jeigu neatitinka 2
kriterijaus ir n ≥5, atmetama ekstremalioji reikšmė se).
Šitaip nustačius naujas reikšmes, 1 ir 2 kriterijai turi būti patikrinti, čia:
si= i bandyme išmatuotas stabdymo kelias po patikslinimo,
s¼ stabdymo kelio vidurkis,
n = bandymų skaičius,
σn= standartinė pavyzdžių dispersija
ir
σn¼ﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃﬃΣsi−sj j2
nr
Galiojantys bandymai turi sudaryti ne mažiau kaip 70 % visų atliktų bandymų. Bandymai, atmesti pagal S.3.2. skyriaus
1b punktą, įbendrą bandymų skaičių neįskaitomi.
Jeigu po 10 bandymų vieno iš kriterijų nesilaikoma, bandymų serija nutraukiama ir patikrinama stabdymo sistema.
Bandymo nutraukimas užregistruojamas bandymo ataskaitoje.
S.3.1.3. Su trintimi susijusių sudedamųjų dalių ir diskų (ratų) būklė
Prieš pradedant bandymus su trimtimis susijusios sudedamosios riedmens dalys (stabdžių trinkelės) turi būti įvažinėtos ne
mažiau kaip iki 70 % paviršiaus. Stabdymo kelias būna trumpesnis, jeigu naudojamos 3–5 mm nusidėvėjusios ketaus
trinkelės. Jeigu bandymo metu yra numatytas visiškas sustabdymas drėgmės sąlygomis, priekinė trinkelės briauna turi būti
įvažinėta ratų sukimosi kryptimi.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/343
Rekomenduojama bandymus atlikti su blokinius stabdžius turinčiais riedmenimis, kurių aširačių ratai (nauji arba iš naujo
aptekinti) yra nuvažiav ęne mažiau kaip 1 200 km.
Rekomenduojama, kad pradinė diskų (ratų) temperatūra būtų 50–60oC.
S.3.2. Bandymo rezultatų vertinimo metodas
S.3.2.1. Kiekvieno bandymo stabdymo kelio koregavimas
Atlikus jbandymą nustatytas stabdymo kelias patikslinamas atsižvelgiant į šiuos veiksnius:
— Vardinio greičio santykį su pradiniu bandymo metu išmatuotu greičiu;
— bandymo bėgių nuolydį.
Patikslinimas atliekamas pagal šiąformulę:
V2
jnom
23,62sjcorr¼V2
jmeas
23,62sjmeas−g
ρi
1000
Nustatomas šis rezultatas:
sjcorr¼3,933 ρv2
jnom
3,933 ρv2
jmeas−isjmeassjmeas
čia:
sjcorr[m] = patikslintas stabdymo kelias (atitinkantis j bandymo vardinį greitį);
sjmeas [m] = atliekant jbandymą išmatuotas stabdymo kelias;
vjnom[km/h] = vardinis pradinis greitis atliekant jbandymą;
vjmeas [km/h] = atliekant jbandymą išmatuotas pradinis greitis;
ρ =„besisukančių masių“ inercijos koeficientas, kuris apibrėžiamas taip:
ρ¼1þmr
m;
čia:
m = bandomo traukinio ar riedmens masė,
mr= lygiavertė besisukančių sudedamųjų dalių masė.
(Kai tikslios reikšmės nežinomos, lokomotyvams taikyti ρ= 1,15, vagonams –ρ= 1,04);
i [mm/m] = vidutinis bėgių nuolydis s jmeas atkarpoje, kuris yra teigiamas (+) įkalnėje ir neigiamas (-) nuokalnėje.
Norint patvirtinti bandymo patikimumą, reikia patikrinti šiuos du kriterijus:
a) |i| < 3 mm/m (5 mm/m išimties atvejais)
ir
b) v jmeas–vjnom≤4 km/h.
S.3.2.2. Vidutinio stabdymo kelio s patikslinimas
Vidutinis stabdymo kelias s, gautas taip, kaip aprašyta S.3.1. skyriuje, yra patikslinamas atsižvelgiant į šiuos veiksnius:
a) stabdžių svirčių sistemos dinaminį veiksmingumą, palygintą su vidutine darbine reikšme, ir diskiniams stabdžiams –
įvidutinį bandomų riedmenų rato skersmenį, palygintą su pusiau nusidėvėjusio rato skersmeniu. Vagonų, kuriuose yra
sumontuoti P10 blokiniai stabdžiai ir standartinė stabdžių įranga, dinaminis veiksmingumas patikslinamas taikant
S.1.3.1. skyriuje aprašytą metodą.L 344/344 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Vidutinis stabdymo kelias patikslinamas pagal šiąformulę:
Fcorr¼Ftestηm
ηtestdtest
dm
ir
Scorr¼tevnomþFtestþWm
FcorrþWmS−vnomte 	
čia:
Scorr[m] = patikslintas vidutinis stabdymo kelias;
S [m] = vidutinis stabdymo kelias bandymo metu;
te[s]= lygiavertis stabdymo jėgos sudėtinis laikas;
vnom[m/s]= vardinis pradinis greitis bandymo metu;
dtest[mm]= bandomų riedmenų vidutinis rato riedėjimo skersmuo;
dm[mm]= pusiau nusidėvėjusio rato skersmuo;
Fcorr[kN]= patikslinta stabdymo jėga;
Ftest[kN]= vidutinė stabdymo jėga bandymo metu;
ηm= vidutinis stabdžių svirčių sistemos veiksmingumas darbo sąlygomis;
ηtest= stabdžių svirčių sistemos veiksmingumas bandymo metu;
Wm[kN]= vidutinė tiesiaeigio judėjimo varža.
b) Realaus prisipildymo laiko santykis su vardiniu 4 s laiku. Ši korekcija taikytina tik bandymams, kurių metu buvo
naudojamas atskiras riedmuo.
Taikoma tokia korekcijos formulė:
Scorr¼2−ts
2 
VnomþS
čia:
Scorr[m] = patikslintas vidutinis stabdymo kelias;
S [m] = vidutinis stabdymo kelias;
ts[s] = išmatuotas vidutinis stabdžių cilindrų prisipildymo laikas;
Vnom[m/s] = vardinis pradinis greitis bandymo metu.
S.4. STABDŽIŲ VEIKSMINGUMO VERTINIMAS APSKAIČIAVIMAIS
S.4.1. Laipsniškas apskai čiavimas
Sustojimo kelias gali būti apskaičiuotas laipsniškai, pradedant nuo bendro metodo, kuris grindžiamas dinamine lygtimi;
algoritmas apibrėžiamas taip:
1 etapas ΣFiþWi¼meai
Čia:
ΣFi visų veikiančių stabdžių suminė varža;
Wi lėtinančioji varža imomentu;
me lygiavertė riedmens masė (įskaitant besisukančias mases);
ai lėtėjimas imomentu.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/345
2 etapasai¼ΣFiþWi
me
3 etapas vIþ1¼vi−aiΔt
čia:
Δt laiko intervalas (Δt ≤1s);
vi Δt intervalo pradinis greitis;
vI+1 Δt intervalo galutinis greitis;
4 etapas:Vmi¼ViþViþ1
2
čia:
vmi Δt intervalo vidutinis greitis.
5 etapas: Δsi= v mixΔt
čia:
Δsi Δt intervale nuvažiuotas atstumas.
Atstumas Δsigali būti apskaičiuotas ir pagal vieną iš šių formulių:
5bis etapas:Δsi¼viΔt−1
2aiΔt2
5ter etapas:Δsi¼v2
i−v2
iþ1
2ai
Jeigu laikoma, kad per intervalą veikė pastovi stabdymo jėga, visų formulių rezultatas bus vienodas.
6 etapas: s =Σ(vmi×Δt)
čia:
s bendras stabdymo kelias (iki v = 0).
S.4.2. Apskaičiavimas pagal lėtėjimo stadijas
Jeigu riedmenyse yra sumontuoti stabdžiai, kurie sukelia pastovią varžą tam tikrų greičio intervalų stadijose, arba yra
žinomas šios jėgos vidurkis, galimas toks supaprastintas metodas:
1 etapas:ami¼ΣFmiþWmi
me
čia:
Fmi, W miir a mipastovios reikšmės arba greičio intervalų viir v i+1vidurkis .
2 etapas:Δsi¼v2
i−v2
iþ1
2 a mi
čia:
Δsi šiame greičio intervale nuvažiuotas atstumas
3 etapas: s = t e× v o+ΣΔs iL 344/346 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
T PRIEDAS
KONKRETŪS ATVEJAI
Kinematiniai gabaritai
Didžioji Britanija
T.1. VAGONAI, SKIRTI EKSPLOATUOTI BRITANIJOS GELEŽINKELIŲ TINKLUOSE . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347
T.1.1. Įžanga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 347
T.1.2. A skyrius –Didžiojoje Britanijoje vagonams taikomi gabaritai (W6) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 348
T.1.3. B skyrius –Pavyzdžių apskaičiavimas W6-A gabarito riedmenims . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 351
T.1.4. C skyrius –W7 ir W8 gabaritai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 354
T.1.5. D skyrius –W9 gabaritas specialiems kroviniams . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 355
T.1. VAGONAI, SKIRTI EKSPLOATUOTI BRITANIJOS GELEŽINKELIŲ TINKLUOSE
T.1.1. Įžanga
Didžiosios Britanijos geležinkeliuose naudojami šiųgabaritų prekiniai vagonai: W6, W7, W8 ir W9. Infrastruktūros
valdytojas infrastruktūros registre išvardija, kokie gabaritai tinka šiai linijai. Gabaritai yra aprašyti toliau: W6 –A skyriuje,
pavyzdžių apskaičiavimas –B skyriuje, W7 ir W8 –C skyriuje, W9 –D skyriuje. Šie gabaritai taikomi tik tiems riedmenims,
kurių pakabos skersiniai poslinkiai ir nuokrypis yra minimalus. Riedmenys su nestandžia šonine pakaba ir (arba) dideliu
nuokrypiu vertinami dinamiškai pagal patvirtintus nacionalinius standartus.
Vagonai, kurių aukštis virš bėgių lygio (VBL) yra mažesnis nei 400 mm, turi atitikti ir nustatytą profilį, ir G1 bei W6,
pasirenkant tą profilį, kuris labiau riboja gabaritus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/347
T.1.2. A skyrius –Didžiojoje Britanijoje vagonams taikomi gabaritai (W6)
T1 pav.
Pastaba dėl mažinimo formulės ir kitų veiksnių, įkuriuos reikia atsižvelgti riedmenims taikant W6 gabaritą
Sritis, esanti aukščiau nei 1 000 mm virš bėgių lygio (VBL)
Bendrosios nuostatosŠi gabarito dalis laikoma statiška, ir joks šoninis poslinkis neturi įtakos gabarito pločiui.
1 000 mm VBL matmuo
1 000 mm VBL matmuo yra absoliutus minimumas; kad gabaritas būtų išlaikytas, jokia vagono dalis jokiomis
pakrovimo ar nusidėvėjimo sąlygomis negali pagal vertikalę kyšoti žemiau šio lygio. Vertikalus spyruoklės judėjimo
kelias nustatomas kaip didžiausias stangraus elemento arba spyruoklės ribotuvo kelias.
Didžiausio riedmens pločio nustatymas
2 820 mm plotis tiesiame kelyje (lygiavertis 3 024 mm posūkyje, kurio spindulys yra 200 m) leidžiamas netaikant
pločio mažinimo formulės.
Pločio mažinimo formulės grafikas.L 344/348 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
T2 pav.
A= ratų bazė/vežimėlių centrai metrais.
Niir N o= atstumas metrais nuo atitinkamos sekcijos iki artimiausio aširačio arba vežimėlio centro.
Formulė, taikoma nustatant mažinimą, kai VBL didesnis nei 1 000
a) Sekcijos tarp aširačių/vežimėlių sumažinimas E i(metrais), kurį reikia padaryti iš abiejų gabarito pusių:
Ei¼AN i−N2
i
400−0,102
b) Sekcijos už aširačių arba vežimėlio centro sumažinimas E o(Eometrais), kurį reikia padaryti iš abiejų gabarito
pusių:
Eo¼AN oþN2
o
400−0,102
Pastabos
— Pagal a arba b formulę apskaičiuota neigiama reikšmė rodo, kad taikytinas nulinis sumažinimas.
— Joks sumažinimas riedmens centre nereikalingas, jeigu atstumas tarp vežimėlių centrų neviršija 12,8 m.
— Pločio mažinimo formulė vienodai taikoma visoms viršutinio profilio pločio koordinatėms.
— Neleidžiamas joks šio gabarito pločio padidinimas net jeigu kreivės poslinkis yra mažesnis už anksčiau
aprašytąjį.
Sritis, esanti žemiau nei 1 000 mm VBL
Bendrosios nuostatosŠi gabarito dalis yra supaprastinta kinematinė.
Reikia deramai atsižvelgti įvisus šoninius poslinkius, kad ir dėl kokių priežasčių jie atsirado, pvz., dėl:
(a) visų pakabos šoninių poslinkių,
(b) viso pakabos šoninio nusidėvėjimo,
(c) kreivės išlinkimo (E
iarba E o).
Galima neatsižvelgti į šiuos dalykus:
(d) vagono riedėjimą,
(e) ašidėžės poslinkį,
(f) tarpelį tarp rato briaunos ir bėgio,
(g) rato briaunos ir bėgio nusidėvėjimą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/349
Visos nurodytos gabaritų reikšmės yra absoliutus minimumas; kad gabaritas būtų išlaikytas, jokia vagono dalis
jokiomis pakrovimo ar nusidėvėjimo sąlygomis negali kyšoti žemiau šio lygio vertikale kryptimi. Vertikalus spyruoklės
judėjimo kelias nustatomas kaip didžiausias stangraus elemento arba spyruoklės ribotuvo kelias.
Be to, minėtomis visiško vertikalaus nuokrypio ir nusidėvėjimo sąlygomis riedmuo, stovėdamas ant vertikalios
įgaubtos ar išgaubtos 500 m spindulio kreivės, neturi pažeisti gabarito ribų, susijusių su 75, 100 ir 135 mm VBL
plokštumomis.
Didžiausio riedmens pločio nustatymas
Bet kuriame riedmens taške jo:
(1) didžiausio statiško pločio ir(2) pagal 1.2.1. a, b ir c punktus gautų reikšmių suma
neturi viršyti nė vienos iš keturių toliau nurodytų reikšmių:
Kreivės spindulys (R) Didžiausias plotis (1) + (2)
Tiesė (*) 2 700 mm
360 m 2 700 mm200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
(*) Paminėta siekiant nurodyti tuos komponentus, kurie nepriklauso nuo kreivės išlinkimo, pvz., ašidėžes.
T3 pav.
Pločio mažinimo formulės grafikas
A = ratų bazė/vežimėlių centrai metrais.
NIir N o= atstumas metrais nuo atitinkamos sekcijos iki artimiausio aširačio arba vežimėlio centro.
R = kreivės spindulys.
Formulė, taikoma nustatant mažinimą, kai VBL mažesnis nei 1 000
a) Sekcijos tarp aširačių arba vežimėlių centrų sumažinimas E i(metrais), kurį reikia padaryti iš abiejų gabarito
pusių.
Ei¼AN i−N2
i
400−0,102L 344/350 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
b) Sekcijos už aširačių arba vežimėlių centrų sumažinimas E o(metrais), kurį reikia padaryti iš abiejų gabarito pusių.
Eo¼AN oþN2
o
400−0,102
Pastabos:
— Bet koks pločio sumažinimas, gautas pagal šiąformulę, vienodai taikomas visoms viršutinio profilio pločio
koordinatėms.
— Neleidžiamas joks šio gabarito pločio didinimas.
T.1.3. B skyrius –Pavyzdžių apskai čiavimas W6-A gabarito riedmenims
1. Pavyzdys
1.1. Dviašio dengto vagono gabaritai turi būti tokie:
Ratų bazė (A) 9 m
Ilgis virš skersinių statramsčių 12,82 m
Visas pakabos šoninis poslinkis ± 0,02 m
Visas pakabos jungties šoninis nusidėvėjimas 0,003 m
1.2. Sritis, esanti aukščiau nei 1 000 mm VBL
1.2.1. Riedmens centre
Ei¼AN i−N2
i
400
Ei= - 0,051 m
Eiapskaičiuota kaip neigiama reikšmė, todėl sumažinimas nereikalingas.
1.3. Ties riedmens skersiniu statramsčiu
1.3.1
Ei¼AN oþN2
o
400−0,102
Eo= - 0,05 m
Eoapskaičiuota kaip neigiama reikšmė, todėl sumažinimas nereikalingas.
1.4. Sritis, esanti žemiau nei 1 000 mm VBL
1.4.1. Bendras pakabos šoninis poslinkis
1.4.1.1. (0,020 + 0,003) m = 23 mm (pusės pločio sumažinimas)
1.5. Ties aširačio vidurio linija
1.5.1. E o/Ei= nulis
Todėl didžiausias plotis virš ašidėžių komponentų yra:
2 700 - 2(23) = 2 654 mm
1.6. Riedmens centre
1.6.1
Ei¼AN i−N2
i
R2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/351
(i) kai R = 360 m E i= 28 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 360 m:
2 700 - 2(23) - 2(28) = 2 598 mm
(ii) kai R = 200 m E i= 51 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 200 m:
2 820 - 2(23) - 2(51) = 2 672 mm
(iii) kai R = 160 m E i63 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 160 m:
2 900 - 2(23) - 2(63) = 2 728 mm
Išpateiktų skaičiavimų galima matyti, kad i atveju gaunama mažiausia reikšmė, todėl didžiausias leistinas plotis riedmens
centre yra 2 598 mm.
1.7. Ties riedmens statramsčiu
1.7.1
Ei¼AN oþN2
o
R
(i) kai R = 360 mm E o= 29 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 360 mm:
2 700 - 2(23) - 2(29) = 2 596 mm
(ii) kai R = 200 m E o= 52 mm.
Todėl didžiausias plotis esant R = 200 m:
2 820 - 2(23) - 2(52) = 2 670 mm
(iii) kai R = 160 m E o= 65 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 160 m:
2 900 - 2(23) - 2(65) = 2 724 mm
Išpateiktų apskaičiavimų galima matyti, kad i atveju gaunama mažiausia reikšmė, todėl didžiausias leistinas plotis
riedmens centre yra 2 596 mm.
3 Vertikalių poslinkių (matmenų) apskaičiavimas
3.1. Spyruoklinių komponentų poslinkis
3.1.1
a) Leistinas rato nusidėvėjimas 38,0 mm
b) briaunos gylis 6,0 mm
c) spyruoklė, tuščio riedmens spyruoklės eiga 98,5 mm
Išviso 142,5 mm (naudojama 143 mm)
Pastaba: Šis poslinkis gali būti sumažintas ašidėžės konusinės atraminės trinkelės surenkamojo mazgo, sumontuoto rato
nusidėvėjimui kompensuoti, bendruoju storiu, tuose riedmenyse, kuriuose galima sumontuoti konusines atraminestrinkeles.L 344/352 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
3.2. Nespyruoklinių komponentų poslinkis
3.2.1
d) (a) leistinas rato nusidėvėjimas 38 mm 38 mm
e) (b) briaunos gylis 6 mm 6 mm
Išviso 44 mm
3.2.2
3.3. Matmuo riedmens centre
3.3.1
Vertikalus riedmens, stovinčio ant 500 m spindulio išgaubtos vertikalios kreivės, poslinkis H iapskaičiuojamas pagal
formulę:
Hi¼AN i−N2
i
R
Hi= 20 mm.
3.4. Matmenys ties riedmens skersiniu statramsčiu3.4.1
Vertikalus riedmens, stovinčio ant 500 m spindulio įgaubtos vertikalios kreivės, poslinkis H
oapskaičiuojamas pagal formulę:
Ho¼AN oþN2
o
R
Ho= 21 mm
3.4.2
Pastaba: Reikšmės, gautos taip, kaip pirmiau aprašyta 3.3. ir 3.4. punktuose, taikomos tik 75, 100 ir 135 mm VBL
plokštumoms, kurios kaip papildomos apskai čiuotos pagal pirmesnius 3.1. ir 3.2. punktus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/353
T.1.4. C skyrius –W7 ir W8 gabaritai
W7 gabaritas
T4 pav.
L 344/354 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
W8 gabaritas
T5 pav.
T.1.5. D skyrius –W9 gabaritas specialiems kroviniams
— Vagono korpusas ir vežimėliai projektuojami pagal W6 gabarito reikalavimus.
— Pakrautas ant vagono, nuimamas krovinys turi atitikti toliau aprašytus W9 gabarito reikalavimus.
1.1. W9 gabaritas susideda iš dviejų atskirų dalių, kurios abi turi atitikti:
W9 (i), taikoma kroviniams, esantiems tarp vežimėlių centrų. [NB (i) reiškia „vidinis“].
W9 (o), taikoma kroviniams, esantiems kybančioje vagono dalyje, t. y. tarp vežimėlio krašto ir atitinkamos kraunamos
vagono platformos galo. [NB (o) reiškia „išorinis“].2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/355
Etaloninis W9 (i) vidinio gabarito profilis
T6 pav.
Vagonams konteinerių gabenimui yra numatytos skirtingos vietos įvairių gabaritų konteineriams. Konteineriai, pakrauti
įvagonus konteineriams vežti, netvirtinami nei skersai, nei išilgai. Taikant W9 (i), ir W9 (o) gabaritą yra atsižvelgiama įvisus
krovinio padėties išlyginimus ir galimus poslinkius vežant.L 344/356 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2. Taikant W9 gabaritą turi būti atsižvelgta įpločio mažinimo formulę ir kitus veiksnius
2.1. W9 (i) gabaritas nustatytas vagonams, kuriuose atstumas tarp vežimėlių centrų yra 13,5 m. Vagonams, kuriuose
atstumas tarp vežimėlių centrų yra mažesnis nei 13,5 m, neleidžiamas joks gabarito pločio padidinimas, o vagonams,
kuriuose atstumas tarp vežimėlių centrų yra didesnis nei 13,5 m, gabarito plotis mažinamas.
2.1.1. Sritis, esanti aukščiau nei 1 000 mm VBL
2.1.1.1. Bendrosios nuostatos2.1.1.2.
Ši W9 (i) gabarito dalis laikoma statiška, ir joks pakabos šoninis poslinkis iki ribinės 13 mm reikšmės (įskaitant
nusidėvėjimą) neturi įtakos vėžės pločiui.
W9 (i) gabarito plotis iš kiekvienos centrinės linijos pusės sumažinamas tokiu dydžiu, kuris atitinka pakabos šoninio
poslinkio reikšmę, viršijančią 13 mm.
1 000 mm virš bėgių lygio sritis esant 2 796 mm pločiui yra absoliutus minimumas. Kad gabaritas būtų išlaikytas, jokia
vagono dalis jokiomis pakrovimo ar nusidėvėjimo sąlygomis negali kyšoti žemiau šio lygio. Vertikalus spyruoklės judėjimo
kelias nustatomas kaip didžiausias stangraus elemento arba spyruoklės ribotuvo kelias.
Sritis, esanti tarp 1 000 mm ir 780 mm VBL
T6 pav.
Pastaba: Paprastai didžiausias sumažinimas gaunamas, kai N i= A/2.
1.1.3. Sekcijos tarp aširačių/vežimėlių sumažinimas E i(metrais), kurį reikia padaryti iš abiejų gabarito pusių.
Ei¼AN i−N2
i
400−0,1142006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/357
Pastaba
— Pagal 1.1.3. punktą apskaičiuota neigiama reikšmė rodo, kad taikytinas nulinis sumažinimas.
— Joks sumažinimas riedmens centre nereikalingas, jeigu atstumas tarp vežimėlių centrų neviršija 13,5 m.
Pločio mažinimo formulė visoms pločio koordinatėms srityje, esančioje aukščiau nei 1 000 mm VBL, taikoma vienodai.
Sritis, esanti tarp 1 000 mm ir 780 mm VBL
2.1. Bendrosios nuostatos
2.1.1. Ši W9 (i) gabarito dalis yra supaprastinta kinematinė.
Reikia deramai atsižvelgti įvisus šoninius poslinkius, kad ir dėl kokių priežasčių jie atsirado:
a) visos pakabos šoninio poslinkio,
b) viso šoninės pakabos nusidėvėjimo,
c) sumažinimo dėl kreivės išlinkimo E i,
d) krovinio poslinkio, aprašyto 5 priedo D skyriaus įžangoje.
Galima neatsižvelgti į šiuos dalykus:
e) vagono riedėjimą,f) ašidėžės poslinkį,g) plyšį tarp rato briaunos ir bėgio,
h) rato briaunos ir bėgio nusidėvėjimą.
2.1.3. Sritis, esanti žemiau nei 780 mm VBL
2.1.3.1
Jokia krovinio, atitinkančio W9 (i) gabaritą, dalis jokiomis pakrovimo ar nusidėvėjimo sąlygomis negali išsikišti į šią sritį,
išskyrus atvejį, kai ši krovinio dalis atitinka W6 gabaritą.
2.1.4. W9 (i) gabarito pločių nustatymas
T7 pav.
L 344/358 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2.1.5. Bet kuriame riedmens taške jo:
(i) didžiausio statiško pločio ir(ii) pagal 2.1.1. a, b, c ir d punktus gautų reikšmių suma
neturi viršyti nė vienos iš trijų toliau nurodytų reikšmių:
Kreivės spindulys (R) didžiausias plotis (i) + (ii)
360 m 2 810 mm
200 m 2 912 mm
160 m 2 970 mm
2.1.5.1. Sekcijos tarp vežimėlių sumažinimas E o(metrais), kurį reikia padaryti iš abiejų gabarito pusių:
Ei¼AN i−N2
i
R
2.1.6.2. Pastaba: Bet koks pločio sumažinimas, gautas pagal šiąformulę, taikomas vienodai visoms pločio koordinatėms,
esančioms tarp 1 000 mm ir 780 mm VBL. Neleidžiamas joks šio gabarito pločio didinimas.
3. Pavyzdžių apskaičiavimas
3.1. Pločio sumažinimas, apskaičiuotas naudojant su W9 (i) gabaritu susijusius duomenis.3.1.1. Vagono vežimėlio matmenys:
Atstumas tarp vežimėlių centrų (A) 13,5 m
Pakraunamos platformos ilgis 15,9 m
Visos pakabos šoninis poslinkis įskaitant nusidėvėjimą 13 mm (t. y. neviršija standartinės 13 mm
reikšmės)
Visas šoninis krovinio poslinkis tvirtinimo įrangos atžvilgiu 12,5 mm (t. y. 6,5 mm viršija standartinę 6
mm reikšmę)
3.2. Sritis, esanti aukščiau nei 1 000 mm VBL
3.2.1. Vagono centre
E
i¼AN i−N2
i
400−0,114
Ei¼13,5 6,75−6,752
400−0,114
Ei= - 0,00009, t. y. sumažinimas dėl kreivės poveikio nereikalingas.
3.2.2. Bendras gabarito sumažinimas
= E i+ papildomas šoninis pakabos poslinkis+ papildomas krovinio poslinkis
= 0 + 0 + 6,5 mm.Todėl visos W9 (i) gabarito pločio koordinatės srityje, esančioje aukščiau nei 1 000 mm VBL, turi būti mažinamos po 6,5
mm iš kiekvienos gabarito pusės.
3.3. Sritis, esanti tarp 1 000 mm ir 780 mm VBL3.3.1.
Bendras šoninis pakabos poslinkis = 13 mm.
Papildomas šoninis krovinio poslinkis = 6,5 mm.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/359
3.3.2
Vagono centre:
Ei¼AN i−N2
i
2R
(i) Kai R = 360 m E i= 63 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 360 m bus:
2 810 - (2x63) - (2x13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm
(ii) Kai R = 200 m E i= 114 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 200 m bus:
2 912 - (2 x 114) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 645 mm
(iii) Kai R = 160 m E i142 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 160 m bus:
2 970 - (2 x 142) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 647 mm
Išvardyti pavyzdžiai i ir ii rodo mažiausia reikšmę, todėl didžiausias leistinas krovinio plotis krovininės platformos centre yra
2 645 mm.
4. Pastabos dėl mažinimo formulės ir kitų veiksnių, įkuriuos reikia atsižvelgti taikant W9 (o) gabaritą
4.1. W9 (o) gabaritas nustatytas vagonams, kuriuose atstumas tarp vežimėlių centrų yra 13,5 m. Vagonams, kuriuose
atstumas tarp vežimėlių centrų yra mažesnis nei 13,5 m, neleidžiamas joks gabarito pločio padidinimas, o vagonams,
kuriuose atstumas tarp vežimėlių centrų yra didesnis nei 13,5 m, gabarito plotis mažinamas.
4.1.1. Sritis, esanti aukščiau nei 1 000 mm VBL
4.1.1.1. Bendrosios nuostatos
Ši W9 (o) gabarito dalis laikoma statiška, ir joks šoninis pakabos poslinkis iki ribinės 13 mm reikšmės neturi įtakos vėžės
pločiui.
Tačiau W9 (o) gabarito plotis iš kiekvienos centrinės linijos pusės sumažinamas tokiu dydžiu, kuris atitinka šoninio pakabos
poslinkio reikšmę, viršijančią 13 mm.
Bet koks krovinio poslinkis, kurį leidžia tvirtinimo mechanizmai, pvz., kaiščiai, daugiau kaip 6 mm į šoną dar labiau
sumažina plotį išabiejų pusių nuo centro linijos.
1 000 mm virš bėgių lygio sritis esant 2 796 mm pločiui yra absoliutus minimumas. Kad gabaritas būtų išlaikytas, jokia
vagono dalis jokiomis pakrovimo ar nusidėvėjimo sąlygomis negali kyšoti žemiau šio lygio. Vertikalus spyruoklės judėjimo
kelias nustatomas kaip didžiausias stangraus elemento arba spyruoklės ribotuvo kelias.
2 796 mm plotis tiesiame kelyje (lygiavertis 3 024 mm 200 m spindulio posūkiuose) leidžiamas nemažinant pločio.L 344/360 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
4.1.2.1. Pločio mažinimo formulės grafikas
T7 pav.
Pastaba: Paprastai sumažinimas būna maksimalus, kai N o= didžiausia reikšmė.
4.1.3. Srities, esančios aukščiau nei 1 000 mm VBL, pločio sumažinimui nustatyti taikoma formulė4.1.3.1
Sekcijos tarp vežimėlių ir pakraunamos vagono platformos galo sumažinimas E
o(metrais), kurį reikia padaryti iš abiejų
gabarito pusių.
Eo¼AN oþN2
o
400−0,114
4.1.3.2. Pastabos
— Apskaičiuota neigiama reikšmė rodo, kad reikalingas nulinis sumažinimas.
— Joks sumažinimas nereikalingas, jeigu atstumas iki pakraunamos platformos galų neviršija 2,798 m, kai atstumas tarp
vagono vežimėlių centrų yra 13,5 m.
Pločio mažinimo formulė visoms pločio koordinatėms srityje, esančioje aukščiau nei 1 000 mm VBL, taikoma vienodai.
Sritis ≤1 000mm VBL
4.2.2. Sritis, esanti žemiau nei 1 000 mm VBL
4.2.2.1
Ši W9 (o) gabarito dalis yra kinematinė, ir gabaritas tiksliai nustatomas pagal etaloninį W6 gabarito profilį,
išskyrus tai, kad leidžiami pločiai turi būti dar sumažinti atsižvelgiant įkrovinio tvirtinimo būdą.
1 000 mm virš bėgių lygio sritis esant 2 796 mm pločiui yra absoliutus minimumas. Kad gabaritas būtų išlaikytas, jokia
vagono dalis jokiomis pakrovimo ar nusidėvėjimo sąlygomis negali kyšoti žemiau šio lygio. Vertikalus spyruoklės judėjimo
kelias nustatomas kaip didžiausias stangraus elemento arba spyruoklės ribotuvo kelias.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/361
4.2.2.2. Gabarito pločių nustatymas
Bet kuriame riedmens taške jo:
(i) didžiausio statiško pločio ir
(ii) pagal 2.1.1. a, b, c ir d punktus gautų reikšmių suma
neturi viršyti nė vienos iš trijų toliau nurodytų reikšmių:
4.2.2.3
Kreivės spindulys (R) didžiausias plotis (i) + (ii)
360 m 2 700 mm
200 m 2 820 mm
160 m 2 900 mm
T8 pav.
A = atstumas tarp vežimėlių centrų (metrais).
No= atstumas tarp atitinkamos sekcijos ir artimiausio vežimėlio centro (metrais).
Pastaba: sumažinimas didžiausias, kai N o= A/2
R = kreivės spindulys (metrais)
Formulė taikytina nustatant pločio sumažinimą srityje, esančioje žemiau nei 1 000 mm VBL.
Sekcijos tarp vežimėlių ir pakraunamos vagono platformos galo sumažinimas E o(metrais), kurį reikia padaryti iš abiejų
gabarito pusių:
Ei¼AN oþN2
o
R
Pastabos
— Bet koks pločio sumažinimas, gautas pagal šiąformulę, taikomas vienodai visoms pločio koordinatėms, esančioje
žemiau nei 1 000 mm VBL.
— Neleidžiamas joks šio gabarito pločio didinimas.
Pločio sumažinimas, apskaičiuotas naudojant su W9 (o) gabaritu susijusius duomenis.
Pavyzdžių apskaičiavimas
Pločio sumažinimas, apskaičiuotas naudojant su W9 (o) gabaritu susijusius duomenisL 344/362 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Prekinio vagono su vežimėliais matmenys:
Atstumas tarp vežimėlių centro ašių (A) 13,5 m
Pakraunamos platformos ilgis 15,9 mVisas šoninis pakabos poslinkis, įskaitant nusidėvėjimą 13 mm (t. y. neviršija standartinės 13 mm reikšmės)
Visas šoninis krovinio poslinkis, numatytas tvirtinimo
mechanizmo instrukcijoje12,5 mm (t. y. 6,5 mm viršija standartinę 6 mm reikšmę)
Sritis, esanti aukščiau nei 1 000 mm VBL
Krovinio gale
E
o¼AN oþN2
o
400−0,114 avec No¼15,9−13,5
2¼1,2
Eo= - 0,070 m
Bendras gabarito sumažinimas= E
o+ papildomas šoninis pakabos poslinkis+ papildomas krovinio poslinkis
= - 70 + 0 + 6,5 = - 63,5 mm, t. y. neigiama reikšmė, todėl mažinimas nereikalingas.
Sritis, esanti žemiau nei 1 000 mm VBL
Visas šoninis pakabos poslinkis = 13 mm
Papildomas šoninis krovinio poslinkis = 6,5 mm
Krovinio gale:
Eo¼AN oþN2
o
2R
(i) Kai R = 360 m E o= 24,5 mm]
Todėl didžiausias plotis esant R = 360 m:
2 700 - (2 x 24,5) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 612 mm
(ii) Kai R = 200 m Eo = 44 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 200 m:
2 820 - (2 x 44) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 693 mm
(iii) Kai R = 160 m Eo 55 mm
Todėl didžiausias plotis esant R = 160 m:
2 900 - (2 x 55) - (2 x 13) - (2 x 6,5) = 2 751 mm
i pavyzdyje pateikta mažiausia reikšmė, todėl didžiausias leidžiamas krovinio plotis pakraunamos platformos gale yra 2 612
mm.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/363
U PRIEDAS
ATSKIRI ATVEJAI
Kinematinis gabaritas
1 520 mm pločio vėžė
U.1. VAGONAI 1 520 IR 1 435 MM PLOČIO VĖŽĖMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 364
U.2. TIK 1 520 MM PLOČIO VĖŽEI TINKAMI VAGONAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 366U.3. VAŽIAVIMAS VIRSMO KREIVĖMIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 367U.4. VAŽIAVIMAS VERTIKALIOMIS VIRSMO KREIVĖMIS (ĮSKAITANT MANEVRAVIMO STOTIES KALNELIUS)
IR VAŽIAVIMAS PER STABDYMO, SKIRSTOMUOSIUS IR SUSTABDYMO ĮTAISUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 368
U.5. SUKABINIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 369
Šis atskiras atvejis taikomas Lenkijos ir Slovakijos 1 520 mm vėžės pločio geležinkelio linijoms, sujungtoms su Lietuvos,
Latvijos ir Estijos linijomis.
U.1. VAGONAI 1 520 IR 1 435 MM PLOČIO VĖŽĖMS
1 520 ir 1 435 mm pločio vėžių sąveikai tinkami vagonai, kurie judėtų be jokių apribojimų abiejų vėžių pločio geležinkelio
tinkluose, turi atitikti U1 paveiksle pavaizduotą eksploatacinį gabaritą.
U1 pav.
L 344/364 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Kai kurių vagonų, įtrauktų į dvišalius ir daugiašalius susitarimus, viršutinės dalys gali būti U2 paveiksle pavaizduoto gabarito.
U2 pav.
Tokių vagonų apatinių dalių kinematinis gabaritas turi atitikti pavaizduotąjį U3 paveiksle.
U3 pav.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/365
U.2. TIK 1 520 MM PLOČIO VĖŽEI TINKAMI VAGONAI
Šie prekiniai vagonai gali atitikti gabaritus WM-02, WM-1 ir WM-0.
U4 pav.
Kinematinis gabaritas WM-2
U5 pav.
Kinematinis gabaritas WM-1
L 344/366 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
U6 pav.
Kinematinių gabaritų WM-02, 1, 0 apatinės dalys
U.3. VAŽIAVIMAS VIRSMO KREIVĖMIS
Atskiri vagonai, pakrauti arba be pakrovos, turi įveikti 80 m spindulio bėgių kreives.
1 520 mm pločio vėžės keliuose pakrauti arba be pakrovos vagonai, sukabinti įtraukinį, turi įveikti:
— virsmą tarp tiesių bėgių ir 80 m spindulio kreivės be kreivų bėgių intarpų,
— „S“ formos 120 m spindulio kreives be tiesių bėgių intarpų.
1 520 mm pločio vėžės keliuose ilgi vagonai (kurių bazė (atstumas tarp šerdesų ašių) > 16 m ir ilgis pagal autosankabų galus
> 21 m), pakrauti arba be pakrovos, sukabinti įsąstatą, turi įveikti:
— virsmą tarp tiesių bėgių ir 110 m spindulio kreivės be kreivų bėgių intarpų,
— „S“ formos 160 m spindulio kreives be tiesių bėgių intarpų.
1 435 mm pločio vėžės keliuose pakrauti arba be pakrovos vagonai, sukabinti įtraukinį, turi įveikti:
— „S“ formos 190 m spindulio kreives be tiesių bėgių intarpų,
— „S“ formos 150 m spindulio kreives su 6 m ilgio tiesių bėgių intarpu,
— „S“ formos 120 m spindulio kreives su 20 m ilgio tiesių bėgių intarpu.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/367
U.4. VAŽIAVIMAS VERTIKALIOMIS VIRSMO KREIVĖMIS (ĮSKAITANT MANEVRAVIMO STOTIES KALNELIUS) IR
VAŽIAVIMAS PER STABDYMO, SKIRSTOMUOSIUS IR SUSTABDYMO ĮTAISUS
Važiuojant vertikaliais profiliais, kaip parodyta U7 ir U8 paveiksluose, automatinės sankabos negali atsikabinti.
U7 pav.
Pirmasis bėginis stabdiklis po pirmojo iešmo
U8 pav.
Pirmasis bėginis stabdiklis prieš pirmąjį iešmą
L 344/368 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
U.5. SUKABINIMAS
Vagonai su automatinėmis sankabomis, pakrauti ir be pakrovos, turi susikabinti šiomis sąlygomis:
— automatiškai (be žmogaus pagalbos):
— ant tiesių bėgių,
— virsme iš tiesių bėgių į 135 m spindulio kreivę be tiesių bėgių intarpo,
— 150 m spindulio kreivėse;
— rankiniu būdu:
— „S“ formos 190 m spindulio kreivėse be tiesių bėgių intarpo,
— „S“ formos 150 m spindulio kreivėse su 6 m ilgio tiesių bėgių intarpu.
Ilgi vagonai (kurių bazė (atstumas tarp šerdesų ašių) > 16 m ir ilgis pagal autosankabų galus > 21 m), pakrauti arba be
pakrovos, turintys automatinę sankabą, turi susikabinti šiomis sąlygomis:
— automatiškai (be žmogaus pagalbos):
— ant tiesių bėgių,
— pereinant iš tiesių bėgių į 150 m spindulio kreivę be tiesių bėgių intarpo,
— 150 m spindulio kreivėse;
— rankiniu būdu:
— „S“ formos 190 m spindulio kreivėse be tiesių bėgių intarpo,
— „S“ formos 150 m spindulio kreivėse su 6 m ilgio tiesių bėgių intarpu.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/369
V PRIEDAS
SPECIALUS ATVEJIS
Stabdymo charakteristikos
Didžioji Britanija
V.1. DIDŽIOSIOS BRITANIJOS GELEŽINKELIO TINKLAMS SKIRTŲ PREKINIŲ VAGONŲ STOVĖJIMO STABDŽIAI
Stovėjimo stabdžio specifikacija: Naujiems vagonams, eksploatuojamiems JK: stovėjimo stabdžiai turi būti sumontuoti
kiekvienam vagonui. Vagonų, kurie turi būti eksploatuojami tik JK, stovėjimo stabdžiai turi būti suprojektuotas taip, kadstabdžiai visiškai pakrautus vagonus išlaikytų stovinčius ant 2,5 % įkalnės, jeigu sukibimas nėra didesnis nei 10 % ir jeigu
nepučia joks vėjas.
V.2. EKVIVALENTINĖ STABDYMO JĖGA IR STABDYMO JĖGOS FAKTORIAI, TAIKOMI DIDŽIOSIOS BRITANIJOS
GELEŽINKELIO TINKLAMS SKIRTIEMS PREKINIAMS VAGONAMS
JK eksploatuojamų prekinių vagonų turi būti apskaičiuojama ekvivalentinė stabdymo jėga ir, jei reikia, visi stabdymo jėgos
veiksniai. Valstybėse narėse, išskyrus JK, eksploatuojamų prekinių vagonų turi būti `apskaičiuojama stabdoma masė/
stabdymo koeficientas. JK ir kitose valstybėse narėse eksploatuojamų prekinių vagonų turi būti apskaičiuojama ekvivalentinė
stabdymo jėga/stabdymo jėgos faktoriai ir stabdoma masė bei stabdymo koeficientas. Valdytojas turi gauti šiąinformaciją ir
įrašyti ją riedmenų registre.
Stabdymo jėga
Jėga, kuria sukuriama ir kuri veikia stabdžių trinkelės/stabdžių trinkelės antdėklo ir stabdymo paviršiaus sąsajos užtikrinimo
vieotje.
Ekvivalentinė stabdymo jėga
Tai stabdymo jėgos dydis, kuriuo reikia veikti lygiavertį trinkelinį stabdį (jo trinties koeficientas yra standartinis), kad būtų
sukurta tokios paties dydžio stabdžių lėtinančioji jėga kaip užtikrinama riedmenį veikiant stabdymo jėgai ir trinties
koeficientui.
Stabdymo jėgos faktoriai
Šie faktoriai leidžia JK TOPS kompiuterinei sistemai apskaičiuoti geležinkelio riedmens, kuriame yra sumontuotas stabdymo
jėgą proporcingai riedmens masei keičiantis įrenginys, stabdymo jėgą.
Stabdymo jėgos duomenų apskaičiavimas
i) Riedmenys, kuriems taikoma vienodo dydžio stabdymo jėga arba jos dydis nustatomas tuščiam ir pakrautam vagonui
Šiame skyriuje aprašytas metodas keleiviniams riedmenims taip pat taikomas net tada, jeigu jų stabdymo jėga kinta
atsižvelgiant įtai, ar jie yra pakrauti ar tušti. Ekvivalentinės stabdymo jėgos dydis apskaičiuojamas tuščiam riedmeniui.
Ekvivalentinė stabdymo jėga –tai suminė visų riedmens stabdžių sukuriama stabdymo jėga, kuri yra tiesiogiai susijusi
su bėgį veikiančia stabdymo jėga.
Deklaruojamas stabdymo jėgos dydis yra tiesiogiai naudojamas kaip riedmens tinkamumo stabdyti indeksas ir, kad
būtų laikomasi taikomų jos dydžių, ja turi būti veikiamas lygiavertis trinkelinis stabdymo įrenginys tam, jog užtikrintų
tokią pačią bėgį veikiančią stabdžių lėtinamąją jėgą, jeigu taikomas standartinis vidutinis frikcinių stabdžių pavir šių
trinties koeficientas. Paprastai atliekant skaičiavimus naudojamas standartinis vidutinis trinties koeficientas yra 0,13.L 344/370 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Ekvivalentinės stabdymo jėgos, kaip nustatoma ankstesniais punktais, turi būti pagal stabdžiais užtikrinamą
lėtinančiąją jėgą apskaičiuojamos taip:
BT¼FT
0,13 9,81ir BL¼FL
0,13 9,81
Čia:
BT= ekvivalentinė tuščio (tonomis) bėginio riedmens stabdymo jėga.
BL= deklaruotina ekvivalentinė pakrauto (tonomis) bėginio riedmens stabdymo jėga.
FT& F L= riedmens stabdžių lėtinančioji jėga esant atitinkamai tuščio arba pakrauto būklei, kuri veikia bėgį per tą
laiką, kol stabdžių cilindre slėgis pasiekia ne mažiau kaip 95 % didžiausios vertės (kN).
0,13 = standartinis vidutinis trinties koeficientas (-).9,81 = laisvojo kritimo pagreitis (m/s
2).
ii) Riedmenys, kurių stabdymo jėga kinta priklausomai nuo krovinio
Tiems riedmenims, kuriems reikia apskaičiuoti stabdymo jėgos faktorius, kurie yra arba pastovūs, arba kintami, jie
apskaičiuojami taip:
(a) Stabdymo jėgos faktorius 1 = C Larba C T(tonų)
čiaCL= B L- (m × W L)
irCT= B T- (m × W T)
Kaip apskaičiuojamas m,žr. toliau.
(b) Stabdymo jėgos faktorius 2 ¼BL−BT ð Þ
WL−WT ð Þ¼m(tonos)
Čia:
BL= ekvivalentinė maksimaliai pakrauto riedmens stabdymo jėga (tonomis).
BT= ekvivalentinė tuščio riedmens stabdymo jėga (tonomis).
WL= didžiausia krovinio masė (tonomis).
WT= tuščio riedmens masė (tonomis).
a ir b lygtyse apskaičiuotos stabdymo jėgos faktorių vertės turi būti įrašytos riedmenų registre.
iii) Faktoriai, įkuriuos reikia atsižvelgti skaičiuojant stabdymo jėgą
Riedmens stabdžių lėtinančioji jėga gali būti apskaičiuota pagal projektinius duomenis arba nustatyta atliekant
stabdymo kelio bandymus; visais atvejais ji skaičiuojama atsižvelgiant įdidžiausią riedmens greitį. Atlikus lauko
bandymus, apskaičiuotosios ekvivalentinės stabdymo jėgos patikimumas turi būti patvirtintas.
Jei tai trinkelinius stabdžius turintys riedmenys, stabdžių lėtinančioji jėga apskaičiuojama bendrą stabdymo jėgą
dauginant iš trinties tarp stabdžių trinkelių ir rato važiuojamojo paviršiaus koeficiento. Jeigu naudojami diskiniai
stabdžiai, stabdymo jėga dauginama iš trinties koeficiento ir santykio tarp disko veikiamos dalies spindulio ir riedmens
naujo rato spindulio.
Skaičiuojant stabdžių lėtinančiąją jėgą turi būti atsižvelgiama įvisus energijos nuostolius dėl svirčių sistemos
efektyvumo ar stabdymo jėgos sistemos reguliatoriaus tarp stabdžių cilindrų ir stabdžių trinkelių. Jeigu neįmanoma
nustatyti patikimo stabdymo jėgos dydžio, ji turėtų būti tiesiogiai išmatuota ties trinkele arba jos antdėklu. Šiuo atveju
turi būti atsižvelgiama įvibracijos įtaką statinei svirčių sistemos trinčiai.
Pasirenkant taikomą trinties koeficientą turi būti atsižvelgiama įvisus įtakos turinčius veiksnius, pvz., stabdymo jėga,
frikcinių medžiagų plotą ir riedmens greitį, nes visi šie veiksniai turi įtakos trinties koeficientui. Pavyzdžiui, esant tam
tikram trinkelių paviršiaus plotui, padidinus trinkelių apkrovą arba greitį sumažėtų efektinė ketinių trinkelių trinties
koeficiento vertė.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/371
Jeigu nėra duomenų, skirtų tam tikriems apkrovos, greičio ir frikcinio paviršiaus deriniams, turi būti atlikti bandymai
vertei nustatyti, jeigu ji naudojama stabdžių lėtinančiajai jėgai apskaičiuoti.
Kai vienu skaičiumi apibrėžiami riedmenys, sujungti strypinio arba šarnyrinio tipo pusiau standžiomis sankabomis,
patikslinta stabdžių lėtinančioji jėga apskaičiuojama kiekvienam oro skirstytuvui naudojant riedmens, kurį valdo
kiekvienas oro skirstytuvas, Svorį.L 344/372 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
W PRIEDAS
KONKRETŪS ATVEJAI
Kinematinis gabaritas
SUOMIJA, STATINIS GABARITAS FIN1
W.1. Bendrosios taisyklės . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.2.dalis Apatinė riedmens . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.3. Prie ratų antbriaunių bandažų esančios riedmens dalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374
W.4. Riedmens plotis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 374W.5. Apatinis laiptelis ir įlauką atsidarančios keleivinių vagonų ir keleivinių traukinių įlipimo durys . . . . . . . . . . . . 374
W.6. Pantografai ir neizoliuotos ant stogo įrengtos dalys su įtampa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
W.7. Taisyklės ir paskesnės instrukcijos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 375
RIEDMENS GABARITAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376FIN1/A priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 376
FIN1/B1 priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 377
GALINČIŲ VAŽIUOTI PER MANEVRAVIMO KALNELIUS IR BĖGINIUS STABDIKLIUS RIEDMENŲ
APATINĖS DALIES MAŽIAUSIO AUKŠČIO VIRŠ VIRŠUTINIO BĖGIŲ PAVIRŠIAUS DIDINIMAS . . . . . . . . . . 377
FIN1/B2 priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 378
PER MANEVRAVIMO KALNELIUS IR BĖGINIUS STABDIKLIUS NETURINČIŲ VAŽIUOTI RIEDMENŲ
APATINĖS DALIES MAŽIAUSIO AUKŠČIO VIRŠ VIRŠUTINIO BĖGIŲ PAVIRŠIAUS DIDINIMAS . . . . . . . . . . 378
FIN1/B3 priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 379
BĖGINIŲ STABDIKLIŲ IR KITŲ MANEVRAVIMO KALNELIŲ SKIRSTOMŲJŲ ĮRENGINIŲ IŠDĖSTYMAS . . . 379
FIN1/C priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 380PUSPLOČIO MAŽINIMAS PAGAL RIEDMENS GABARITĄ FIN1 (MAŽINIMO FORMULĖS) . . . . . . . . . . . . . . . . 380
FIN1/D1 priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382APATINIO LAIPTELIO GABARITAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 382FIN1/D2 priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383ĮLAUKĄ ATIDAROMŲ DURŲ IR IŠLEIDŽIAMŲ LAIPTELIŲ GABARITAI KELEIVINIAMS VAGONAMS IR
KELEIVINIAMS TRAUKINIAMS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 383
FIN1/E priedėlis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 385
PANTOGRAFAS IR NEIZOLIUOTOS DALYS SU ĮTAMPA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3852006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/373
W.1. BENDROSIOS TAISYKLĖS
1.1 Riedmens gabaritas –tai kontūras, kuriame riedmuo turi būti tiesaus bėgių kelio vidurio padėtyje. Šis etaloninis
kontūras (FIN1) pateikiamas A priedėlyje.
1.2 Nustatant įvairių riedmens dalių (apatinės dalies, prie ratų antbriaunių bandažų esančių dalių) žemiausią padėtį virš
kelio, reikėtų įvertinti šiuos poslinkius:
— didžiausius išdilimus,
— pakabų tamprumą iki amortizatorių. Dėl priežasčių, kurios bus toliau paaiškintos, būtina atsižvelgti įspyruoklių
tamprumo kategorijas pagal UIC 505-1 informacinį lapelį,
— statinį rėmo įlinkį,
— leistinus montavimo ir konstrukcijos nuokrypius.
1.3 Apibrėžiant įvairių riedmens dalių aukščiausią padėtį tariama, kad riedmuo yra tuščias, be išdilimų, o montavimo bei
konstrukcijos nuokrypiai neviršija leistinų dydžių.
W.2. APATINĖ RIEDMENS DALIS
Mažiausias apatinei daliai leidžiamas aukštis turi būti didinamas pagal B1 priedėlį, jeigu riedmenys gali važiuoti per
manevravimo stoties kalnelius ir bėginius stabdiklius.
Jeigu riedmenims neleidžiama važiuoti per manevravimo stoties kalnelius ir bėginius stabdiklius, mažiausias aukštis gali būti
didinamas pagal B2 priedėlį.
W.3. PRIE RATŲ ANTBRIAUNIŲ BANDAŽŲ ESANČIOS RIEDMENS DALYS
3.1 Prie ratų antbriaunių bandažų esančioms riedmens dalims, išskyrus pačius ratus, mažiausias vertikalus atstumas nuo
viršutinio bėgių paviršiaus yra 55 mm. Tos dalys kelio kreivėse turi likti ratų užimamos zonos viduje.
55 mm atstumas netaikomas smėlio barstymo sistemos lanksč ioms dalims ar lankstiems šepečiams.
3.2 Darant išimtį 3.1 punkto taikymui, leidžiama, kad už galinių aširačių esančioms dalims mažiausias vertikalus atstumas
būtų 125 mm, jeigu jų riedmenys lėtinami kilnojamomis, rankiniu būdu ant bėgio uždedamomis bėginėmis šliužėmis.
3.3 Mažiausias stabdžių dalių, kurios turi sudaryti kontaktą su bėgiu, atstumas nuo bėgio gali būti ir mažesnis nei 55 mm,
jeišios dalys yra stacionarios. Jos turi būti išdėstytos zonoje tarp aširačių ir kelio kreivėse turi likti ratų užimamos
zonos viduje. Dėl šiųdalių negali suprastėti skirstomųjų įtaisų valdymas.
W.4. RIEDMENS PLOTIS
4.1 Tiesiame kelyje ir kelio kreivėje leistini riedmens skersinio puspločio matmenys gali būti mažinami pagal C priedėlį.
W.5. APATINIS LAIPTELIS IR ĮLAUKĄ ATSIDARANČIOS KELEIVINIŲ VAGONŲ IR KELEIVINIŲ TRAUKINIŲ ĮLIPIMO
DURYS
5.1. Keleivinių vagonų ir keleivinių traukinių apatinio laiptelio gabaritas pateiktas D1 priedėlyje.
5.2. Keleivinių vagonų ir keleivinių traukinių į lauką atsidarančių įlipimo durų gabaritas atidarytoje padėtyje pateiktas D2
priedėlyje.L 344/374 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
W.6. PANTOGRAFAI IR NEIZOLIUOTOS ANT STOGO ĮRENGTOS DALYS SU ĮTAMPA
6.1. Nuleistas pantografas tiesiame kelyje vidurio padėtyje negali kyšoti už riedmens gabaritų.
6.2. Iškeltas pantografas tiesiame kelyje vidurio padėtyje negali kyšoti už E priedėlyje nurodytų riedmens gabaritų.
Įrengiant elektrifikuotą liniją vertinama, kokie skersiniai pantografo poslinkiai susidarytų atskirai dėl vibracijos, bėgių
kelio pokrypio ir leistinų techninių nuokrypių.
6.3. Jeigu pantografas įrengtas ne virš dviašio vežimėlio vidurio, reikėtų atsižvelgti ir įskersinius poslinkius dėl kelio
kreivių.
6.4. Neizoliuotos ant stogo įrengtos dalys (25 kV įtampos) negali kyšoti E priedėlyje nurodytoje zonoje.
W.7. TAISYKLĖS IR PASKESNĖS INSTRUKCIJOS
7.1. Be W.1–W.6 punktų, riedmenys susisiekimui vakarinėje šalies dalyje dar turi tenkinti UIC 505-1 arba 506
informaciniuose lapeliuose nustatytus nurodymus.
Riedmenų, kurie gali įvažiuoti įgeležinkelio keltus, apatinė dalis papildomai dar turi tenkinti UIC 507 (vagonai) ir 569
(keleiviniai ir bagažo vagonai) informacinių lapelių sąlygas.
7.2. Be W.1–W.6 punktų, riedmenys susisiekimui su Rusija dar turi tenkinti normos GOST 9238-83 sąlygas, tačiau kartu
visada turi būti laikomasi įprastinių gabaritų.
7.3. Traukinių sąstatų, sudarytų išriedmenų su paverčiamų kėbulų sistemomis, gabaritai nustatomi atskiru reglamentu.
7.4. Pakrovos gabaritai aptariami atskirame reglamente.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/375
RIEDMENS GABARITAI
FIN1/A priedėlis
W.1 pav.
........ Žibintai ir galinio vaizdo veidrodžiai. Apie galinio vaizdo veidrodžius –žr. pastabą D2 priedėlio 1 punktui.
_ _ _ Riedmens gabarito pločio didinimas (FIN1). Reikia pateikti patvirtinti atskirą teisės aktą.
1) Galinčių važiuoti per manevravimo kalnelius ir bėginius stabdiklius riedmenų apatinė dalis.
2) Neturinčių važiuoti per manevravimo kalnelius ir bėginius stabdiklius riedmenų, išskyrus traukos riedmenų
vežimėlius, apatinė dalis, žr. 3 pastabą.
3) Neturinčių važiuoti per manevravimo kalnelius ir bėgių stabdiklius traukos riedmenų vežimėlių apatinė dalis.
4) Galinčių važiuoti Jtt išskirtomis linijomis (pagal technines specifikacijas, atitinkančias Suomijos geležinkelio saugos
standartus), kuriose paplatintas kliūties gabaritas, riedmenų gabaritasL 344/376 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
FIN1/B1 priedėlis
Galinčių važiuoti per manevravimo kalnelius ir bėginius stabdiklius riedmenų apatinės dalies mažiausio aukščio
viršviršutinio bėgių paviršiaus didinimas
Riedmens apatinės dalies aukštis virš viršutinio bėgių paviršiaus turi būti dydžiais E asir E audidinamas taip, kad:
— riedmeniui važiuojant kalnelio viršumi jokia tarp vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių esanti dalis negali kyšoti už
kalnelio viršutinio pavir šiaus, kai kalnelio vertikalaus kreivumo spindulys yra 250 m;
— riedmeniui važiuojant įlenkta kalnelio dalimi jokia už vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių esanti dalis negali kyšoti
užbėginio stabdiklio gabarito, kai įlenktos dalies vertikalaus kreivumo spindulys yra 300 m.
Aukščio padidinimas (metrais) skaičiuojamas pagal šias formules (1):
Eas¼an−n2
500−h
Eau¼anþn2
600
kai atstumas nuo bėgių kelio vidurio linijos neviršija 1,445 m.
Eau¼anþn2
600−h−0,275ð Þ
kai atstumas nuo bėgių kelio vidurio linijos didesnis nei 1,445 m.
Žymėjimai:
Eas= riedmens apatinės dalies aukščio virš viršutinio bėgių paviršiaus padidėjimas skerspj ūviuose tarp vežimėlio šerdesų
arba galinių aširačių. E asnenaudotinas, jeigu jo vertė neigiama;
Eau= riedmens apatinės dalies aukščio virš viršutinio bėgių pavir šiaus padidėjimas skerspjūviuose už vežimėlio šerdesų arba
galinių aširačių. E aunenaudotinas, jeigu jo vertė neigiama;
a = atstumas tarp vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių;
n = atstumas nuo nagrinėjamo skerspj ūvio iki artimiausio vežimėlio šerdeso (arba artimiausio galinio aširačio);
h = riedmens apatinės dalies aukštis virš viršutinio bėgių paviršiaus (žr. A priedėlį);2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/377
(1) Formulės atitinka bėginio stabdiklio ir kitų skirstomųjų įrenginių manevravimo kalneliuose išdėstymą, parodytą B3 priedėlyje.
FIN1/B2 priedėlis
Per manevravimo kalnelius ir bėginius stabdiklius neturinčių važiuoti riedmenų apatinės dalies mažiausio aukščio
viršviršutinio bėgių paviršiaus didinimas
Riedmens apatinės dalies aukštis virš viršutinio bėgių paviršiaus turi būti didinamas dydžiais E' asir E' autaip, kad:
— riedmeniui važiuojant žemyn įlenktu tarpiniu ruožu, jokia tarp vežimėlių ašių arba galinių aširačių esanti dalis negali
kyšoti už viršutinio bėgių paviršiaus, kai ruožo vertikalaus kreivumo spindulys yra 500 m.;
— riedmeniui važiuojant žemyn gaubtu tarpiniu ruožu, jokia tarp vežimėlių ašių arba galinių aširačių esanti dalis negali
kyšoti už viršutinio bėgių paviršiaus, kai ruožo vertikalaus kreivumo spindulys yra 500 m.
Aukščio padidinimas (metrais) skaičiuojamas pagal šias formules (1) :
E0as¼an−n2
1000−h
E0au¼anþn2
1000−h
Žymėjimai:
E'as= riedmens apatinės dalies aukščio virš viršutinio bėgių paviršiaus padidėjimas skerspj ūviuose tarp vežimėlio šerdesų
arba galinių aširačių. E' asnenaudotinas, jeigu jo vertė neigiama;
E'au= riedmens apatinės dalies aukščio virš viršutinio bėgių pavir šiaus padidėjimas skerspjūviuose už vežimėlio šerdesų arba
galinių aširačių. E' aunenaudotinas, jeigu jo vertė neigiama;
a = atstumas tarp vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių;
n= atstumas nuo nagrinėjamo skerspj ūvio iki artimiausio vežimėlio šerdeso (arba artimiausio galinio aširačio);
h = riedmens apatinės dalies aukštis virš viršutinio bėgių paviršiaus (žr. A priedėlį) .L 344/378 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Formulės atitinka riedmens gabaritą bėgių keliams ant manevravimo kalnelių, kaip parodyta B3 priedėlyje.
FIN1/B3 priedėlis
Bėginių stabdiklių ir kitų manevravimo kalnelių skirstomųjų įrenginių išdėstymas
W.2 pav.
PEREINAMIEJI BĖGIAI:
Pereinamiesiems bėgiams manevravimo kalneliuose vertikalaus kreivumo spindulys R min= 500 m, o kliūties gabarito aukštis
viršviršutinio bėgių paviršiaus h = 0 mm per visą riedmens gabarito plotį (1 700 mm nuo bėgių kelio vidurio linijos).
Išilginė zona, kurioje h = 0 mm, prasideda nuo taško, esančio 20 m iki išlenktos kalnelio dalies, ir baigiasi taške, esančiame
20 m už įlenktos kalnelio dalies. Manevravimo stotyje naudojamų kliūčių gabaritas taikomas ir už minėtos zonos ribų
(2 priedo RAMO 2.9 ir RAMO 2, taikomi gabaritui manevravimo stotyse, ir 5 priedo RAMO 2, taikomas kryžmėms.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/379
FIN1/C priedėlis
Puspločio Mažinimas Pagal Riedmens Gabaritą Fin1 (mažinimo Formulės)
1 Bendrosios taisyklės
Pagal riedmens gabaritą (A priedėlis) apskaičiuoti skersiniai matmenys turi būti dydžiais E sar E umažinami taip, kad
riedmeniui esant nepalankiausioje padėtyje be pakabų pokrypio ir važiuojant keliu, kurio kreivės spindulys R = 150 m ir
vėžės plotis 1,544 m, jokia riedmens dalis už riedmens gabarito puspločio FIN1 nekyšo daugiau nei (36/R + k) skaičiuojant
nuo bėgių kelio vidurio linijos.
Vidurinė riedmens gabarito linija sutampa su bėgių kelio vidurio linija, jeigu ši turi pokrypį dėl kelio pakylos.
Nuomažiai skaičiuojami pagal 2 skyriuje pateiktas formules.
2 Mažinimo formulės (m)
2.1 Skerspjūviams tarp vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių
Es¼an−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR−36
Rþk 
Es∞¼l−d
2þqþw∞−k
2.2 Skerspjūviams už vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių (riedmenims su iškyša)
Eu¼anþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a−36
Rþk 
Eu∞¼l−d
2þqþw∞ 2nþa
a−k
Žymėjimai:
Es, Es∞= gabarito puspločio nuomažis skerspjūviams tarp vežimėlio šerdesų arba tarp galinių aširačių. E sir E s∞
nenaudotinas, jeigu jų vertės neigiamos;
Eu, Eu∞= gabarito puspločio nuomažis skerspj ūviams tarp vežimėlio šerdesų arba tarp galinių aširačių. E uir E u
nenaudotinas, jeigu jų vertės neigiamos;
a = atstumas tarp vežimėlio šerdesų arba tarp galinių aširačių (1);
n = atstumas nuo nagrinėjamo skerspjūvio iki artimiausio vežimėlio šerdeso arba artimiausio aširačio arba
tariamosios ašies, jeigu riedmuo neturi stacionarios ašies.
P = vežimėlio tarpuratis;
q = tarpelio tarp ašidėžės ir aširačio ir galimo tarpelio tarp ašidėžės ir vežimėlio rėmo suma matuojant
tarpelius nuo vidurio padėties ir įskaičiuojant detalių išdilimo užlaidas;
wiR= galimas skersinis vežimėlio šerdeso ir lopšio poslinkis vežimėlio rėmo atžvilgiu arba riedmenims be
vežimėlio šerdesų –galimas vežimėlio rėmo poslinkis riedmens rėmo atžvilgiu matuojant nuo vidurio
padėties kelio kreivės įcentrine kryptimi (kinta priklausomai nuo kreivės spindulio dydžio);
waR= tas pats, kaip ir w iR, bet išcentrine kryptimi;
w∞= tas pats, kaip ir w iR, bet tiesiame kelyje ir abiem kryptimis nuo vidurio padėties;
l = tiesaus ir nagrinėto kreivumo kelio didžiausias vėžės plotis, lygus 1,544 m;
d = atstumas tarp išdilusių ratų antbriaunių bandažų matuojant 10 mm nuotoliu nuo rato apskritimo, lygus
1,492 m;
R = kelio kreivės spindulys;
jeigu w yra pastovus dydis arba nuo 1/R kinta tiesiškai, spindulys laikytinas lygiu 150 m.
Išimtiniais atvejais turėtų būti naudojama faktinė vertė, kai R ≥150 m.L 344/380 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Jeigu riedmuo iš tikrųjų neturi vežimėlio šerdeso, dydžiai a ir n turi būti nustatomi pagal tariamą ašį, esančią išilginės vežimėlio vidurio
linijos ir išilginės rėmo vidurio linijos sankirtoje, kai riedmuo yra bėgių kelio vidurio padėtyje (0,026 + q + w = 0) esant 150 m ilgio kelio
kreivės spinduliui. Jeigu atstumas tarp tokiu būdu apskaičiuoto šerdeso ir vežimėlio vidurio taško žymimas y, sumažinimo formulėse
dėmuo p2turi būti keičiamas įp2–y2.
k = leistina gabarito iškyša (gali būti padidinta 36/R kliūties gabarito neįskaičiuojant pokrypio dėl pakabų
tamprumo;
= 0, kai h <330 mm riedmenims, galintiems važiuoti per bėginius stabdiklius (žr. B1 priedėlį);
= 0,060 m, kai h < 600 mm,
= 0,075 m, kai h ≥600 mm.
h = aukštis virš viršutinio bėgių paviršiaus nagrinėjamoje vietoje, riedmeniui esant žemiausioje padėtyje.
3. Nuomažių vertės
Riedmens skerspjūvių puspločiai turi būti mažinami:
3.1 Skerspjūviams tarp vežimėlio šerdesų;
Didesniu iš dydžių Esir E s∞.
3.2 Skerspjūviams už vežimėlio šerdesų;
Didesniu iš dydžių Euir E u∞.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/381
FIN1/D1 priedėlis
Apatinio Laiptelio Gabaritas
1. Ši norma taikoma laipteliui, naudojamam aukštuose (550/1 800) arba žemuose (265/1 600) peronuose.
Siekiant išvengti nenaudingo plataus tarpelio tarp laiptelio ir perono krašto ir atsižvelgiant įapatinio riedmens
laiptelio padėtį aukštuose peronuose (550/1 800 mm), stacionariam laipteliui leidžiama viršyti 1,700-E dydį, kaip
nustatyta C priedėlyje. Tokiu atveju turi būti atliekami skaičiavimai, kurie leidžia įsitikinti, kad, nepaisant išsikišimo,
laiptelis nesieks platformos. Keleivinį vagoną reikia patikrinti pagal žemiausią jo padėtį viršviršutinio bėgių pavir šiaus.
2. Atstumas tarp bėgių kelio vidurio linijos ir perono
3. Laipteliui reikalinga erdvė:L ¼1,800 þ36
R−t
3.1 Tarp vežimėlio šerdesų esančiam laipteliui:A s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2 Už vežimėlio šerdesų esančiam laipteliui:
Au−Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Žymėjimai (m):
As, A u= atstumas tarp bėgių kelio vidurio linijos ir laiptelio išorinio krašto;
B = atstumas tarp riedmens vidurio linijos ir laiptelio išorinio krašto;
a = atstumas tarp vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių;
n = atstumas tarp vežimėlio šerdeso ir labiausiai nuo jos nutolusio laiptelio skerspjūvio;
p = vežimėlio tarpuratis;
q = galimas skersinis poslinkis dėl tarpelio tarp ašidėžės ir aširačio ir prie šio tarpelio pridėto tarpelio tarp
ašidėžės ir vežimėlio rėmo matuojant nuo vidurio padėties ir įskaičiuojant detalių išdilimus;
wiR= galimas skersinis vežimėlio šerdeso ir lopšio poslinkis matuojant nuo vidurio padėties kelio kreivės įcentrine
kryptimi;
waR= tas pats, kaip ir w iR, bet išcentrine kryptimi;
wiR/aR= didžiausia vertė nagrinėjamame kreivame kelyje (stacionariems laipteliams);
= 0,005 m (valdomiems laipteliams, kurie esant v≤ 5 m/h išleidžiami automatiškai);
l = tiesaus ir nagrinėjamo kreivumo bėgių kelio didžiausias vėžės plotis, lygus 1,544 m;
d = atstumas tarp išdilusių rato antbriaunio bandažų matuojant 10 mm nuotoliu nuo rato apskritimo, lygus
1,492 m;
R = kelio kreivės spindulys = 500 m ….∞;
t = leistinas techninis nuokrypis (0,020 m) bėgio poslinkiui perono link laikotarpiu tarp dviejų techninių
patikrų.
5. Taisyklės, taikytinos skersiniam atstumui tarp laiptelio ir perono
5.1 Atstumas AV = L –As/uturėtų būti bent 0,020 m.
5.2 Kai tiesiame bėgių kelyje keleivinis vagonas stovi vidurio padėtyje ir platforma stūkso nominalioje vietoje, 150 mm
atstumas tarp riedmens ir platformos laikytinas gana mažu. Tačiau kiekvieną sykį reikėtų ieškoti mažiausios tokio
atstumo vertės, antraip šįatstumą reikia tikrinti tiesiam ir kreivam keliui, imant didžiausią As/u.
6. Gabarito patikra
Apatinių laiptelių gabarito patikra atliekama tiesiam keliui ir 500 m spindulio kreivei, jeigu dydžio w vertė yra pastovi
arba kinta tiesiškai 1/R atžvilgiu. Kitais atvejais patikra atliekama tiesiam keliui ir kreivam keliui imant didžiausią As/u
vertę.
7. Rezultatų pateikimas
Taikytos formulės ir gautų rezultatų vertės turėtų būti pateiktos lengvai suprantama forma.L 344/382 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
FIN1/D2 priedėlis
ĮLauką atidaromų durų ir išleidžiamų laiptelių gabaritai keleiviniams vagonams ir keleiviniams traukiniams
1. Siekiant išvengti nenaudingo plataus tarpelio tarp laiptelio ir perono krašto, leidžiama viršyti 1,700-E dydį (žr. UIC
560 informacinį lapelį § 1.1.4.2), kaip nustatyta C priedėlyje, projektuojant įlauką atsidarančias duris su laipteliu
atviroje ar uždaroje padėtyje arba judančius tarp atviros ir uždaros padėties duris ir laiptelį. Antruoju atveju, be kitų
dalykų, reikia patikrinti, ar dėl papildomų poslinkių durys ar laiptelis nelies stacionarių įrenginių (2 priedo 2.9 RAMO
punktas). Keleivinį vagoną reikia patikrinti pagal žemiausią jo padėtį viršviršutinio bėgių pavir šiaus.
Toliau žodis „durys“ vartojamas kaip apimantis ir laiptelį.
PASTABA: D2 priedėliu galima remtis tikrinant atviroje padėtyje esantį lokomotyvo arba automotrisės išorinį galinio
vaizdo veidrodį. Normalių pervežimų metu veidrodis uždaromas ir paslepiamas kėbulo gabarito viduje.
2. Atstumas tarp bėgių kelio vidurio linijos ir stacionarių įrenginių: L ¼ATþ36
R−t;
AT = 1,800 m, kai h < 600 mm,
AT = 1,920m, kai 600 < h ≤1 300 mm,
AT = 2,000 m kai h >1 300 mm.
3. Durims reikalinga erdvė:
3.1 Tarp vežimėlio šerdesų esančioms durims: O s¼Bþan−n2
2Rþp2
8Rþl−d
2þqþwiR
3.2 Už vežimėlio šerdesų esančioms durims: O u¼Bþanþn2
2R−p2
8Rþl−d
2þq 2nþa
aþwiRn
aþwaRnþa
a
4. Žymėjimai (m):
AT = nominalus atstumas tarp bėgių kelio vidurio linijos ir stacionarių įrenginių (tiesiame kelyje);
h = aukštis virš viršutinio bėgio paviršiaus nagrinėjamoje vietoje, riedmeniui esant žemiausioje padėtyje;
Os,
Ou = leistinas atstumas tarp bėgių kelio vidurio linijos ir durų krašto, kai durys yra labiausiai išsikišusioje padėtyje;
B = atstumas tarp bėgių kelio vidurio linijos ir durų krašto, kai durys yra labiausiai išsikišusioje padėtyje;
a = atstumas tarp vežimėlio šerdesų arba galinių aširačių;
n = atstumas tarp vežimėlio šerdeso ir labiausiai nuo jo nutolusio durų skerspjūvio;
p = vežimėlio tarpuratis;q = galimas skersinis poslinkis dėl laisvumo tarpelio tarp ašidėžės ir aširačio ir prie šio tarpelio pridėto laisvumo
tarpelio tarp ašidėžės ir vežimėlio rėmo, matuojant nuo vidurio padėties ir įskaičiuojant detalių išdilimų
užlaidas;
w
iR= galimas skersinis vežimėlio šerdeso ir lopšio poslinkis matuojant nuo vidurio padėties kelio kreivės įcentrine
kryptimi;
waR= tas pats, kaip ir w iR, bet išcentrine kryptimi;
wiR/aR= 0,020 m –didžiausia vertė greičiams, mažesniems nei 30 km/h (UIC 560);
l = tiesaus ir nagrinėjamo kreivumo kelio didžiausias vėžės plotis, lygus 1,544 m;
d = atstumas tarp išdilusių rato antbriaunio bandažų matuojant 10 mm nuotoliu nuo rato apskritimo, lygus
1,492 m;
R = kelio kreivės spindulys 500 m …∞:
kai h < 600 mm, R = 500 m,
kai h ≥600 mm, R = 150 m.
t = leistinas techninis nuokrypis (0,020 m) bėgio poslinkiui stacionarių įrenginių link laikotarpiu tarp dviejų
techninių patikrų.
5. Taisyklės, taikytinos skersiniam atstumui tarp durų ir stacionarių įrenginių:
atstumas OV=L - O s/uturėtų būti bent 0,020 m.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/383
6. Gabarito patikra
Durų patikra atliekama tiesiam keliui ir kreivam 500/150 m ilgio keliui, jeigu dydžio w vertė kinta tiesiškai 1/
R atžvilgiu. Kitais atvejais patikra atliekama tiesiam keliui ir kreivam keliui imant didžiausią Os/uvertę.
7. Rezultatų pateikimas
Taikytos formulės ir gautų rezultatų vertės turėtų būti pateiktos lengvai suprantama forma.L 344/384 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
FIN1/E priedėlis
Pantografas ir neizoliuotos dalys su įtampa
W.3 pav.
Užbrūkšniuotoje zonoje negali būti įrengta jokia neizoliuota dalis su įtampa (25 kV).
1) Es ar Eu turi būti pridėti skersine kryptimi, kaip nurodyta C priedėlyje.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/385
X PRIEDAS
KONKRETŪS ATVEJAI
VALSTYBĖS NARĖS: ISPANIJA IR PORTUGALIJA
L 344/386 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/387
L 344/388 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/389
L 344/390 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/391
L 344/392 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/393
L 344/394 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/395
L 344/396 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/397
L 344/398 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/399
L 344/400 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/401
L 344/402 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/403
L 344/404 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Y PRIEDAS
SUDEDAMOSIOS DALYS
Vežimėliai ir važiuoklė
Vežimėliai, kuriems taikomas galiojantis patvirtinimas pagal ankstesnę UIC/RIV taisyklę, yra laikomi SSD, jei naujai taikomų
parametrų diapazonas (įskaitant riedmens kėbulo parametrus) atitinka dabartiniam taikymui jau nustatytą diapazoną.
Eksploatuojami, pagal ankstesnę nacionalinę taisyklę patvirtinti vežimėliai yra laikomi SSD, jei nacionalinė taisyklė buvo
pagrįsta ankstesne UIC taisykle, užtikrino naujai taikomų parametrų diapazoną (įskaitant riedmens kėbulo parametrus),
kuris atitinka dabartinio taikymo jau patvirtintą diapazoną.
Toliau pateiktose lentelėse pateikiamas vežimėlių, kuriems gali būti taikomi pirma nurodyti kriterijai, sąrašas.
Speciali pastaba
Prekiniai vagonai yra tinkami eksploatuoti Vmax = 120 km/h greièiu veikiant didžiausiai jų projektinei apkrovai (net jei
stabdžių charakteristikos veikiant didžiausiai apkrovai neatitinka nustatytųjų reikalavimų), jei jie atitinka šiuos techninius
parametrus:
— Dviašiai vagonai:
Svoris be krovinio: ≥10 t
Tarpuratis: 2a* ≥6,0 m
2a*≥8,0 m vagonų su dvigubos sąsajos pakaba
Projektiniai pakabų reikalavimai: pagal pakabų tipus, nurodytus toliau Y4 lentelėje
— Vagonai su vežimėliais
Svoris be krovinio ≥16 t
Projektiniai vežimėlių reikalavimai: pagal vežimėlių tipus, nurodytus toliau Y1 ir Y3 lentelėse
Y.1 DVIAŠIAI VEŽIMĖLIAI
Y.1 lentelė: Dviašiai vežimėliai, skirti vagonams, eksploatuojamiems ne didesniu nei 100km/h greièiu
Vežimėlio tipasDidžiausia aširačio apkrova
[kN]
K17, Y25TTV, Y21 Pse, DRRS25 245 (25 t)
K16, Y25 Lstm, Y25 Lst, Y25 Lsodm, Y25 Lsif, Y25 Lsi, Y25 Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2,
Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Lsdm, Y25 Lsd2i, Y25 Lsd2, Y25 Lsd1, Y25 Ls(s)
m, Y25 Ls(s), Y21 Lsedm, Y21Lse, K16, FS 46 Lssi, FS 46 Lsi, Y25 L(s)1,DRRS
DB 628, DB 629, DB 641, DB 642, DB 643, DB 645, DB 646, DB 651, DB 652, DB
653, DB 655, DB 656, DB 665, DB 680, DB 681, DB 682, DB 683, DB 685, DB 868,
DB 672 (DRRS), DB 882, DB 885
DB 094, DB 095, DB 097, DB 556, DB 565, DB 573, DB 574, DB 575, DB 578, DB
579, DB 583, DB 584, DB 585, DB 586, DB 587, DB 588, DB 589, DB 592220 (22,5 t)
Y27 E2, Y27 E1m, Y27 E1, Y27 E, Y27 Cm1, Y27 C1, Y25 Rstm, Y25 Rst, Y25 Rsm,
Y25 Rsimf, Y25 Rsim, Y25 Rsif, Y25 Rsif, Y25 Rsi, Y25 Rs2m, Y25 Rs2, Y25 Rsa, Y25
Rs, Y25 Lsod1, Y25 Cstm, Y25 Cst, Y25 Csm, Y25 Csimf, Y25 Csim, Y25 Csif, Y25Csi, Y25 Cs2m, Y25 Cs2, Y25 Cs1m, Y25 Cs1, Y25 Cst1, Y25 Cs, Y25 Cm1, Y25 Cm,
Y25 C1, Y25 C, Y21 Csei, Y21 Cse, G56, G66, G66M, G66P, G691, G692, G693,
G694, G70, G70M, G70P, G70T, G75, G771, Y25Cssi, Y21 Rse
DB 621, DB 622, DB 625, DB 640, DB 650, DB 684, DB 839, DB 851, DB 852, DB
853, DB 859, DB 864, DB 866, DB 867, DB 871, DB 872, DB 881, DB 887, DB 931,
DB 932
DB 096, DB 550, DB 551, DB 552, DB 553, DB 554, DB 555, DB 560, DB 561, DB
562, DB 563, DB 566, DB 567, DB 572, DB 576, DB 577, DB 581, DB 590, DB 591196 (20 t)2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/405
Vežimėlio tipasDidžiausia aširačio apkrova
[kN]
Y33 Am, Y33 A, Y27 D, Y27 Cm, Y27 C, Y25 D, Y23 Cm, Y23 C, Y21 C,
DB 582,176 (18 t)
Y31 C1, FS 38i
DB 631, DB 707157 (16 t)
Y 29 147 (15 t)
DB 741 93 (9,5 t)
DB 690 74 (7,5 t)
Y.2 lentelė: Dviašiai ve žimėliai, skirti ne didesniu nei 120 km/h greičiu eksploatuojamiems vagonams
Vežimėlio tipasDidžiausia aširačio apkrova
[kN]
K17, Y 25 LD, Y 27 LDm, DRRS, 4RS/N, WU83, Y25Lss, Y21Ls(s)e
DB 624, DB 626, DB 627, DB 644, DB 654, DB 666DB 557220 (22,5 t)
K16, Y21 Csse, Y21 Cs(s)e, Y25 Css, Y25 Cssm, Y25 Cssp, Y25 GVrss, Y25 Ls(s), Y25
Ls(s)i1, Y25 Ls(s)i2, Y25 Ls(s)i1f, Y25 Ls(s)i2f, Y25 Ls(s)m, Y25 Rss, Y25 Rssa,
Y25 Rssm, Y 25 RSSd1, 1XTamp, 6TNa, 6TNa/1, G884
DB 672 (DRRS)
DB 564196 (20 t)
Y37 B, FS 46 Lssi 176 (18 t)
Y33 A, Y33Am 167 (17 t)Y25 D, Y27 D, Y31 A, Y31B, Y31C 157 (16 t)Y31 C1, FS 38i 127 (13 t)
PASTABA: Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ir Y37) grupės vežimėlių modeliai būna tik su tampriais šoniniais šliaužikliais .
Y.2.1 lentelė: Dviašiai vežimėliai, skirti ne didesniu nei 140 km/h greičiu eksploatuojamiems vagonams
Vežimėlio tipasDidžiausia aširačio apkrova
[kN]
DB 627.1 196 (20 t)
Y 25 LD, Y 27 LDm 176 (18 t)
Y27 D1, Y31B1, Y31B2 157 (16 t)
Y33 A, Y33 Am, Y 35 B 137 (14 t)
PASTABA: Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ir Y37) grupės vežimėlių modeliai būna tik su tampriais šoniniais šliaužikliais.
Y.2.2 lentelė: Dviašiai ve žimėliai, skirti ne didesniu nei 160 km/h greičiu eksploatuojamiems vagonams
Vežimėlio tipasDidžiausia aširačio apkrova
[kN]
Y 37 A
DB 675 (DRRS)176 (18 t)
Y25GVr, Y37B 157 (16 t)
Y30 98 (10 t)
PASTABA: Y25 (Y21, Y27, Y31, Y35, ir Y37) grupės vežimėlių modeliai būna tik su tampriais šoniniais šliaužikliais.L 344/406 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Y.3 lentelė: Triašiai ve žimėliai, skirti vagonams, va žiuojantiems iki 100 km/h greičiu
Vežimėlio tipasDidžiausia aširačio apkrova
[kN]
DB 715, DB 716, DB 816, DB 817 245 (25 t)
DB 713, DB 714 220 (22,5 t)DB 710, DB 711 196 (20 t)
Y.2 PAKABA
Y.4 lentelė: Dviašių vagonų pakabos
Pakabos tipas Didžiausias greitis [km/h] Didžiausia aširačio apkrova [kN]
Niesky 2 100 245 (25 t)
UIC dvigubos sąsajos pakaba (*) 120 220 (22,5 t)
Niesky 2 120 220 (22,5 t)
S 2000 (**) 120 220 (22,5 t)
(*) Ši pakaba gali būti naudojama tik vagonuose, kurių tarpuratis yra ≥8 m.
(**) Jei prieš įsigaliojant šiai TSS patvirtins UIC.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/407
Z PRIEDAS
KONSTRUKCIJA IR MECHANINĖS DALYS
Smūgio (smūginės apkrovos) bandymas
Z.1 SMŪGINĖS APKROVOS BANDYMAI
Z.1.1 Reikalavimas
Nestabdomas vagonas, stovintis ant lygaus tiesaus bėgių kelio, turi būti tinkamas tuščias ir pakrautas išlaikyti smūginę
apkrovą, kurią sukelia bendro pakrauto svorio ant bėgių, lygaus 80 t vagono su galiniais taukšais, kurių energetinis talpumas
yra≥30 kJ (1). Didžiausias taukšų aukščio (tuščio ir pakrauto vagono) skirtumas gali būti 50 mm.
Z.1.2 Su tuščiais vagonais atliekami smūginės apkrovos bandymai
Bandymai atliekami naudojant kas kartą didesnį greitį, tačiau jis negali būti didesnis nei 12 km/h (2). Pagreičio kreivė
x::¼fðvÞ ð Þ registruojama 8–12 km/h greičio diapazone.Smūginių apkrovų skaičių galima riboti.
Z.1.3 Su pakrautais vagonais atliekamas smūginės apkrovos bandymas
Atliekant šįbandymą į vagoną pakraunamas didžiausias leidžiamasis krovinys. Smūginės apkrovos kryptis keičiama
priešinga po kiekvieno smūginės apkrovos taikymo, išskyrus su cisterniniais vagonais atliekamą bandymą. Smūginės
apkrovos bandymų galima neatlikti su paprastaisiais platforminiais vagonais.
Z.1.4 Vagonai su šoniniais taukšais
Parengiamieji bandymai turi būti atliekami kas kartą naudojant vis didesnį smūginės apkrovos greitį. Šie parengiamieji
bandymai tęsiami tol, kol vienas iš dviejų parametrų (greitis arba jėga) atitinka toliau pateiktoje lentelėje nustatytas ribines
vertes.
Užtikrinus tas ribines vertes, jas naudojant vienodo dydžio smūginė apkrova taikoma 40 kartų.
Parengiamieji bandymai ir smūginės apkrovos bandymų seka atliekama šiomis sąlygomis:
Z1 lentelė
Ribinės vertės
Parengiamieji bandymai Bandymų sekaJėga vienam taukšui Smūginės apkrovos taikymo
greitis
1 500 kN (3) , (4),
kai smūginės apkrovos tai-
kymo greitis greitis yra
≤12 km/h12 km/h (5) 10 kartų taikoma smūginė
apkrova kas kartą didesniu
greičiu, kuris neturi viršyti
12 km/h, iš jųtris kartus
smūginės apkrovos greitis
turi būti maždaug 9 km/
h. Tačiau jei 1 500 kN
smūgio jėga vienam tauk-
šui užtikrinama esant <
12 km/h, greitis nebedidi-namas40 kartų taikoma smūginė
apkrova esant ribiniam grei-
čiui, nustatytam atliekant
parengiamuosius bandymus,
t. y.:
—arba 12 km/h,
—arba greitis, kai smūgi-
nės apkrovos jėga lygi
1 500 kN (
5), (6) , (7)
Pastabos:
(1) Rekomendacijos dėl skirtingų tipų vagonams pasirinktino taukšo tipo yra pateiktos ERRI DT 85 techninio dokumento
B 3.0 lentelėje.
(2) Jei kitaip nenustatyta standartinėmis sąlygomis ir sutartimi. Pirmiausia tam tikriems vagonams, kurie netinkami
skirstyti nuo skirstomojo kalnelio arba kurie nepritaikyti pastumiamiesiems manevrams (t. y. F-II tipas), smūginės
apkrovos greitis gali būti apribojamas iki 7 km/h.
(3) Leidžiamasis taukšą veikiančios jėgos nuokrypis viename vagono gale yra ± 200 kN, tačiau bendra abu taukšus
veikianti jėga neturi viršyti 3 000 kN.L 344/408 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(4) Jei bandomas vagonas turi C kategorijos taukšus, atsižvelgiant įsusitarimą su atitinkamu operatoriumi, ribinis taukšą
veikiančios jėgos dydis gali būti sumažintas iki 1 300 kN (jeigu smūginės apkrovos greitis yra < 12 km/h). Ši nuostata
netaikoma cisterniniams vagonams, skirtiems 2 kategorijos pagal RID taisykles pavojingiems kroviniams vežti. Tiecisterniniai vagonai turi būti bandomi su A kategorijos taukšais.
(
5) Jei taukšą veikiančios jėgos dydis jau yra 1 000 kN, kai smūginės apkrovos greitis < 9 km/h, bandytiname vagone turi
būti sumontuoti didesnės slopinimo galios taukšai.
(6) Jeigu operatorius paprašo, smūginės apkrovos bandymus, kuriems naudojama didesnė nei 1 500 kN jėga ir ne
didesnis nei 12 km/h greitis, galima atlikti užbaigus bandymus.
(7) Bandant vagonus, turinčius didelės eigos hidrodinaminius amortizatorius, taukšą veikiančios jėgos ribinis dydis
sumažinamas iki 1 000 kN.
Z.1.5 Vagonai su automatine sankaba
Visais atvejais turi būti užtikrinamas 12 km/h smūginės apkrovos greitis.
Z.1.6 Rezultatai
Atlikus skirtingus smūginės apkrovos bandymus, neturi būti nustatoma jokia liekamoji deformacija. Turi būti registruojami
tam tikruose kritinės svarbos vežimėlio (apatinės konstrukcijos), apatinės konstrukcijos (korpuso) ir viršutinės konstrukcijosjungčių vietose atsirandantys įtempiai.
Nustatyti rezultatai turi atitikti šias sąlygas:
— atlikus parengiamuosius bandymus ir 40 kartų taikius smūginę apkrovą, suminiai liekamieji įtempiai turi būti mažesni
nei 2 ‰ir turi būti stabilizuoti prieš 30-ąjį kartą taikant smūginę apkrovą. Ši nuostata netaikoma konstrukcijos
sudedamosioms dalims, kurioms galioja specialios nuostatos;
— svarbiausių matmenų nukrypimai neturi turėti įtakos vagono eksploatavimo kokybei.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/409
AA PRIEDAS
VERTINIMO PROCEDŪROS
Posistemių patikra
Posistemių EB patikros procedūros modulių struktūra
Posistemių EB patikros moduliai
— SB modulis: Tipo patikra
— SD modulis: Produkto kokybės valdymo sistema
— SF modulis: Produktų patikra
— SH2 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra
POSISTEMIŲ EB PATIKROS MODULIAI
SB Modulis: Tipo patikra
1. Šiame modulyje aprašoma EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba Bendrijoje įsisteigusio jos
įgaliotojo atstovo prašymu notifikuotoji įstaiga tikrina ir patvirtina, kad riedmenų prekinių vagonų posistemis tipas
atitinka numatomą gaminti produkciją,
— atitinka šiąTSS ir kitas taikomas TSS, kurios rodo, kad buvo įvykdyti Direktyvos 2001/16/EB (1) pagrindiniai
reikalavimai (2),
— atitinka atsižvelgiant įSutartį parengtus kitus teisės aktus.
Šiame modulyje nustatytą tipo tikrinimą galėtų sudaryti konkretūs vertinimo etapai: projekto nagrinėjimas, tipo
bandymas arba gamybos proceso nagrinėjimas, kurie yra nurodyti atitinkamoje TSS.
2. Perkančioji organizacija (3) pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti posistemio EB patikrą (taikant
tipo patikrinimą). Prie paraiškos yra pridedama:
— perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas/pavardė ir adresas
— 3 punkte aprašyti techniniai dokumentai.
3. Pareiškė jas notifikuotajai įstaigai turi pateikti numatomą gaminti produkciją atitinkančio posistemio (4) pavyzdį (toliau
–tipas)
Tipas gali apimti kelias posistemio versijas, jeigu versijų skirtumai neturi įtakos TSS nuostatoms.
Notifikuotoji įstaiga gali prašyti daugiau pavyzdžių, jeigu jų reikia bandymų programai įvykdyti.
Jeigu to reikia specialiam bandymui arba tikrinimo metodams ir jeigu tai nustatyta TSS arba TSS nurodytoje Europos
specifikacijoje (5), taip pat turi būti pateikiamas (-i) agregato mazgo arba agregato pavyzdys(-džiai) arba iš anksto
surinkto posistemio pavyzdys.
Ištechninių dokumentų ir pavyzdžio (-ių) turi būti galima suprasti posistemio projektą, kaip jis gaminamas,
montuojamas, kaip atliekama jo techninė priežiūra ir kaip jis eksploatuojamas, ir įvertinti, ar yra laikomasi TSS
nuostatų.L 344/410 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1)Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.
(2) Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsaj ųir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.
(3)Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai„posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs
josįgaliotasis atstovas“.
(4) Atitinkamoje TSS dalyje gali būti nustatyti konkretūs tam taikomi reikalavimai.
(5) Europos specifikacijos apibrėžtis yra pateikta Direktyvose 96/48/EB ir 01/16/EB. Greitųjų geležinkelių TSS taikymo vadove yra paaiškinta,
kaip naudotis Europos specifikacijomis.
Techniniuose dokumentuose turi būti pateikta:
— bendras posistemio aprašymas, bendras projektas ir struktūra,
— riedmenų registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS,
— eskizinis projektas ir gamybos informacija, pavyzdžiui, sudedamųjų dalių, agregato mazgų, agregat ų, grandinių
ir kiti brėžiniai bei schemos,
— posistemio projekto ir gamybos informacijai, techninei priežiūrai ir eksploatacijai suprasti būtini aprašymai bei
paaiškinimai,
— taikytos techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas,
— būtini pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo papildomi įrodymai, ypač jeigu nevisiškai buvo taikomos
Europos specifikacijos ir atitinkami punktai,
— posistemyje naudotinų sudedamųjų sąveikos dalių sąrašas,
— sudedamųjų sąveikos dalių EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų kopijos ir visos direktyvos VI priede
nurodytos būtinos dalys,
— atitikties atsižvelgiant įSutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus),
— techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai,
— posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas,
— posistemio naudojimo sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimai, dilimo ribos ir t. t.),
— techninės priežiūros sąlygos ir posistemio techninės priežiūros techniniai dokumentai,
— techniniai reikalavimai, įkuriuos turi būti atsižvelgta posistemio gamybos, techninės priežiūros arba
eksploatavimo metu,
— atliktų projekto skaičiavimų, tikrinimų rezultatai ir t. t.,
— bandymo protokolai.
Jei TSS yra reikalaujama pateikti daugiau techninių dokumentų techninės dokumentacijos informacijos, ji turi būti
pateikiama.
4. Notifikuotoji įstaiga turi:
4.1. nagrinėti techninius dokumentus;4.2. tikrinti, ar posistemio pavyzdys (-džiai) arba agregatai ar agregato mazgai buvo pagaminti pagal techninius
dokumentus, ir atlikti tipinius bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti pagal TSS nuostatas ir atitinkamas
Europos specifikacijas. Gamyba tikrinama taikant atitinkamą vertinimo modulį;
4.3. jeigu pagal TSS privaloma patikrinti ir įvertinti projektą, nagrinėti projektavimo metodus, priemones ir rezultatus, kad
būtų galima įvertinti, ar baigus projektavimo procesą jie atitinka posistemiui taikomus atitikties reikalavimus;
4.4. nustatyti elementus, kurie buvo suprojektuoti pagal atitinkamas TSS nuostatas ir Europos specifikacijas bei elementus,
suprojektuotus ne pagal atitinkamas tų Europos specifikacijų nuostatas;
4.5. pagal 4.2 ir 4.3 punktus atitinkamai nagrinėti arba pasirūpinti, kad tie nagrinėjimai būtų atlikti, ir atlikti privalomus
bandymus arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu buvo nuspręsta taikyti atitinkamas Europos
specifikacijas, jos buvo taikytos iš tikrųjų;
4.6. pagal 4.2 ir 4.3 punktus atitinkamai ištirti arba pasirūpinti, kad tie tyrimai būtų atlikti, ir atlikti privalomus bandymus
arba pasirūpinti, kad jie būtų atlikti, siekiant nustatyti, ar, jeigu nebuvo taikomos atitinkamos Europos specifikacijos,
priimti sprendimai atitinka TSS reikalavimus.
4.7. Susitarti su pareiškėju dėl vietos, kur bus atlikti tyrimai ir būtini bandymai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/411
5. Jeigu tipas atitinka TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui privalo išduoti tipo patikros sertifikatą. Sertifikate
nurodomas techniniuose dokumentuose nurodytos perkančiosios organizacijos ir gamintojo (-ų) pavadinimas(pavardė) ir adresas, tikrinimo išvados, sertifikato galiojimo sąlygos ir patvirtintam tipui identifikuoti būtiniduomenys.
Prie sertifikato turi būti pridėtas techninės dokumentacijos atitinkamų dalių sąrašas, o jo kopij ąlaiko notifikuotoji
įstaiga. Prie sertifikato turi būti pridėtas techninių dokumentų atitinkamų dalių sąrašas, o jo kopija paliekama
notifikuotoje įstaigoje.
Jeigu perkančiajai organizacijai tipo patikros sertifikat ąatsisakoma išduoti, notifikuotoji įstaiga turi išsamiai nurodyti
tokio atsisakymo priežastis. Turi būti numatyta skundų pateikimo tvarka.
6. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi perduoti atitinkamą informaciją apie tipo
patikros sertifikatus, kuriuos yra išdavusi, paskelbusi netekusiais galios arba atsisakiusi išduoti.
7. Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų tipo patikros sertifikat ųir (arba) jų priedų kopijas. Su
sertifikat ųpriedais turi būti leidžiama susipažinti kitoms notifikuotosioms įstaigoms.
8. Perkančioji organizacija per visą posistemio naudojimo laiką su techniniais dokumentais turi laikyti tipo patikros
sertifikat ųir jų priedų kopijas. Jos turi būti siunčiamos kitai valstybei narei, jeigu ši paprašytų.
9. Pareiškė jas turi notifikuotajai įstaigai pranešti, kad turi techninius dokumentus, reikalingus visų pakeitimų , kurie gali
turėti įtakos atitikčiai TSS reikalavimams arba nustatytoms posistemio naudojimo sąlygoms, tipo patikros sertifikatui
ir tokiais atvejais turi gauti papildomą patvirtinimą. Toks papildomas patvirtinimas gali būti suteiktas išduodant
pradinio tipo patikros sertifikato priedą arba naują sertifikat ą, panaikinus senąjį.
POSISTEMIŲ EB PATIKROS MODULIAI
SD modulis: Produkcijos kokybės valdymo sistema
1. Šiame modulyje aprašoma EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo
Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad riedmenų prekinių vagonų posistemis, kuriam
notifikuotoji įstaiga jau yra išdavusi EB tipo patikros sertifikatą,
— atitinka šias TSS ir kitas taikytinas TSS, kurios rodo, kad buvo įvykdyti Direktyvos 01/16/EB (
1) pagrindiniai
reikalavimai (2),
— atitinka atsižvelgiant įSutartį parengtus kitus teisės aktus,
ir kad tą posistemį galima pradėti eksploatuoti.
2. Notifikuotoji įstaiga taiko procedūrą tik tada, kai:
— prieš vertinimą išduotas tipo posistemio, dėl kurio pateikta paraiška, tikrinimo sertifikatas toliau galioja,
— perkančioji organizacija (3) ir pagrindiniai rangovai vykdo 3 punkte nurodytus įpareigojimus.
Sąvoka „pagrindiniai rangovai“ taikoma įmonėms, kurios savo veikla prisideda prie pagrindinių reikalavimų vykdymo.
Ji taikoma:
— įmonei, atsakingai už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę užposistemio integraciją),
— kitoms įmonėms, dalyvaujančioms vykdant tik dalį posistemio projekto (pavyzdžiui, surenkančioms ir
sumontuojančioms posistemį).
Ji netaikoma gamintojo subrangovams, tiekiantiems komponentus ir sąveikos sudedamąsias dalis.L 344/412 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1)Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.
(2) Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsaj ųir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.
(3)Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai„posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs
josįgaliotasis atstovas“.
3. Jei posistemiui taikoma EB patikros procedūra, perkančioji organizacija arba pagrindiniai rangovai, jei jie dalyvauja,
naudoja 5 punkte nurodytą patvirtintą gamybos, produkto galutinio tikrinimo ir bandymo kokybės valdymo sistemą,
prižiūrėtiną taip, kaip nurodyta 6 punkte.
Jei perkančioji organizacija pati yra atsakinga už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę už
posistemio integraciją) arba jei perkančioji organizacija tiesiogiai prisideda prie gamybos (įskaitant surinkimą ir
montavimą), vykdydama tų rūšių veiklą ji turi naudoti patvirtintą kokybės valdymo sistemą, prižiūrėtiną taip, kaip
nurodyta 6 punkte.
Jei pagrindinis rangovas yra atsakingas už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę užposistemio
integraciją), jis bet kuriuo atveju turi naudoti patvirtintą gamybos, produkto galutinio tikrinimo bei bandymų kokybės
valdymo sistemą, prižiūrėtiną taip, kaip nurodyta 6 punkte.
4. EB patikros procedūra
4.1. Perkančioji organizacija pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti posistemio EB patikrą (taikant
produkcijos kokybės valdymo sistemą), įskaitant kokybės valdymo sistemų priežiūros koordinavimą, kaip nurodyta
5.3 ir 6.5 punktuose. Perkančioji organizacija turi dalyvaujantiems gamintojams pranešti apie savo pasirinkimą ir
paraišką.
4.2. Iš paraiškos turi būti galima suprasti posistemio projektą, kaip jis gaminamas, montuojamas, kaip atliekama jo
priežiūra ir eksploatavimas, ir įvertinti atitiktį tipui, kaip aprašyta tipo patikros sertifikate, bei TSS reikalavimams.
Prie paraiškos yra pridedama:
— perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas (pavardė) ir adresas,
— patvirtinto tipo techniniai dokumentai, įskaitant tipo patikros sertifikatą, išduotą baigus SB modulyje nustatytą
procedūrą,
ir, jei šiuose dokumentuose nėra,
— bendras posistemio aprašymas, bendras projektas ir konstrukcija,
— taikytos techninės specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas,
— būtini papildomi pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu nevisiškai buvo
taikomos Europos specifikacijos ir atitinkami punktai. Šie pakankamumo papildomi įrodymai turi apimti
tinkamoje gamintojo laboratorijoje arba jo vardu atliktų bandymų rezultatus;
— riedmenų registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS,
— techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai,
— gamybos etapo atitikties kitiems atsižvelgiant įSutartį parengtiems teisės aktams įrodymai (įskaitant
sertifikatus),
— posistemyje naudotinų sudedamųjų sąveikos dalių sąrašas,
— sudedamųjų sąveikos dalių EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų kopijos ir visos direktyvos
VI priede nurodytos būtinos dalys,
— posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas,
— įrodymas, kad visiems 5,2 punkte išvardytiems etapams taikomos perkančiosios organizacijos, jei ji
dalyvauja, ir (arba) pagrindinių rangovų kokybės valdymo sistemos, ir jų veiksmingumo įrodymai,
— nuoroda, kuri notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už tųkokybės valdymo sistemų patvirtinimą ir priežiūrą.
4.3. Notifikuotoji įstaiga pirma nagrinėja paraišką dėl tipo tikrinimo galiojimo ir tipo patikros sertifikato.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/413
Jei notifikuotoji įstaiga mano, kad tipo patikros sertifikatas nebegalioja arba nėra tinkamas ir kad būtinas naujas tipo
tikrinimas, ji pagrindžia savo sprendimą.
5. Kokybės valdymo sistema
5.1. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai, jeigu jais naudojamasi, pasirinktai notifikuotajai
įstaigai turi pateikti paraišką ir prašyti įvertinti jos (jų) taikomas kokybės valdymo sistemas.
Prie paraiškos yra pridedama:
— visa reikiama informacija apie numatomą posistemį,
— kokybės valdymo sistemos dokumentai,
— patvirtinto tipo techniniai dokumentai ir tipo patikros sertifikato, išduoto baigus SB modulyje nurodytą tipo
patikros procedūrą, kopija.
Dalyvaujantieji vykdant tik dalį posistemio projekto turi pateikti informaciją vien apie atitinkamą dalį.
5.2. Jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, atsakingas už visąposistemio projektą, kokybės valdymo
sistemos užtikrina, kad posistemis atitiktų tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir kad tas posistemis atitiktų TSS
reikalavimus. Jei tai yra kitas pagrindinis rangovas, kokybės valdymo sistema (-os) turi užtikrinti, kad atitinkamas joindėlis įposistemį atitiktų tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir TSS reikalavimus.
Visi pareiškėjo (-ų) patvirtinti elementai, reikalavimai ir nuostatos privalo būti sistemingai ir tvarkingai įforminti
dokumentais –raštiškais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo sistemos dokumentai
užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, tokių kaip kokybės programos, planai, instrukcijos ir įrašai,
supratimą.
Jos dokumentuose pirmiausia turi būti tinkamai aprašyti šie visų pareiškėjų sistemų elementai:
— kokybės tikslai ir administracijos organizacinė struktūra,
— gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sistemingos priemonės, kurios bus taikomos,
— patikros, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti prieš gamybą, surinkimą ir diegimą, jų metu bei juos baigus, ir
jųdažnumas,
— kokybės duomenų įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, ataskaitos apie
atitinkamo personalo kvalifikaciją ir kt.,
ir, jei tai perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, atsakingas už visą posistemio projektą:
— administracijos pareigos ir įgaliojimai užtikrinti bendrą posistemio kokybę, visų pirma įskaitant posistemio
integravimo valdymą.
Yrašie tyrimų, bandymų ir tikrinimų etapai:
— posistemio struktūros, visų pirma įskaitant su civiline statyba susijusias veiklos rūšis, sudedamųjų dalių
surinkimas, galutinis derinimas,
— posistemio galutinis išbandymas,
— ir, jeigu nurodyta TSS, tinkamumo visomis eksploatavimo sąlygomis patvirtinimas.
5.3. Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga turi nagrinėti, ar visiems 5.2 punkte išvardytiems
posistemio etapams taikomi pareiškėjo (-ų) kokybės valdymo sistemos (-ų) (
1) tvirtinimas ir priežiūra yra pakankami ir
tinkami.L 344/414 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga atitinkamame TSS skyriuje nurodytomis sąlygomis gali dalyvauti baigiamajame
eksploataciniame lokomotyvų arba traukinių sąstatų bandyme.
Jei posistemio atitiktis tipo patikros sertifikate aprašytam tipui ir posistemio atitiktis TSS reikalavimams grindžiamos
daugiau negu viena kokybės valdymo sistema, notifikuotoji įstaiga pirmiausia nagrinėja,
— ar kokybės valdymo sistemų ryšiai ir sąsajos yra aiškiai pagrįsti dokumentais
— ir ar pakankamai ir deramai yra apibrėžtos už viso posistemio atitiktį atsakingos pagrindinių rangovų
administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai.
5.4. 5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės valdymo sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 5.2 punkte
nurodytus reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šiųreikalavimų laikomasi, jei pareiškėjas yra įdiegęs gamybos, galutinės
produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą pagal standartą EN ISO 9001–2000, kuria atsižvelgiama įsąveikos
sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
Jei pareiškėjas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia atlikdama vertinimą.
Atitinkamam posistemiui konkretus auditas skiriamas atsižvelgiant įkonkretų pareiškėjo indėlį į posistemį. Auditą
atliekančioje grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis atitinkamos posistemio technologijos vertinimo patirties.
Vertinimo procedūra turi apimti tikrinimą lankantis pareiškėjo patalpose.
Sprendimas turi būti praneštas pareiškėjui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
5.5. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema
susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad ši sistema veiktų tinkamai ir veiksmingai.
Jie turi kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai įstaigai pranešti apie visus svarbius jos pakeitimus, kurie
turės įtakos tam, kaip posistemis atitiks TSS reikalavimus.
Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 5.2
punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.
Savo sprendimą ji turi pranešti pareiškėjui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
6. Notifikuotosios įstaigos atliekama kokybės valdymo sistemos (-ų) priežiūra
6.1. Priežiūros tikslas –užtikrinti, kad perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai deramai laikytųsi
patvirtintoje kokybės valdymo sistemoje numatytų įsipareigojimų.
6.2. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai 5.1 punkte nurodytai notifikuotajai įstaigai pateikia
visus tam reikalingus dokumentus (arba pasirūpina, kad jie būtų pateikti), įskaitant posistemio įgyvendinimo planus ir
techninius įrašus (tiek, kiek tai siejasi su konkrečiu pareiškėjų indėliu įposistemį), pirmiausia:
— kokybės valdymo sistemos dokumentus, įskaitant konkrečias priemones, įgyvendintas siekiant užtikrinti, kad:
— pakankamai ir tinkamai būtų apibrėžti, jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, už
viso posistemio atitiktį atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai,
— kiekvieno pareiškėjo kokybės valdymo sistema būtų tinkamai tvarkoma taip, kad integracija būtų
užtikrinta posistemio lygiu,
— kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje (įskaitant surinkimą ir montavimą ) numatytus kokybės duomenų
įrašus, tokius kaip patikrinimų protokolai, bandymų ir kalibravimo duomenys, apie atitinkamo personalo
kvalifikacijas ir t. t.
6.3. Notifikuotoji įstaiga turi reguliariai atlikti auditus, kad įsitikintų, jog perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir
pagrindiniai rangovai išlaiko bei taiko kokybės sistemą, ir turi jiems pateikti audito ataskaitą. Jei jie taiko sertifikuotąkokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia vykdydama priežiūrą.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/415
Auditai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus, ir ne mažiau kaip vienas posistemio, kuriam taikoma 8 punkte
nurodyta EB patikros procedūra, auditas atliekamas vykdant atitinkamą veiklą (gamybą, surinkimą arba montavimą).
6.4. Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus įatitinkamas pareiškėjo (-ų) vietas. Per šiuos
apsilankymus notifikuotoji įstaiga gali atlikti išsamius arba dalinius auditus ir atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie
būtų atlikti, norėdama patikrinti, jeigu būtina, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema. Ji pareiškėjui (-ams) turi
pateikti atitinkamai patikrinimo ir audito ataskaitą ir (arba) bandymo protokolus.
6.5. Perkančiosios organizacijos pasirinkta ir už EB patikrą atsakinga notifikuotoji įstaiga, jei ji neprižiūri visos atitinkamos
kokybės sistemos (-ų), turi koordinuoti visų kitų notifikuotųjų įstaigų, kurios yra atsakingos už tąužduotį, vykdomą
priežiūrą, kad:
— įsitikintų, jog skirtingų su posistemio integracija susijusių kokybės valdymo sistemų sąsajos buvo tinkamai
sutvarkytos,
— palaikydama ryšį su perkančiąja organizacija, surinktų būtinas sudedamąsias vertinimo dalis, idant būtų
garantuotas įvairių kokybės valdymo sistemų nuoseklumas ir bendroji priežiūra.
Užtikrindama koordinavimą, atsakinga notifikuotoji įstaiga turi teisę:
— gauti visą dokumentaciją (tvirtinimo ir priežiūros), išduotą kitos notifikuotosios įstaigos,
— dalyvauti atliekant 6.3 punkte numatytus priežiūros auditus,
— savo atsakomybe ir kartu su kitomis notifikuotosiomis įstaigomis inicijuoti papildomus auditus pagal 6.4
punktą.
7. Kad 5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, auditą ir vykdyti priežiūrą, jai turi būti
leidžiama patekti įstatybvietes, gamybos cechus, surinkimo ir montavimo vietas, sandėliavimo vietas ir tam tikrais
atvejais –įišankstinio surinkimo bei bandymo patalpas ir įvisas patalpas, įkurias, jos nuomone, būtina patekti, kad
būtų atlikta užduotis, atsižvelgiant įpareiškėjo konkretų indėlį į posistemio projektą.
8. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai turi 10 metų nuo paskutinio posistemio pagaminimo
dienos laikyti:
— 5,1 punkto antrosios pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytus dokumentus,
— 5.5 punkto antrojoje pastraipoje minėtus pakeitimus,
— 5.4, 5.5 ir 6.4 punktuose minėtus notifikuotosios įstaigos sprendimus ir ataskaitas ir nacionalinėms
institucijoms leisti susipažinti su jais.
9. Jeigu posistemis atitinka TSS reikalavimus, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama įtipo patikrą ir kokybės valdymo
sistemos (-ų) patvirtinimą bei priežiūrą, turi parengti perkančiajai organizacijai skirtą atitikties sertifikat ą, o ši savo
ruožtu parengia valstybės narės, kurioje yra posistemis ir (arba) kurioje jis eksploatuojamas, priežiūros institucijaiskirtą EB patikros deklaraciją.
EB patikros deklaracijoje ir su ja pateikiamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba, kaip ir techninės dokumentacijos byla, ir joje turi būti pateikiama ne
mažiau kaip direktyvos V priede nurodyta informacija.
10. Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninės dokumentacijos bylos, kuri turi
būti pridėta prie EB patikros deklaracijos, sudarymą. Techninės dokumentacijos byloje turi būti ne mažiau kaipinformacija, nurodyta direktyvos 18 straipsnio 3 dalyje, pirmiausia ši:
— visi būtini posistemio charakteristikas apibūdinantys dokumentai,
— posistemyje naudojamų sudedamųjų sąveikos dalių sąrašas,
— EB atitikties ir tam tikrais atvejais –EB tinkamumo naudoti deklaracij ų, kurias pagal direktyvos 13 straipsnį turi
turėti sudedamosios dalys, kopijos, tam tikrais atvejais prie jų pridedant atitinkamus notifikuotųjų įstaigų
išduotus dokumentus (sertifikatus, kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir priežiūros dokumentus),
— visos su posistemio naudojimo priežiūra, sąlygomis ir ribomis susijusios sudedamosios dalys,L 344/416 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— visos su aptarnavimo, nuolatinės arba einamosios stebėsenos, derinimo ir techninės priežiūros instrukcijomis
susijusios sudedamosios dalys,
— posistemio tipo patikros sertifikatas ir su juo pateikiami techniniai dokumentai, kaip apibrėžta SB modulyje,
— atitikties atsižvelgiant įSutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus),
— 9 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos išduotas ir jos parašu patvirtintas atitikties sertifikatas, su kuriuo
pateikiamos atitinkamos skaičiavimo pastabos, kuriuo patvirtinama, kad projektas atitinka direktyvą bei TSS, ir
tam tikrais atvejais nurodomi vykdant veiklą užregistruoti ir nepanaikinti apribojimai. Su sertifikatu taip pat
turėtų būti pateikiamos tikrinimo ir audito ataskaitos, kurios buvo parengtos atliekant 6.3 ir 6.4 punktuose
nurodytą patikrą ir pirmiausia:
— riedmenų registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS.
11. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi pranešti svarbią informaciją apie išduotus,
panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus.
Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų kopijas.
12. Prie atitikties sertifikato pridedami įrašai turi būti pateikti perkančiajai organizacijai.
Bendrijoje įsisteigusi perkančioji organizacija techninės dokumentacijos bylos kopiją turi saugoti visą posistemio
naudojimo laikotarpį; ji turi būti siunčiama kiekvienai to paprašiusiai valstybei narei.
POSISTEMIŲ EB PATIKROS MODULIAI
SF modulis: Produktų patikra
1. Šiame modulyje aprašyta EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo
Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad riedmenų prekinių vagonų posistemis, kuriam
notifikuotoji įstaiga jau yra išdavusi tipo patikros sertifikatą,
— atitinka šiąTSS ir kitas taikomas TSS, kurios įrodo, kad buvo įvykdyti pagrindiniai Direktyvos 01/16/EB (1)
reikalavimai (2),
— atitinka atsižvelgiant įSutartį parengtus kitus teisės aktus
ir kad tą posistemį galima pradėti eksploatuoti.
2. Perkančioji organizacija (3) pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti posistemio EB patikrą
(atliekant produkto patikrą). Paraiškoje pateikiama:
— perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas/pavardė ir adresas,
— techniniai dokumentai.
3. Vykstant tai procedūros daliai, perkančioji organizacija patikrina ir patvirtina, kad posistemis atitinka tipo patikros
sertifikate aprašytą tipą ir jam taikomų TSS reikalavimus.
Notifikuotoji įstaiga vykdo procedūrą, jei prieš vertinimą išduotas posistemio, dėl kurio pateikiama paraiška, tipo
patikros sertifikatas toliau galioja.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/417
(1)Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.
(2) Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsaj ųir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.
(3)Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai„posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs
josįgaliotasis atstovas“.
4. Perkančioji organizacija turi imtis visų būtinų priemonių, kad per gamybos procesą (įskaitant pagrindinių rangovų (1),
jeigu jais naudojamasi, atliekamą sudedamųjų sąveikos dalių surinkimą ir integraciją) būtų užtikrinta, jog posistemis
atitinka tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir jam taikomus TSS reikalavimus.
5. Iš paraiškos turi būti galima suprasti posistemio projektą, kaip jis gaminamas, montuojamas, kaip atliekama jo
techninė priežiūra ir kaip jis eksploatuojamas, ir įvertinti, ar posistemis atitinka tipo patikros sertifikate aprašytą tipąir
ar yra laikomasi TSS reikalavimų.
Prie paraiškos yra pridedama:— patvirtinto tipo techniniai dokumentai, įskaitant tipo patikros sertifikatą, išduotą baigus SB modulyje nustatytą
procedūrą,
ir, jei šiuose dokumentuose nėra,
— posistemio bendras aprašymas, bendras projektas ir konstrukcija,
— riedmenų registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS,
— eskizinis projektas ir gamybos informacija, pavyzdžiui, brėžiniai, sudedamųjų dalių, agregatų, mazgų schemos,
grandinės ir t. t.,
— techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai,
— taikytos techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas,
— būtini pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo įrodymai, ypač jeigu nevisiškai buvo taikomos Europos
specifikacijos ir atitinkami punktai,
— gamybos etapo atitikties atsižvelgiant įSutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant
sertifikatus),
— posistemyje naudotinų sudedamųjų sąveikos dalių sąrašas,
— sudedamųjų sąveikos dalių EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų kopijos ir visos direktyvos VI priede
nurodytos būtinos dalys,
— posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas.
Jei TSS reikalaujama pateikti daugiau techninių dokumentų informacijos, ji turi būti pateikiama.
6. Notifikuotoji įstaiga pirma nagrinėja paraišką dėl tipo tikrinimo galiojimo ir tipo patikros sertifikato.
Jei notifikuotoji įstaiga mano, kad tipo patikros sertifikatas nebegalioja arba nėra tinkamas ir kad būtinas naujas tipo
tikrinimas, ji pagrindžia savo sprendimą.
Notifikuotoji įstaiga turi atlikti atitinkamus tikrinimus ir bandymus, kad būtų nustatyta, ar posistemis atitinka tipo
patikros sertifikate aprašytą tipąir TSS reikalavimus. Notifikuotoji įstaiga nagrinėja ir išbando visus serijinės gamybos
posistemius, kaip nurodyta 4 punkte.
7. Patikra atliekant kiekvieno posistemio (kaip serijinio produkto) tyrimą ir bandymus
7.1. Notifikuotoji įstaiga turi atlikti bandymus, tikrinimus ir tyrimus, kad užtikrintų serijinės gamybos posistemių atitiktį,
kaip numatyta TSS. Tyrimai, bandymai ir tikrinimas turi būti atliekami TSS numatytais etapais.
7.2. Kiekvienas posistemis (kaip serijinis produktas) turi būti išnagrinėtas, išbandytas ir patikrintas (
2) atskirai, siekiant
patikrinti, ar jis atitinka tipo patikros sertifikate aprašytą tipą ir jam taikomus TSS reikalavimus. Jei bandymas nėra
numatytas TSS (arba TSS nurodytame Europos standarte), taikomos atitinkamos Europos specifikacijos arba atliekamilygiaverčiai bandymai.L 344/418 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1)„Pagrindiniai rangovai“ – taiįmonės, kurios savo veikla prisideda prie pagrindinių TSS reikalavimų vykdymo. Sąvoka taikoma įmonei,
kuri gali būti atsakinga už visą posistemio projektą, arba kitoms įmonėms, kurios dalyvauja vykdant tik dalį posistemio projekto
(pavyzdžiui, surenka arba įdiegia posistem į).
(2) Visų pirma riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga dalyvaus baigiamajame eksploataciniame lokomotyvų arba traukinių sąstatų
bandyme. Tai bus nurodyta atitinkamame TSS skyriuje.
8. Notifikuotoji įstaiga su perkančiąja organizacija (ir pagrindiniais rangovais) gali sutarti vietas, kuriose bus atliekami
bandymai, ir gali susitarti, kad galutinį posistemio bandymą ir, jeigu to reikalaujama TSS, bandymus atlieka arba
patvirtinimą visomis eksploatavimo sąlygomis suteikia perkančioji organizacija tiesiogiai prižiūrint ir dalyvaujant
notifikuotajai įstaigai.
Kad notifikuotoji įstaiga atliktų bandymą ir patikrą, jai reikia turėti galimybę patekti įgamybos cechus, surinkimo ir
montavimo vietas ir tam tikrais atvejais –įišankstinio surinkimo bei bandymo patalpas, kad galėtų atlikti TSS
numatytas užduotis.
9. Jeigu posistemis atitinka TSS reikalavimus, notifikuotoji įstaiga parengia perkančiajai organizacijai skirtą atitikties
sertifikat ą, o ši savo ruožtu parengia valstybės narės, kurioje yra posistemis ir (arba) kurioje jis eksploatuojamas,
priežiūros institucijai skirtą EB patikros deklaraciją.
Šie notifikuotosios įstaigos veiksmai atliekami atsižvelgiant įatliktus visų serijinių produktų tipo tikrinimą ir
bandymus, patikras ir patikrinimus, kaip yra nurodyta 7 punkte, reikalaujama TSS ir (arba) atitinkamoje Europosspecifikacijoje.
EB patikros deklaracijoje ir prie jos pridedamuose dokumentuose turi būti įrašoma data ir jie turi būti pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba kaip ir techninės dokumentacijos byla ir joje turi būti pateikiama ne
mažiau kaip direktyvos V priede išvardyta informacija.
10. Notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninės dokumentacijos bylos, kuri turi būti pridėta prie EB patikros
deklaracijos, sudarymą. Techninės dokumentacijos byloje turi būti ne mažiau kaip informacija, nurodyta direktyvos18 straipsnio 3 dalyje, pirmiausia ši informacija:
— būtini posistemio charakteristikas apibūdinantys dokumentai,
— riedmenų registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS,
— posistemyje naudojamų sudedamųjų sąveikos dalių sąrašas,
— EB atitikties ir tam tikrais atvejais –EB tinkamumo naudoti deklaracij ų, kurias pagal direktyvos 13 straipsnį turi
turėti sudedamosios dalys, kopijos, tam tikrais atvejais prie jų pridedant atitinkamus notifikuotųjų įstaigų
išduotus dokumentus (sertifikatus, kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir priežiūros dokumentus),
— visos su posistemio naudojimo technine priežiūra, sąlygomis ir ribomis susijusios sudedamosios dalys,
— visos su aptarnavimo, nuolatinės arba vykdomos stebėsenos, derinimo ir techninės priežiūros instrukcijomis
susijusios sudedamosios dalys,
— posistemio tipo patikros sertifikatas ir su juo pateikiami techniniai dokumentai, kaip apibrėžta SB modulyje,
— 9 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos išduotas ir jos parašu patvirtintas atitikties sertifikatas, su kuriuo
pateikiamos atitinkamos skaičiavimo pastabos, patvirtinantis, kad projektas atitinka direktyvą bei TSS, ir tam
tikrais atvejais nurodomi vykdant veiklą užregistruoti ir nepanaikinti apribojimai. Su sertifikatu prireikus taip
pat turėtų būti pateikiamos atliekant patikrą parengtos patikrinimo ir audito ataskaitos.
11. Prie atitikties sertifikato pridedami įrašai turi būti pateikti perkančiajai organizacijai.
Perkančioji organizacija techninės dokumentacijos bylos kopiją turi saugoti visą posistemio naudojimo laikotarpį; ji
turi būti siunčiama kiekvienai to paprašiusiai valstybei narei.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/419
POSISTEMIŲ EB PATIKROS MODULIAI
SH2 modulis: Visiško kokybės valdymo sistema su projekto patikra
1. Šiame modulyje aprašoma EB patikros procedūra, kuria perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo
Bendrijoje prašymu notifikuotoji įstaiga patikrina ir patvirtina, kad riedmenų prekinių vagonų posistemis
— atitinka šias TSS ir kitas taikytinas TSS, kurios rodo, kad buvo įvykdyti Direktyvos 01/16/EB (1) pagrindiniai
reikalavimai (2),
— atitinka atsižvelgiant įSutartį parengtus kitus teisės aktus
ir kad tą posistemį galima pradėti eksploatuoti.
2. Notifikuotoji įstaiga atlieka procedūrą, įskaitant projekto patikros posistemį, jei perkančioji organizacija (3) ir
dalyvaujantys pagrindiniai rangovai vykdo 3 punkte nurodytus įsipareigojimus.
Sąvoka „pagrindiniai rangovai“ taikoma įmonėms, kurios savo veikla prisideda prie pagrindinių TSS reikalavimų
vykdymo. Ji taikoma įmonei, kuri:
— yra atsakinga už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę užposistemio integraciją),
— kitoms įmonėms, dalyvaujančioms vykdant tik dalį posistemio projekto (pavyzdžiui, projektuojančioms,
surenkančioms ir sumontuojančioms posistemį).
Ji netaikoma gamintojo subrangovams, tiekiantiems komponentus ir sąveikos sudedamąsias dalis.
3. Jei posistemiui taikoma EB patikros procedūra, perkančioji organizacija arba pagrindiniai rangovai, jei jie dalyvauja,
naudoja 5 punkte nurodytą patvirtintą projektavimo, gamybos, produkto galutinio tikrinimo bei bandymo kokybės
valdymo sistemą, prižiūrėtiną taip, kaip nurodyta 6 punkte.
Užvisą posistemio projektą atsakingas (visų pirma įskaitant atsakomybę užposistemio integraciją) pagrindinis
rangovas bet kuriuo atveju turi naudoti patvirtintą projektavimo, gamybos, produkto galutinio tikrinimo bei bandymų
kokybės valdymo sistemą, prižiūrėtiną taip, kaip nurodyta 6 punkte.
Jei perkančioji organizacija pati yra atsakinga už visą posistemio projektą (visų pirma įskaitant atsakomybę už
posistemio integraciją) arba jei perkančioji organizacija tiesiogiai prisideda prie projektavimo ir (arba) gamybos
(įskaitant surinkimą ir montavimą), vykdydama tų rūšių veiklą ji turi naudoti patvirtintą kokybės valdymo sistemą,
prižiūrėtiną taip, kaip nurodyta 6 punkte.
Pareiškė jai, kurie dalyvauja tik surenkant ir montuojant posistemį, gali naudoti tik patvirtintą gamybos, produkto
galutinio tikrinimo ir bandymų kokybės valdymo sistemą.
4. EB patikros procedūra4.1. Perkančioji organizacija pasirinktai notifikuotajai įstaigai turi pateikti paraišką atlikti posistemio EB patikrą (taikant
visiško kokybės valdymo sistemą su projekto patikra), įskaitant kokybės valdymo sistemų priežiūros koordinavimą,
kaip nurodyta 5.4 ir 6.6 punktuose. Perkanč ioji organizacija turi dalyvaujantiems gamintojams pranešti apie savo
pasirinkimą ir paraišką.
4.2. Iš paraiškos turi būti galima suprasti posistemio projektą, kaip jis gaminamas, surenkamas, montuojamas, kaip
atliekama jo techninė priežiūra ir kaip jis veikia, ir įvertinti, ar yra laikomasi TSS reikalavimų.
Prie paraiškos yra pridedama:— perkančiosios organizacijos arba jos įgaliotojo atstovo pavadinimas (pavardė) ir adresas,
— techniniai dokumentai, iš jų:
— posistemio bendras aprašymas, bendras projektas ir konstrukcija,L 344/420 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1)Šis modulis galėtų būti taikomas ateityje, kai bus atnaujintos Direktyvoje 96/48/EB dėl greitųjų geležinkelių nurodytos TSS.
(2) Pagrindiniai reikalavimai yra nustatyti techninių parametrų, sąsaj ųir eksploatavimo reikalavimuose, nustatytuose TSS 4 skyriuje.
(3)Šiame modulyje „perkančioji organizacija“ – tai„posistemio perkančioji organizacija, kaip apibrėžta direktyvoje, arba Bendrijoje įsisteigęs
josįgaliotasis atstovas“.
— taikytos techninės projektavimo specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas,
— būtini pirma nurodytų specifikacijų pakankamumo papildomi įrodymai, ypač jeigu nevisiškai buvo
taikomos Europos specifikacijos ir atitinkami punktai,
— bandymų programa,
— riedmenų registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS,
— techniniai posistemio gamybos ir surinkimo dokumentai,
— posistemyje naudotinų sudedamųjų sąveikos dalių sąrašas,
— sudedamųjų sąveikos dalių EB atitikties arba tinkamumo naudoti deklaracijų kopijos ir visos direktyvos
VI priede nurodytos būtinos dalys,
— atitikties atsižvelgiant įSutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus),
— visų posistemį projektuojančių, gaminančių, surenkančių ir montuojančių gamintojų sąrašas,
— posistemio naudojimo sąlygos (eksploatavimo trukmės arba atstumo apribojimai, dilimo ribos ir t. t.),
— priežiūros sąlygos ir techniniai posistemio priežiūros dokumentai,
— techniniai reikalavimai, įkuriuos turi būti atsižvelgta posistemio gamybos, techninės priežiūros arba
eksploatavimo metu,
— paaiškinimas, kaip visiems 5.2 punkte išvardytiems etapams taikomi pagrindinio (-ių) rangovo (-ų) ir (arba)
perkančiosios organizacijos, jei ji dalyvauja, kokybės valdymo sistemos ir jų veiksmingumo įrodymai,
— nuoroda, kuri (-ios) notifikuotoji (-osios) įstaiga (-os) yra atsakinga (-os) už tųkokybės valdymo sistemų
patvirtinimą ir priežiūrą.
4.3. Perkančioji organizacija pateikia tinkamoje jos laboratorijoje arba jos vardu atliktų patikrų, tikrinimų ir bandymų
rezultatus (1),įskaitant, kai reikia, tipo bandymus.
4.4. Notifikuotoji įstaiga turi nagrinėti paraišką dėl projekto patikros ir įvertinti bandymų rezultatus. Jeigu projektas
atitinka direktyvos ir jam taikomos TSS nuostatas, notifikuotoji įstaiga pareiškėjui turi išduoti projekto patikros
ataskaitą. Ataskaitoje pateikiamos projekto patikros išvados, jos galiojimo sąlygos, išnagrinėtam projektui identifikuoti
būtini duomenys ir, jei būtina, posistemio veikimo aprašymas.
Jei perkančiajai organizacijai projekto patikros ataskaitą atsisakoma išduoti, notifikuotoji įstaiga turi išsamiai nurodyti
tokio atsisakymo priežastis. Turi būti numatyta skundų pateikimo tvarka.
5. Kokybės valdymo sistema
5.1. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai, jeigu jais naudojamasi, pasirinktai notifikuotajai
įstaigai turi pateikti paraišką atlikti jų kokybės valdymo sistemų vertinimą.
Prie paraiškos yra pridedama:
— visa reikiama informacija apie numatomą posistemį,
— kokybės valdymo sistemos dokumentai.
Dalyvaujantieji vykdant tik dalį projekto informaciją turi pateikti vien apie atitinkamą dalį.
5.2. Jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas, atsakingas už visąposistemio projektą, kokybės valdymo
sistemos užtikrina, kad posistemis atitiktų TSS reikalavimus.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/421
(1) Bandymų rezultatai gali būti pateikti pradedant taikyti arba vėliau.
Jei tai yra kitas pagrindinis rangovas, kokybės sistema (-os) turi užtikrinti, kad atitinkamas jo indėlis įposistemį
atitinka TSS reikalavimus. Visi pareiškėjų patvirtinti elementai, reikalavimai ir nuostatos privalo būti sistemingai ir
tvarkingai įforminti dokumentais –raštiškais nuostatais, procedūromis ir instrukcijomis. Šie kokybės valdymo
sistemos dokumentai užtikrina bendrą kokybės nuostatų ir procedūrų, tokių kaip kokybės programos, planai,
instrukcijos ir įrašai, supratimą.
Pirmiausia sistemoje turi būti atitinkamai apibūdinti šie punktai:
— visų pareiškėjų:
— kokybės tikslai ir organizacinė struktūra,
— atitinkami gamybos, kokybės kontrolės ir kokybės valdymo būdai, procesai ir sisteminga veikla, kurie bus
naudojami ir vykdomi,
— tyrimai, tikrinimai ir bandymai, kurie bus atlikti iki gamybos, surinkimo ir montavimo, jų metu bei juos
baigus ir jų atlikimo dažnumas,
— kokybės įrašai, tokie kaip patikrinimo ataskaitos, bandymų ir kalibravimo duomenys, atitinkamo
personalo kvalifikacijos ataskaitos ir t. t.,
— pagrindinių rangovų, kiek tai siejasi su konkrečiu pareiškėjų indėliu įposistemio projektą:
— techninės projekto specifikacijos, įskaitant Europos specifikacijas (1), kurios bus taikomos, ir, jeigu šios
Europos specifikacijos bus taikomos nevisiškai, priemonės, kuriomis bus užtikrintas posistemiui taikomų
TSS reikalavimų įvykdymas,
— projektavimo kontrolės ir projektavimo patikros būdai, procesai ir sistemingi veiksmai, kurie bus taikomi
projektuojant posistemį,
— priemonės, skirtos stebėti, kaip pasiekta reikalaujama projekto ir posistemio kokybė ir ar veiksmingai
visuose etapuose, įskaitant gamybos etapą, veikia kokybės valdymo sistemos,
— ir perkančiosios organizacijos arba pagrindinio rangovo, atsakingo už visą posistemio projektą:
— užviso posistemio kokybę atsakingos administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai, visų pirma už
posistemio integracijos valdymą.
Yrašie tyrimų, bandymų ir tikrinimų etapai:
— bendras projektas,
— posistemio struktūra, visų pirma įskaitant su civiline statyba susijusią veiklą, sudedamųjų dalių surinkimas,
galutinis derinimas,
— galutinis posistemio išbandymas,
— ir, jeigu tai nurodyta TSS, tinkamumo patvirtinimas visomis eksploatavimo sąlygomis.
5.3. Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga turi nagrinėti, ar visiems 5.2 punkte išvardytiems etapams
taikomi pareiškėjo (-ų) kokybės valdymo sistemos (-ų) (2) tvirtinimas ir priežiūra yra pakankami ir tinkami.L 344/422 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
(1) Europos specifikacijos apibrėžtis yra pateikta Direktyvose 96/48/EB bei 01/16/EB ir greitųjų geležinkelių TSS taikymo gairėse.
(2) Riedmenų TSS atveju notifikuotoji įstaiga atitinkamame TSS skyriuje nurodytomis sąlygomis gali dalyvauti baigiamajame
eksploataciniame lokomotyvų arba traukinių sąstatų bandyme.
Jei posistemio atitiktis TSS reikalavimams grindžiama daugiau negu viena kokybės valdymo sistema, notifikuotoji
įstaiga pirmiausia nagrinėja,
— ar kokybės valdymo sistemų ryšiai ir sąsajos yra aiškiai pagrįsti dokumentais
ir ar pakankamai ir deramai yra apibrėžtos, jei tai yra pagrindinis rangovas, už viso posistemio atitiktį atsakingos
administracijos bendrosios pareigos ir įgaliojimai.
5.4. 5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga turi įvertinti kokybės valdymo sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka 5.2 punkte
nurodytus reikalavimus. Ji pripažįsta, kad šiųreikalavimų laikomasi, jei pareiškėjas yra įdiegęs projekto, gamybos,
galutinės produkto patikros ir bandymo kokybės sistemą pagal standartą EN ISO 9001–2000, kuria atsižvelgiama
įsąveikos sudedamosios dalies, kuriai ji taikoma, ypatybes.
Jei pareiškėjas naudoja sertifikuotą kokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga įtai atsižvelgia atlikdama vertinimą.
Atitinkamam posistemiui skiriamas konkretus auditas, atsižvelgiant įkonkretų pareiškėjo indėlį į posistemį. Auditą
atliekančioje grupėje privalo būti bent vienas narys, turintis atitinkamos posistemio technologijos vertinimo patirties.
Vertinimo procedūra apima tikrinimą lankantis gamintojo patalpose.
Sprendimas turi būti praneštas pareiškėjui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
5.5. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai įsipareigoja vykdyti su patvirtinta kokybės sistema
susijusius įsipareigojimus ir užtikrinti tinkamą ir veiksmingą šios sistemos veikimą.
Jie turi kokybės valdymo sistemą patvirtinusiai notifikuotajai įstaigai pranešti apie visus svarbius jos pakeitimus, kurie
turės įtakos tam, kaip posistemis atitiks TSS reikalavimus.
Notifikuotoji įstaiga turi įvertinti siūlomus pakeitimus ir nuspręsti, ar pakeista kokybės valdymo sistema tebeatitiks 5.2
punkte nurodytus reikalavimus, ar ją reikės vertinti iš naujo.
Savo sprendimą ji turi pranešti pareiškėjui. Pranešime turi būti įrašytos tikrinimo išvados ir pagrįstas sprendimas dėl
įvertinimo.
6. Notifikuotosios įstaigos atliekama kokybės valdymo sistemos (-ų) priežiūra
6.1. Priežiūros tikslas –užtikrinti, kad perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai deramai laikytųsi
patvirtintoje (-ose) kokybės valdymo sistemoje (-ose) numatytų įsipareigojimų.
6.2. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai 5.1 punkte nurodytai notifikuotajai įstaigai pateikia
visus tam reikalingus dokumentus (arba pasirūpina, kad jie būtų pateikti), pirmiausia posistemio įgyvendinimo planus
ir techninius įrašus (tiek, kiek tai siejasi su konkrečiu pareiškėjo indėliu įposistemį), įskaitant:
— kokybės valdymo sistemos dokumentus, įskaitant konkrečias priemones, įgyvendintas siekiant užtikrinti, kad:
— pakankamai ir deramai būtų apibrėžtos, jei tai yra perkančioji organizacija arba pagrindinis rangovas,
atsakingas už visą posistemio projektą, už viso posistemio atitiktį atsakingos administracijos bendrosios
pareigos ir įgaliojimai,
— kiekvieno pareiškėjo kokybės valdymo sistema būtų tinkamai tvarkoma taip, kad integracija būtų
užtikrinta posistemio lygiu,
— kokybės valdymo sistemos projektinėje dalyje numatytus kokybės duomenų įrašus, tokius kaip analizių,
skaičiavimų, bandymų rezultatai ir t. t.,
— kokybės valdymo sistemos gamybinėje dalyje (įskaitant surinkimą, montavimą ir integravimą) numatytus
kokybės duomenų įrašus, tokius kaip patikrinimų protokolai, bandymų ir kalibravimo duomenys, ataskaitos
apie atitinkamo personalo kvalifikaciją ir t. t.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/423
6.3. Notifikuotoji įstaiga turi reguliariai atlikti auditus, kad įsitikintų, jog perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir
pagrindiniai rangovai išlaiko ir taiko kokybės sistemą, ir pateikia jiems audito ataskaitą. Jei jie taiko sertifikuotąkokybės valdymo sistemą, notifikuotoji įstaiga vykdydama priežiūrą į tai atsižvelgia.
Auditai atliekami ne rečiau kaip kartą per metus, ir ne mažiau kaip vienas posistemio, kuriam taikoma 7 punkte
nurodyta EB patikros procedūra, auditas atliekamas vykdant atitinkamą veiklą (projektavimas, gamyba, surinkimas
arba montavimas).
6.4. Be to, notifikuotoji įstaiga gali rengti netikėtus apsilankymus į5.2 punkte nurodytas pareiškėjo (-ų) vietas. Per šiuos
apsilankymus notifikuotoji įstaiga gali atlikti išsamius arba dalinius auditus ir atlikti bandymus arba pasirūpinti, kad jie
būtų atlikti, norėdama patikrinti, jeigu būtina, ar tinkamai veikia kokybės valdymo sistema. Ji pareiškėjui (-ams) turi
pateikti atitinkamai patikrinimo ir audito ataskaitą ir (arba) bandymo protokolus.
6.5. Perkančiosios organizacijos pasirinkta ir už EB patikrą atsakinga notifikuotoji įstaiga, jei ji neprižiūri visos atitinkamos
(-ų) 5 punkte nurodytos (-ų) kokybės sistemos (-ų) [plg. psl. 9], turi koordinuoti visų kitų notifikuotųjų įstaigų, kurios
yra atsakingos už tąužduotį, vykdomą priežiūrą, kad:
— įsitikintų, jog skirtingų su posistemio integracija susijusių kokybės valdymo sistemų sąsajos buvo tinkamai
sutvarkytos;
— palaikydama ryšį su perkančiąja organizacija, surinktų būtinas sudedamąsias vertinimo dalis, idant būtų
užtikrintas įvairių kokybės valdymo sistemų nuoseklumas ir bendroji priežiūra.
Užtikrindama koordinavimą, atsakinga notifikuotoji įstaiga turi teisę:
— gauti visą dokumentaciją (tvirtinimo ir priežiūros), išduotą kitos (-ų) notifikuotosios (-ųjų) įstaigos (-ų),
— dalyvauti atliekant 5.4 punkte numatytus priežiūros auditus,
— savo atsakomybe ir kartu su kita (-omis) notifikuotąja (-osiomis) įstaiga (-omis) pradėti papildomus auditus pagal
5.5 punktą.
7. Kad 5.1 punkte nurodyta notifikuotoji įstaiga galėtų atlikti patikrinimą, auditą ir vykdyti priežiūrą, jai turi būti
leidžiama patekti įprojektavimo patalpas, statybvietes, gamybos cechus, surinkimo ir montavimo vietas, sandėliavimo
vietas ir tam tikrais atvejais –įišankstinio surinkimo bei bandymo patalpas ir įvisas patalpas, įkurias, jos nuomone,
būtina patekti, kad būtų atlikta užduotis, atsižvelgiant įpareiškėjo konkretų indėlį į posistemio projektą.
8. Perkančioji organizacija, jeigu dalyvauja, ir pagrindiniai rangovai turi 10 metų nuo paskutinio posistemio pagaminimo
dienos laikyti:
— 5.1 punkto antrosios pastraipos antrojoje įtraukoje nurodytus dokumentus,
— 5.5 punkto antrojoje pastraipoje minėtus pakeitimus,
— 5.4, 5.5 ir 6.4 punktuose minėtus notifikuotosios įstaigos sprendimus ir ataskaitas ir nacionalinėms
institucijoms leisti susipažinti su jais.
9. Jeigu posistemis atitinka TSS reikalavimus, notifikuotoji įstaiga, atsižvelgdama įprojekto patikrą ir kokybės valdymo
sistemos (-ų) patvirtinimą bei priežiūrą, turi parengti perkančiajai organizacijai skirtą atitikties sertifikat ą, o ši savo
ruožtu parengia valstybės narės, kurioje yra posistemis ir (arba) kurioje jis eksploatuojamas, priežiūros institucijai
skirtą EB patikros deklaraciją.
EB patikros deklaracijoje ir su ja pateikiamuose dokumentuose turi būti įrašyta data, ir jie turi būti pasirašyti.
Deklaracija turi būti surašyta ta pačia kalba, kaip ir techninės dokumentacijos byla, ir joje turi būti pateikiama nemažiau kaip direktyvos V priede nurodyta informacija.
10. Perkančiosios organizacijos pasirinkta notifikuotoji įstaiga yra atsakinga už techninės dokumentacijos bylos, kuri turi
būti pridėta prie EB patikros deklaracijos, sudarymą. Techninės dokumentacijos byloje turi būti ne mažiau kaipinformacija, nurodyta direktyvos 18 straipsnio 3 dalyje, pirmiausia ši:
— visi būtini posistemio charakteristikas apibūdinantys dokumentai,
— įposistemį įtrauktų sudedamųjų sąveikos dalių sąrašas,L 344/424 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
— EB atitikties ir tam tikrais atvejais –EB tinkamumo naudoti deklaracij ų, kurias pagal direktyvos 13 straipsnį turi
turėti sudedamosios dalys, kopijos, tam tikrais atvejais prie jų pridedant atitinkamus notifikuotųjų įstaigų
išduotus dokumentus (sertifikatus, kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir priežiūros dokumentus),
— atitikties atsižvelgiant įSutartį parengtiems kitiems teisės aktams įrodymai (įskaitant sertifikatus),
— visos su posistemio naudojimo priežiūra, sąlygomis ir ribomis susijusios sudedamosios dalys,
— visos su aptarnavimo, nuolatinės arba einamosios stebėsenos, derinimo ir techninės priežiūros instrukcijomis
susijusios sudedamosios dalys,
— 9 punkte nurodytos notifikuotosios įstaigos išduotas ir jos parašu patvirtintas atitikties sertifikatas, su kuriuo
pateikiamos atitinkamos skaičiavimo pastabos, patvirtinantis, kad projektas atitinka direktyvą bei TSS, ir tam
tikrais atvejais nurodomi vykdant veiklą užregistruoti ir nepanaikinti apribojimai. Su sertifikatu prireikus taip
pat turėtų būti pateikiamos patikrinimo ir audito ataskaitos, parengtos atliekant 6.4 ir 6.5 punktuose nurodytą
patikrą,
— riedmenų registras, įskaitant visą informaciją, kaip nurodyta TSS.
11. Kiekviena notifikuotoji įstaiga kitoms notifikuotosioms įstaigoms turi pranešti svarbią informaciją apie išduotus,
panaikintus arba atsisakytus išduoti kokybės valdymo sistemos patvirtinimus ir EB projekto patikros ataskaitas.
Kitos notifikuotosios įstaigos paprašiusios gali gauti šiųdokumentų kopijas:
— išduotų kokybės valdymo sistemos patvirtinimų ir papildomų patvirtinimų ir
— išduotų EB projekto patikros ataskaitų ir priedų.
12. Prie atitikties sertifikato pridedami įrašai turi būti pateikti perkančiajai organizacijai.
Perkančioji organizacija techninės dokumentacijos bylos kopiją turi saugoti visą posistemio naudojimo laikotarpį; ji
turi būti siunčiama kiekvienai kitai to paprašiusiai valstybei narei.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/425
BB PRIEDAS
KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS
Galinių žibintų tvirtinimas
BB.1. GALINIŲ SIGNALINIŲ ŽIBINTŲ LAIKIKLIAI
BB1 pav.
Signalinio žibinto laikiklis
L 344/426 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
BB.2. SIGNALINIŲ ŽIBINTŲ LAIKIKLIAI: BŪTINOJI ERDVĖ –KONTŪRAS
BB2 pav.
Būtinosios erdvės kontūras
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/427
CC PRIEDAS
KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS
Nuovargį sukelianč ios apkrovos šaltiniai
CC.1. NAUDINGOSIOS APKROVOS SPEKTRAS
CC.1.1. Bendrosios nuostatos
Tikėtina, kad dėl naudingosios apkrovos pokyčių atsiranda pastebimi nuovargio apkrovos ciklai. Jeigu naudingosios
apkrovos pokyčiai yra dideli, nustatoma kiekvieno apkrovos lygio trukmė. Apkrovos arba neapkrovos ciklai turėtų būti
nustatomi atsižvelgiant įoperatoriaus apibrėžtas darbo sąlygas ir pateikiami taip, kad būtų tinkami analizei atlikti. Jeigu
būtina, atsižvelgiama įnaudingosios apkrovos pasiskirstymą irįslėgimo apkrovas, susidarančias ratinėms transporto
priemonėms važiuojant vagono grindimis.
CC.1.2. Bėgių sukuriama apkrova
Atsižvelgiama įbėgių kelio sukuriamus apkrovų ciklus dėl vertikalių ir skersinių nelygumų bei sąsūkų. Šie apkrovų ciklai
nustatomi:
a) dinaminio modeliavimo būdu;
b) iš matavimų duomenų;
c) iš empirinių duomenų.
Leidžiama projektinį nuovargį pagrįsti apkrovų duomenimis ir anksčiau pasiteisinusiais vertinimo metodais, jeigu tik tokių
atvejų yra buvę. EN12663 15 ir 16 lentelėse pateikiami empiriniai duomenys yra vagonų kėbulų pagreičiai, kurie
neprieštarauja įprasto eksploatavimo Europoje praktikai ir tinka ribinės trukmės požiūriui įprojektavimą pagal nuovargį,
jeigu tik yra prieinami pripažinti duomenys.
CC.1.3. Trauka ir stabdymas
Dėl traukos ir stabdymo susidarantys apkrovos ciklai atspindi pajudėjimų ir sustabdymų skaičių (įskaitant ir neplaninius),
kuris priklauso nuo numatomo važiavimo režimo.
CC.1.4. Aerodinaminės apkrovos
Didelės aerodinaminės apkrovos gali atsirasti:
a) traukiniams važiuojant dideliu greičiu;
b) tuneliuose;c) dėl šoninių vėjų.
Jeigu tokios apkrovos sukelia konstrukcijose didelius ciklinius įtempius, jos įtraukiamos įnuovargio vertinimą.
CC.1.5. Nuovargio apkrovos sujungimo vietose
Projektuojant taikomos dinaminės apkrovos nuo vertikaliosios statinės apkrovos gali skirtis ± 30 % .
Pasirinkus kitą prielaidą, taikomas šis metodas:
Svarbiausios nuovargio apkrovos kėbulo ir vežimėlio sujungimo vietose susidaro dėl:a) apkrovos arba neapkrovos ciklų;
b) bėgių kelio poveikio;
c) traukos ir stabdymo.L 344/428 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Sąsaja projektuojama taip, kad atlaikytų šių poveikių sukeltas ciklines apkrovas.
Įrenginių priklausiniai atlaiko ciklines apkrovas dėl vagono judėjimo ir visas dėl įrenginių darbo sukuriamas apkrovas.
Pagreičius galima nustatyti taip, kaip aprašyta pirmiau. EN12663 17, 18 ir 19 lentelėse pateikiami empiriniu būdu gauti irįprasto eksploatavimo Europoje praktiką atitinkantys pagreičiai, taikomi įrenginiams, kurie seka vagono konstrukcijos
judėjimą; šiuos pagreičius galima naudoti tada, kai nėra tinkamesnių duomenų.
Sankabų komponentų ciklinės apkrovos vertinamos tais atvejais, kai operatorius arba projektuotojas iš patirties sprendžia,
kad tokios apkrovos gali būti reikšmingos.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/429
DD PRIEDAS
TECHNINĖ S PRIEŽIŪROS PRIEMONIŲ ĮVERTINIMAS
Atviras klausimas, žr. 6.2.2.3 punktąL 344/430 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
EE PRIEDAS
ĮRANGA IR MECHANINĖS DALYS
Laipteliai ir turėklai
EE.1 BENDROJI DALIS
Laipteliai su atitinkamais turėklais turi būti kiekvienoje vietoje, kurioje darbuotojai dirba ir ten, kur jiems reikia prieigos prie
eksploatuojamo vagono dalių.
EE.2 MINIMALŪS REIKALAVIMAI
EE.2.1 Turėklai
Turėklai turi būti iš apvalaus strypinio plieno, 20 mm skersmens, išskyrus EE2 nurodytus turėklus, kurių skersmuo turi būti
bent 30 mm. Sukabinėtojams skirti turėklai apibūdinti EE3.
Tarpas tarp turėklų ir artimiausios kliūties neturi būti mažesnis kaip 120 mm.
EE.2.2 Laiptelių matmenys
Laipteliai vagono gale, darbuotojams stovėti turi būti 350 mm ilgio ir 350 mm pločio bei išdėstomi taip, kaip nustatyta EE1
paveiksle. Laiptelis turi būti su neslidžiu pavir šiumi. Laipteliai turi būti tvirtinami tokiomis priemonėmis, kad laiptelių
tvirtinamąja sąranką būtų galima išmontuoti (pvz., kniedėmis arba varžtais su veržlėmis su įpjovomis).
EE1 brėž.
Laiptelių ir turėklų išdėstymas vagonų galuose su galinių sienų borteliais
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/431
EE2 pav.
Tarpelis
L 344/432 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
EE3 pav.
Turėklai sukabinėtojams
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/433
FF PRIEDAS
STABDYMAS
Stabdžių patvirtintų komponentų sąrašas
FF1. RATŲ APSAUGOS NUO SLYDIMO (RAS) ĮTAISAI
FF1.1. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisai, skirti naujiems, esamiems, modernizuotiems ir rekonstruotiems
riedmenims
Gamintojas Tipas Pastabos
FAIVELEY AEF 82 C Išbandyta su diskiniais stabdžiais
OERLIKON GSE 201 Išbandyta su diskiniais stabdžiais
OERLIKON GSE 202 Išbandyta su diskiniais stabdžiais
FAIVELEY AEF 83 P.1 Išbandyta su diskiniais stabdžiaisFAIVELEY AEF 83 P.2 Išbandyta su trinkeliniais stabdžiais
OERLIKON OMG 202 Išbandyta su diskiniais stabdžiais
PARIZZI WUPAR 83 Išbandyta su diskiniais stabdžiaisWABCO-WESTINGHOUSE WGMC 19/1 Išbandyta su diskiniais stabdžiais
FAIVELEY AEF 91 P1
AEF 91 P2 (
1)Išbandyta su diskiniais stabdžiais
MANNESMANN
REXROTH PNEUMATIK GmbHMRP-GMC 29 Išbandyta su diskiniais stabdžiais
SAB WABCO
KP GmbHSWKP AS 20R Išbandyta su diskiniais stabdžiais
SAB WABCO KP GmbH SWKP AS 20C Patvirtinta 1998 m. sausio mėn.: tipo ypatybės
atitinka AS 20R
Knorr-Bremse MGS 2
DAKO PE 94 MSV
(1) Derinant diskinius ir trinkelinius stabdžius stabdomi keleiviniai vagonai
FF1.2. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisai, skirti naudoti esamuose riedmenyse
Toliau pateiktas RAS įrangos sąrašas yra leistas naudoti esamuose vagonuose, jei stabdžių sistema nėra modernizuota arba
rekonstruota. Dėl kitų vagono modernizavim ųarba rekonstrukcijų nebus reikalaujama pereiti prie RAS sistemos.
Gamintojas Tipas Pastabos
Mechaniniai tipai,
skirti greičiui iki 160 km/h
OERLIKON inercija 4 GS1 ir
GSAIšbandyta su trinkeliniais stab-
džiaisGeriausiai tik prikabinamiesiems
riedmenims be autonomiš ko elek-
tros energijos tiekimo
KNORR MW (1)
KNORR MWX (1)L 344/434 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Gamintojas Tipas Pastabos
Elektroniniai tipai
WESTINGHOUSE D1 (1)
WESTINGHOUSE WG Išbandyta su diskiniais stabdžiaisWESTINGHOUSE WGK Išbandyta su trinkeliniais stabdžiaisGIRLING SP Išbandyta su diskiniais stabdžiaisOERLIKON GSE 100 (
1)
PARIZZI 289 Išbandyta su trinkeliniais stabdžiaisPARIZZI 447 Išbandyta su diskiniais stabdžiaisKNORR GR (
1)
KOVOLIS DAKO (1)
KRAUSS-MAFFEI K Micro (1)
OERLIKON GSE 200 (1)
KNORR MGS 1 Išbandyta su diskiniais stabdžiaisWABCO-WESTING-
HOUSEWGMC 19 Išbandyta su diskiniais stabdžiais
(1) Derinant diskinius ir trinkelinius stabdžius stabdomi keleiviniai vagonai
FF 2. „PREKINIŲ TRAUKINIŲ“ IR„KELEIVINIŲ TRAUKINIŲ“ SUSLĖGTO ORO STABDŽIAI
FF 2.1. Skirstytuvų vožtuvai, skirti naujiems, modernizuotiems ir rekonstruotiems riedmenims
Stabdžių tipas Sutrumpintas aprašymas Sutrumpintas pavadinimasSuslėgto oro stabdžiai
Prekinio traukinio (G)
Keleivinio traukinio (P)
Knorr stabdžiai KE 1d (a) (b)
KE 2d (c),
KERd (b) (c)KE G/P stabdžiai
Oerlikon stabdžiai ESG 121 (d) (e) 0 G/P stabdžiai
Oerlikon stabdžiai ESG 121-1 (d) (e) 0 G/P stabdžiai
Knorr stabdžiai KE 1 a/3,8 (a) (c) (e) KE G/P stabdžiai
Oerlikon stabdžiai ESH 100 (g) 0 G/P stabdžiai
Oerlikon stabdyžiai ESH 200 (h) 0 G/P stabdžiai
Knorr stabdžiai KE 1ad (a) (c)
KE 2ad (c)KE G/P stabdžiai
SAB-WABCO SW 4 (i) SW G/P stabdžiai
SAB-WABCO SW 4C (j) SW G/P stabdžiai
SAB-WABCO SW 4/3 (k) SW G/P stabdžiai
DAKO stabdžiai CV1 nD (l) OK G/P stabdžiai
SAB-WABCO stabdžiai C3WR (d) (e) Ch G/P stabdžiai
SAB-WABCO stabdžiai C3W su AC3D (c) Ch G/P stabdžiai
SAB-WABCO stabdžiai WU-C (d) (e) WU G/P stabdžiai2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/435
Stabdžių tipas Sutrumpintas aprašymas Sutrumpintas pavadinimasSuslėgto oro stabdžiai
Prekinio traukinio (G)
Keleivinio traukinio (P)
Oerlikon stabdžiai Est3f 1 HBG 300 (d) (m) (m) 0 G/P stabdžiai
MZT HEPOS –stabdžiai MH3f/HBG310/100 (d)
MH3f/HBG310/200 (d)
MH3f/HBG310/3xx (b) (d)MH G/P stabdžiai
Knorr-Bremse KE1dv
KE2dv
KERdv (b)KE G/P stabdžiai
(a) Draudžiama vėliau sumontuoti kitus reguliavimo vožtuvus.
(b) Stabdžių blokas, susietas su apkrovai proporcinga stabdymo sistema, patvirtinta pagal FF3 dalį.
(c) Skirti naudoti naujuose riedmenyse iki 2007 m. sausio 1 d.
(d) Būtinas atskiras slėgio mažinamasis vož tuvas, jei per pagrindinę oro magistralę vyksta grįžtamasis tiekimas.
(e) Stabdžių blokas, sudarytas iš skirstytuvo, relės ir atramų.
(f) Papildomos MAV techninės priežiūros priemonės, skirtos užtikrinti, kad visuomet būtų pasiekiamas didžiausias 3,8 bar stabdžių cilindro
slėgis.
(g) Iki 14 I pridedamo stabdžių cilindro arba tūrio iki kontrolės nėra standartinė funkcija.
(h) Standartinė funkcija.
(i) SW 4 –reguliuojamas pagalbinio rezervuaro pripildymas.
(j) SW 4C –reguliuojamas kontrolinio rezervuaro pripildymas su apsauga nuo perkrovos atjungus stabdį.
(k) SW 4/3 –su C3W atjungiamuoju vož tuvu (kontrolinis ir pagalbinis rezervuarai užpildomi per beveik tiek pat laiko).
(l) Skirstytuvo droselinė sklendė turėtų būti laipsniškai pritaikyta prie riedmens pagalbinio rezervuaro tūrio.
(m) Naudotinas tik su papildoma rele.
(n) Tam tikrų parametrų tapatumo bandymo rezultatai buvo neigiami, todėl nustatytas ribotas šiųskirstytuvų pakartotinio naudojimo PKP ir
ŐBB laikotarpis –tik iki 2010 1 1.
FF 2.2. Vožtuvai, skirti riedmenims, pagamintiems iki 2005 m., kurie yra modernizuoti arba rekonstruoti
Stabdžių tipas Sutrumpintas aprašymas Sutrumpintas pavadinimasSuslėgto oro stabdžiai
Prekinio traukinio (G)
Keleivinio traukinio (P)
Knorr KEs
KE 2c ALKE G/P stabdžiai
Dako CV
CV1DK G/P stabdžiai
Westinghouse U WU G/P stabdžiai
Charmilles stabdžiai C 3 A Ch G/P stabdžiaiOerlikon stabdžiai Est 3f su HBG 300 0 G/P stabdžiaiCharmilles stabdžiai C 3 W Ch G/P stabdžiaiKnorr stabdžiai KE Od
KE 1dKE 2dKE G/P stabdžiai
Westinghouse stabdžiai C3 W2 WE G/P stabdžiai
Oerlikon stabdžiai ESG 101 0 P stabdžiaiOerlikon stabdžiai ESG 121 0 G/P stabdžiaiOerlikon stabdžiai ESG 131 0 P stabdžiaiOerlikon stabdžiai ESG 141 0 G/P stabdžiai
Oerlikon stabdžiai ESG 101-1 0 P stabdžiai
Oerlikon stabdžiai ESG 121-1 0 G/P stabdžiaiOerlikon stabdžiai ESG 131-1 0 P stabdžiaiOerlikon stabdžiai ESG 141-1 0 G/P stabdžiaiKnorr stabdžiai KE 1 a/3,8 KE G/P stabdžiaiL 344/436 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Stabdžių tipas Sutrumpintas aprašymas Sutrumpintas pavadinimasSuslėgto oro stabdžiai
Prekinio traukinio (G)
Keleivinio traukinio (P)
Knorr stabdžiai KE Oa/3,8 KE G/P stabdžiai
Oerlikon ESH 100 O G/P stabdžiai
neuniversalaus veikimo, kai
prijungtas stabdžių cilindras
arba tūris prieš reguliavimą
yra iki 14 I
Oerlikon ESH 200 O G/P stabdžiai, universalaus
veikimo
Knorr stabdžiai KE 1 ad KE G/P stabdžiai
Knorr stabdžiai KE 0 ad KE G/P stabdžiaiKnorr stabdžiai KE 2 ad KE G/P stabdžiai
SAB-WABCO SW 4 (
a) SW G/P stabdžiai
SAB-WABCO SW 4C (b) SW G/P stabdžiai
SAB-WABCO SW 4/3 (c) SW G/P stabdžiai
DAKO stabdžiai CV1 nD (d) DK G/P stabdžiai
(a) SW 4 –reguliuojamas pagalbinio rezervuaro pripildymas.
(b) SW 4C –reguliuojamas pagalbinio rezervuaro pripildymas su apsauga nuo kontrolinio rezervuaro perkrovos atjungus stabdžius.
(c) SW 4/3 –su C3W atjungiamuoju vož tuvu (A ir R užpildomi iš esmės tuo pat metu).
(d) Skirstytuvo droselinė sklendė turėtų būti laipsniškai pritaikyta prie riedmens R rezervuaro tūrio.
FF 3. AUTOMATINIO REGULIAVIMO PAGAL APKROVĄ STABDYMO ĮTAISAI, KURIUOS LEIDŽIAMA NAUDOTI
TARPTAUTINIAM SUSISIEKIMUI
Gamintojas Tipas Sutrumpintas aprašymas
SAB I –Mechaninės ypatybės
AC 3 D Reguliavimo pagal apkrovą vožtuvas ir auto-
matinio reguliavimo pagal apkrovą skirstytuvas
II–Pneumatinės ypatybės
WESTINGHOUSE Reguliavimo pagal apkrovą vožtuvas ir diferen-
cinis stabdžių cilindrasWDC 14 ir WDC 16
KNORR Reguliavimo pagal apkrovą vožtuvas ir dvigubas
stabdžių cilindrasRLV 12/10 DGB 10„/12“
OERLIKON Reguliavimo pagal apkrovą vožtuvas ir dvigubas
stabdžių cilindrasALM-ALT
OERLIKON Mechaninės pavaros sistema ir dvigubas stab-
džių cilindrasALS-ALT
WESTINGHOUSE 16“ stabdžių cilindro WDR
OERLIKON Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo pagal apkrovą stabdžiams su vienu
stabdžių cilindruALM/ALR 150
KNORR Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo pagal apkrovą stabdžiams su vienu
stabdžių cilindruRLV 11d
METALSKI ZAVOD-TITO Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo pagal apkrovą stabdžiams su vienu
stabdžių cilindru, skirti naudoti greitajam tarp-
miestiniam susisiekimuiAKR SS/10
METALSKI ZAVOD-TITO Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo pagal apkrovą stabdžiams su vienu
stabdžių cilindru, skirti naudoti greitajam tarp-
miestiniam susisiekimuiAKR S/01
KNORR Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo pagal apkrovą stabdžiams su vienu
stabdžių cilindruRLV 11d2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/437
Gamintojas Tipas Sutrumpintas aprašymas
DAKO Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo pagal apkrovą stabdžiams DSS su
apkrovai proporcingu vožtuvu SL1, skirti nau-
doti greitajam tarpmiestiniam susisiekimuiDAKO-DSS
DAKO Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo pagal apkrovą stabdžiams DS su
apkrovai proporcingu vožtuvu SL1, skirti nau-
doti greitajam tarpmiestiniam susisiekimuiDAKO-DS
DAKO Reguliavimo pagal apkrovą vožtuvas DAKO-DSS SL1 arba SL2
DAKO Reguliavimo pagal apkrovą vožtuvas DAKO-DS SL1 arba SL2
SAB-WABCO Reguliavimo pagal apkrovą vožtuvas ir dvigubas
stabdžių cilindrasSWDR-2
SAB-WABCO Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo VCAV su skirstytuvu SW4, SW4-C arba
SW4/3 ir reguliavimo pagal apkrovą vožtuvu
DP1 arba F87GF4 SS1
GF4 SS2GF6 SS1GF6 SS2
SAB WABCO Reguliavimo vo žtuvas, skirtas savaiminio regu-
liavimo integruotam VCAV su SW4, SW4-
C arba SW4/3 skirstytuvu, ir reguliavimo pagal
apkrovą vožtuvas DP1 arba F87GFSW4-D-AV
GFSW4-S-AV
FF 4. STABDŽIŲ MAGISTRALĖS IŠLEIDŽIAMIEJI AKSELERATORIAI, KURIUOS LEIDŽIAMA NAUDOTI TARPTAUTI-
NIAM SUSISIEKIMUI
Gamintojas Tipas Pastabos
Dako-Kovalis Dako-Z Leidžiamas naudoti kartu su CV1-R
tipo stabdžiais
Knorr-Bremse EB3 Leidžiamas naudoti kartu su KEs
tipo stabdžiais
EB3-S Tinkamas naudoti su NBŰ (~ SAFI)
EB3-S/L Tinkamas naudoti su NBŰ (~ SAFI)
Oerlikon-Buhrle SB 3 Est 3e tipo stabdžiais kartu su
Leidžiamas naudoti
SBS 100
Davies ir Metcalfe BPA 1 Tinkamas naudoti su NBŰ (~ SAFI)
MZT HEPOS VBK 100 Tinkamas naudoti su NBŰ (~ SAFI)
FF 5. STABDŽIŲ GREITO IŠJUNGIMO VOŽTUVAI, KURIUOS LEIDŽIAMA NAUDOTI TARPTAUTINIAM SUSISIEKIMUI
1 lentelė
Stabdžių greito išjungimo vožtuvai, skirti moderniesiems stabdžiams (a)
Gamintojas Tipas
Sumontuoti skirstytuve
OERLIKON LV3:LV3FOERLIKON LV7CHARM ILLES C3P1CHARM ILLES C3P2L 344/438 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Gamintojas Tipas
KNORR ALV3a, ALV7,ALV9,ALV9a
WESTINGHOUSE (Italija) SA1
WESTINGHOUSE (Italija) SA1V
KNORR AL V11
WESTINGHOUSE (Didžioji Britanija) A1 ir A2
Naudojami esamuose skirstytuvuose, jei jų schemose numatytas tik kontrolinio rezervuaro ištuštinimas
OERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (France) W 104, W 204
WESTINGHOUSE (Italija) SA1
WESTINGHOUSE (Italija) SA1V
(a) Modernieji stabdžiai –tai stabdžiai, kuriuos leidžiama naudoti tarptautiniam susisiekimui nuo 1948 m. sausio 1 d.
2 lentelė
Stabdžių greito išjungimo vožtuvai, skirti senojo tipo stabdžiams
Gamintojas Tipas
KNORR AL V 4 (a)
OERLIKON LV3
OERLIKON LV4F
WESTINGHOUSE (France) W 104, W 204WESTINGHOUSE (Italija) SA/CG, SA/RA
WESTINGHOUSE (Italija) SA1
KNORR L2 (
b)
WESTINGHOUSE (Italija) SARAV
HARDY L3 (b)
(a) KNORR ALV4 stabdžių greito išjungimo vožtuvas yra naudotinas moderniajame KNORR KE skirstytuve, kadangi šis atjungiamasis
vožtuvas ištuština kontrolinį rezervuarą (pagalbinis rezervuaras ištuštinamas kitu būdu –atskiriančiuoju čiaupu).
(b) Naudojamas tik HIK skirstytuve.
3 lentelė
Stabdžių greito išjungimo vožtuvai, skirti moderniesiems (a) arba senojo tipo stabdžiams
Gamintojas Tipas
WESTINGHOUSE (France) W3,W4
DAKO 0S1
KNORR ALV4b
BDZ BRV (b)
(a) Modernieji stabdžiai –tai stabdžiai, kuriuos leidžiama naudoti tarptautiniam susisiekimui nuo 1948 m. sausio 1 d..
(b) Naudojamas tik HIK skirstytuve.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/439
FF 6. STABDŽIŲ TRINKELĖS, SKIRTOS RIEDMENIMS SU DISKINIAIS STABDŽIAIS, KURIUOS LEIDŽIAMA NAUDOTI
TARPTAUTINIAM SUSISIEKIMUI
Gamintojas (produkto pavadini-
mas)Tipas Pastabos Geležinkelių reikalavimas
1 2 4 5
Jurid Jurid 869 iki 200 km/h SNCF
Becorit Becorit 918 (1) iki 200 km/h DB
Ferodo ID 425 L (2) iki 200 km/h FS
Bremskerl 5818 (2) iki 200 km/h FS
Bremskerl 6792 (1) iki 200 km/h DB
Jurid 877 (1) iki 200 km/h DB
Bremskerl 7240 (1) iki 200 km/h DB
Frendo 2126 (2) iki 200 km/h FS
Faist Licence Tekstuar T 543 (2) iki 200 km/h FS
ICER ICER 918 (2) iki 200 km/h RENFE
Flertex Flertex 664 HD (3) iki 200 km/h SNCF
Rona (Hungary) Licence
BecoritRona 918 (2) iki 200 km/h MAV
Tekstuar T 550 (2) iki 200 km/h DB
Frenoplast x. FR20H.2 (2) iki 200 km/h PKP
Tekstuar T550 (2) iki 200 km/h DB
Becorit V30 (2) iki 200 km/h DB
Bremskerl Bremskerl 2000 (2) iki 200 km/h DB
Bremskerl 7 699 iki 200 km/h FS
Itališki stabdžiai FS 5M1 (1) iki 200 km/h FS
(1) Išbandyta su ketaus ir lieto plieno diskiniais stabdžiais.
(2) Išbandyta su ketaus diskiniais stabdžiais.
(3) Išbandyta su lieto plieno diskiniais stabdžiais.
FF 7. AUTOMATINĖS „TUŠČIAS–PAKRAUTAS“ KONTROLĖS MECHANIZMAI, KURIUOS LEIDŽIAMA NAUDOTI
TARPTAUTINIAM SUSISIEKIMUI
Gamintojas Tipas
a) universalaus naudojimo
Westinghouse WAD
SAB VA 2SAB DP 2KNORR Du-111 WMOERLIKON ALM/ALR 140
b) naudotini tik pakrautuose arba tuščiuose vagonuose
Westinghouse WANSAB VTAL 344/440 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
FF 8. BANDYMŲ STENDAI, IKI 2004 M. BIRŽELIO MĖN. ĮVERTINTI KAIP TINKAMI STABDŽIŲ TRINKELIŲ PRIĖMIMO
BANDYMAMS ATLIKTI
Įmonė Vieta
DB Minden
FS Florencija
SNCF Vitry MF1
Vitry MF3
CFR BukareštasCD Praha
PKP Poznanė
ZSR Zilina2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/441
GG PRIEDAS
ATSKIRI ATVEJAI
Airijos geležinkelių sistemoje taikomi pakrovos gabaritai
L 344/442 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/443
HH PRIEDAS
KONKRETŪS ATVEJAI
Airijos Respublika ir Šiaurės Airija
Riedmenų sujungimas
L 344/444 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
II PRIEDAS
RIEDMENŲ SĄVEIKA SU BĖGIŲ KELIU IR GABARITŲ NUSTATYMAS
Vertinimo procedūra: prekinių vagonų pakeitimų ribos, kurių nereikia iš naujo tvirtinti
Naujo prekinių vagonų, kurių techninių parametrų pakeitimai atitinka šiame priede nurodytas ribas, palyginti su pradiniu
patvirtinto vagono projektu, atitikties vertinimo atlikti nereikalaujama.
Atstumas tarp vežimėlių centrų
(vagonai su vežimėliais)2a*≥9m -15 % iki + ∞
2a* < 9m -5 % iki + ∞
Atstumas tarp riedmens ratų
(dviašiai vagonai)2a*≥8m -15 % iki + ∞
2a* < 8m -5 % iki + ∞
Svorio centro aukštis Tuščias riedmuo -100 % iki + 20 %
Pakrautas riedmuo -100 % iki + 50 %
Sąsūkos standumas
Ct * (1010kN/mm2/rad)Ct*≤3 -66 % iki + 200 %
Ct* > 3 -50 % iki + ∞
Riedmens masė be krovinio ≥16t
(vagonai su vežimėliais)
-15 % iki + ∞
≥12t
(dviašiai vagonai)
Didžiausios aširačio apkrovos pakeiti-
mas+ 1,5t
Transporto priemonės kėbulo inercijos
momentas (apie z ašį –taikoma tik
dviašiams vagonams)-100 % iki + 10 %
Vertikali
pirminė arba antrinė pakabaStandumas 0 iki + 25 %
Pereinamosios apkrovos -5 % iki 0
Vežimėlio rotacinio sukimo momentas -20 % iki + 20 %
Viso vežimėlio inercijos momentas (apie
z ašį)-100 % iki + 10 %
Nominalus rato skersmuo -10 % iki + 15 %
Įrodyti pirma paminėtus bei susijusius kriterijus, tokius kaip stiprumas, darbiniai stabdymo parametrai, kinematiniai
gabaritai ir kt. –gamintojo arba perkančiosios organizacijos pareiga.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/445
JJ PRIEDAS
GALUTINAI NENUSTATYTI REIKALAVIMAI
1. TSI CR RST VERSIJA 040913
1.1. 4.2.3.3.2 Įkaitusios ašidėžės nustatymas
1.2. 4.2.6.2 Aerodinaminis poveikis
1.3. 4.2.6.3 Šoninis vėjas
1.4. 4.3.3 Traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemis
Sąsajos su traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemiu yra nagrinėjamos (nuorodos į šias TSS dar galutinai
nenustatytos).
1.5. 6.1.2.2
Suvirintieji sujungimai įvertinami pagal nacionalines taisykles.
1.6. 6.2.2.1
Suvirintieji sujungimai įvertinami pagal nacionalines taisykles.
1.7. 6.2.2.3 Techninės priežiūros įvertinimas
DD priede pateikiami galutinai nenustatyti reikalavimai. Šiame priede aprašoma, kokia tvarka kiekviena valstybė narė
užtikrina, kad techninės priežiūros priemonės atitiktų šių TSS reikalavimus ir esminius reikalavimus per visą posistemio
taikymo laikotarpį.
1.8. 6.2.3.4.2 Aerodinaminis poveikis
1.9. 6.2.3.4.3 Šoninis vėjas
2. PRIEDAI2.1. B priedas
B.3 Riedmens pakrovos lentelė
4) Vagonai, kuriuos galima eksploatuoti su tokia pačia pakrova, taikoma atliekant S vežimus 120 km/h greičiu, turi turėtiženklą „* *“, dedamą didžiausios pakrovos žymeniui iš dešinės. Žymens „
**“(tik„modernizuoti arba atnaujinti vagonai“ arba
„nauji ir modernizuoti ar atnaujinti vagonai“) taikymo srities reikalavimai nėra galutinai nustatyti.
2.2. B.32 priedas. Pagal GA, GB ar GC gabaritus pagamintų prekinių ir keleivinių vagonų ženklinimas
Ženklinimo reikalavimai nėra galutinai nustatyti
2.3. C.4 priedas. Riedmens GA, GB, GC gabaritai
Jųreikalavimai nėra galutinai nustatyti, nes šiuo punktu daroma nuoroda įB.32 priedą.
2.4. E priedas
Aširačių ratlankių reikalavimai nėra galutinai nustatyti, kol bus paskelbtas Europos standartas (EN).
2.5. L priedas
Pagamintų išliejamojo plieno ratų specifikacija nėra galutinai nustatytas reikalavimas. Reikia naujo Europos standarto (EN).
2.6. P priedas
P.1.1. Orinio stabdžio oro skirstytuvas
P.1.2. Kintamos apkrovos ir automatinio perjungimo iš „tuščias–pakrautas“ režimo reguliavimo vožtuvas
P.1.3. Ratų apsaugos nuo slydimo įtaisas
P.1.7. Galiniai čiaupaiL 344/446 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
P.1.10. Stabdžių trinkelės
Sudedamosios sąveikos dalies stabdžių trinkelių konstrukcijai įvertinti reikalingos bandymų procedūros taikomos pagal
I priedo I.10.2 skyriaus specifikaciją. Ši specifikacija kompozicinėms trinkelėms nėra galutinai nustatytas reikalavimas .
Šiuo metu naudojamos stabdžių kompozicinės trinkelės atitinka privalomuosius P.2.10 punkto reikalavimus.
Tarptautinė geležinkelių sąjunga (UIC) tvarko patvirtintų stabdžių kompozicinių trinkelių sąrašą (įskaitant su taikymu
susijusius geografinius apribojimus ir naudojimo sąlygas kaip nustatyta P.1.10 ir P.2.10 punktuose).
P.1.11. Greitinamasis stabdžio vožtuvas
P.1.12. Automatinis kintamos apkrovos jutimo ir perjungimo iš „tuščias–pakrautas“ režimo įtaisas
P.2.10. Stabdžių trinkelės
— Geometrijos įvertinimas.
Iškiekvienos stabdžių trinkelių siuntos paimtų pavyzdžių tikrinami matmenys..
— Stabdžių kompozicinių trinkelių įvertinimo procedūra. Bandymų procedūros reikalavimai nėra galutinai nustatyti.
Pereinamuoju laikotarpiu UIC atliekamas įvertinimas turi apimti bent:
Stendinius bandymus ir analizę
Stabdžių kompozicinės trinkelės tikrinamos standartine bandymų procedūra ir standartiniu bandymų stendu (ERRI B126/
RP 18, 2 versija, 2001 m. kovas). Nustatomi šie kriterijai:
— stabdžių trinkelių eksploataciniai parametrai, jeigu stabdomas sausais, drėgnais bėgiais važiuojantis riedmuo arba jis
stabdomas nuostoviuoju stabdymu;
— metalo dalelių atsiskyrimo nuo rato tikimybė;
— eksploataciniai parametrai prasto žiemos oro sąlygomis (pvz., sningant, apledėjus, esant žemai oro temperatūrai);
— eksploataciniai parametrai sugedus stabdžiams (stabdžiai blokuoti).
— poveikis aširačio elektrinei varžai (įskaitant specialų bėgių elektrinių grandinių suderinamumo skirtingose šalyse,
kuriose numatoma riedmenį eksploatuoti, bandymą).
Įvertinimas klimatinių bandymų kamera.
Prieš pradedant riedmeniui įrengtų stabdžių bandymus stabdžių eksploataciniams parametrams nustatyti, stabdžių
kompozicinėms trinkelėms turi būti taikoma pirmiau minėta stendinių bandymų programa ir tų bandymų rezultatai turi
atitikti nustatytuosius.
Stabdžių veiksmingumo bandymai posistemyje
Stabdžių kompozicinės trinkelės turi būti:
— įvertintos pagal šiųTSS S priedą;
— išmėgintos eksploatuojant visą žiemos sezoną Šiaurės Europoje;
— įvertintos pagal poveikį aširačio elektrinei varžai.
Inovacinių gaminių eksploatacinių savybi ų įvertinimas atliekamas pagal 6 skyrių.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/447
KK PRIEDAS
INFRASTRUKTŪROS IR RIEDMENŲ REGISTRAS
Infrastruktūros registras
Infrastruktūros registro reikalavimai
Duomenų elementasKritiniai užtikri-
nant sąveikaiKritiniai užtikri-
nant saugą
Pagrindiniai duomenys
Vežimo rūšis (mišrus, keleivinis, prekinis, …) √
Linijos rūšis (greitųjų geležinkelių (GG), paprastųjų geležinkelių (PG)) √
Techninė informacija
Eksploatacini ųcharakteristikų lygiai: didžiausias linijos greitis pagal didžiausios
ašinės apkrovos ir kitų elementų funkciją√ √
Statinių artumo gabaritas √ √
Vėžės plotis √ √
Didžiausia apkrova tiesiniam metrui √ √
Didžiausia bėgių kelio apkrova
— Dinaminė apkrova (didžiausia vertikalioji apkrova, kuria ratai veikia bėgį)
— Skersinės jėgos, kuriomis riedmuo veikia bėgius
— Išilginės jėgos, kuriomis riedmuo veikia bėgius√ √
Rato skersmens ir ašies apkrovos santykis √ √
Mažiausias kelio kreivės spindulys: horizontalusis √ √
Mažiausias kelio kreivės spindulys: vertikalusis √ √
Didžiausia išorinio bėgio pakyla kelio kreivėje √ √
Didžiausias pakylos nepakankamumas √ √
Pakylos iešmuose ir kryžmėse nepakankamumas √ √
Atitiktis CCS TSS A1 priedui
Slydimo srautas: REZERVUOTA √ √
Šoninis vėjas: REZERVUOTA √ √
Mažiausias atstumas tarp gretimų bėgių kelių centrų √ √
Bėgių kelio geometrinės charakteristikos :
— Bėgių kelio geometrinė kokybė (EN 13848-1)
— Bėgių kelio iškrypa
— Didžiausias važiavimo laisva eiga per iešmus dydis
— Mažiausias paprastųjų kryžmių fiksuotų šerdžių smaigalių apsaugos dydis
— Didžiausias važiavimo laisva eiga per kryžmės šerdį dydis
— Didžiausias važiavimo laisva eiga per iešmo griovelio (sparno) įvažiavimo vietą
dydis
— Mažiausias gretbėgių plotis
— Didžiausias leistinas ilgis be kreipiančiosios
— Mažiausias gretbėgio gylis
— Didžiausias pernelyg didelis gretbėgio aukštis√ √L 344/448 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Duomenų elementasKritiniai užtikri-
nant sąveikaiKritiniai užtikri-
nant saugą
Apribojimai
Su aplinka susiję apribojimai:
Temperatūros diapazonas
— T(n) (-40oC–+ 35oC),
— T(s) (-25oC–+ 45oC),√ √
Laiko apribojimai:
Taikoma T Nlinijoms
Metų laikas, kai numatoma, kad temperatūra gali būti žemesnė kaip–25oC
mėnuo, diena√ √
Taikoma T Slinijoms
Metų laikas, kai numatoma, kad temperatūra gali būti aukštesnė kaip + 35oC
mėnuo, diena√ √2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/449
YY PRIEDAS
Konstrukcijos ir mechaninės dalys Stiprio reikalavimai tam tikrų rūšių vagono komponentams
YY.1 ĮŽANGA . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2 VAGONO KĖBULO KONSTRUKCIJOS STIPRIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2.1 Įtempiai dėl vertikalios apkrovos . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2.2 Sudedamieji įtempiai . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 451
YY.2.3 Vagono grindų pramoniniams sunkvežimiams ir kelių transporto priemonėms vežti stipris(1) . . . . . . . . . . 451
YY.3. DENGTIEJI VAGONAI SU NEJUDAMUOJU STOGU IR NEJUDAMOSIOMIS ARBA JUDAMOSIOMIS
ŠONINĖMIS SIENOMIS IR DENGTIEJI VAGONAI SU SLANKIAISIAIS STOGAIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.1 Nejudamųjų šoninių ir galinių sienų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.2 Šoninių durų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.3 Slankiųjų sienų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 452
YY.3.4 Jėgos, atsirandančios dėl pravažiuojančių traukinių . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.3.5 Užrakinamųjų vagonų su slankiosiomis sienomis pertvarų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.3.6 Stogo stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454
YY.4 VAGONAI SU VISIŠKAI ATVERIAMU STOGU (STOGAS SU RATUKAIS IR STOGAS SU VYRIAIS) . . . . 454
YY.4.1 Vagonai sunkiems dalinės apkrovos kroviniams vežti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 454YY.4.2 Vagonų sunkioms birioms prekėms vežti . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
YY.5 ATVIRIEJI VAGONAI SU AUKŠTAIS ATVERIAMAISIAIS ŠONAIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
YY.5.1 Šoninių durų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 455
YY.6 PLATFORMINIAI VAGONAI IR SUDĖTINIAI PLATFORMINIAI VAGONAI (AUKŠTAIS ATVERIAMAI-
SIAIS ŠONAIS) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
YY.6.1 Šoninių ir galinių skydelių stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
YY.6.2 Stacionarių šoninių sienų skydelių stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 456
YY.6.3 Šoninių stovų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.6.4 Galinių stovų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.7 SAVIVARČIAI VAGONAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.7.1 Sienų stipris . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.8 VAGONAI ISO KONTEINERIAMS IR (ARBA) KEIČIAMIESIEMS KĖBULAMS VEŽTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458YY.8.1 Konteinerių ir keičiamųjų kėbulų tvirtinimas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.8.2 Stiprio reikalavimai konteinerių (keičiamųjų kėbulų) laikomiesiems įtaisams . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 458
YY.8.3 Konteinerio (keičiamojo kėbulo) laikomųjų įtaisų padėtis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 459
YY.9 REIKALAVIMAI KITAI NAUDINGOSIOS APKROVOS TVIRTINAMAJAI ĮRANGAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 461
YY.10 DEPO VILKTIES KABLIAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 465L 344/450 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
YY.1. ĮŽANGA
Šiame priede pateikti vagono komponentų ir pakrovos sulaikymo sistemoms, taikomoms paprastai naudojamų rūšių
vagonuose, projektavimo reikalavimai. Reikalavimų laikomasi tik tuomet, kai jie yra taikytini numatytai paskirčiai.
YY.2. VAGONO KĖBULO KONSTRUKCIJOS STIPRIS
YY.2.1. Įtempiai dėl vertikalios apkrovos
Esant vertikaliai apkrovai riedmens apkrovos turi būti paskirstytos:
— 2 m plotyje,
— atviruosiuose vagonuose su vežimėliais ir atviruosiuose platforminiuose vagonuose su vežimėliais –1,2 m plotyje,
— per visą grindų plotį,
tai priklauso nuo to, kurios iš jųsukelia nepalankesnius apatinės konstrukcijos įtempius.
Didžiausia apatinės konstrukcijos deformacija dėl apkrovos neturėtų viršyti 3 ‰tarpuračio arba vežimėlio sukimosi centro
aukščio nuo pradinės padėties (įskaitant priešpriešinės deformacijos poveikį).
YY.2.2. Sudedamieji įtempiai
Naudojant tam tikro tipo vagonus, tokius kaip vagonai su žemesnio lygio grindimis, visų pirma svarbu atsižvelgti į įtempių
visumą dėl horizontalios ir vertikalios pakrovos.
Cisterniniai vagonai, skirti slėginiams produktams vežti, turi būti tokios konstrukcijos, kuri galėtų išlaikyti be liekamojo
apgadinimo apkrovą, atitinkančią didžiausią leistiną krovumą, ir apkrovą, kurią sukelia didžiausias eksploatacinis slėgis (kaip
apibrėžta RID), kuriam turi būti suprojektuota cisterna.
YY.2.3. Vagono grindų pramoniniams sunkvežimiams ir kelių transporto priemonėms vežti stipris (1).
Vagono grindys turėtų be liekamosios deformacijos išlaikyti šias apkrovas:
— Pramoninių sunkvežimių:
— vienu metu veikiančią kiekvienos iš dviejų sunkvežimio priekinių ratų porų apkrovą, lygią 30 kN;
— atraminio rato paviršiaus, lygaus 220 cm2, kurio plotis –apie 150 mm;
— vidutinis atstumas tarp pramoninio sunkvežimio priekinių ratų, lygus 650 mm.
— Kelių transporto priemonių (tik vežamų platforminiais vagonais ir mišriais atviraisiais (platforminiais) vagonais):
— 65 kN apkrovą vienam iš poros nešamųjų ratų;
— vieno iš poros nešamųjų ratų atraminio paviršiaus, lygaus 700 cm2, kai rato plotis yra apie 200 mm.
Pastaba: Tokias pakartotines apkrovas gali prireikti išlaikyti nuovargio apkrovos atvejais.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/451
(1) Nustatyti prekinių vagonų medinių grindų stiprį –ERRI B 12/DT 135 ataskaitos „Allgemein anwendbare Berechnungsmethoden für die
Entwicklung neuer Güterwagenbauarten oder Güterwagendrehgestelle“ (Paprastai taikomi skaičiavimo būdai naujų tipų prekiniams
vagonams arba prekinių vagonų vežimėliams kurti) 3A dalies tikslas. Šiame techniniame dokumente pateikiama išsami informacija apie
naujų vagonų grindų projektavimą. Bandymų atlikti nereikia, jei grindys atitinka ERRI B 12/DT 135 ataskaitos nuostatas.
YY.3. DENGTIEJI VAGONAI SU NEJUDAMUOJU STOGU IR NEJUDAMOSIOMIS ARBA JUDAMOSIOMIS ŠONINĖMIS
SIENOMIS IR DENGTIEJI VAGONAI SU SLANKIAISIAIS STOGAIS
YY.3.1. Nejudamųjų šoninių ir galinių sienų stipris
1 m aukštyje virš grindų sienos turėtų išlaikyti toliau apibrėžtas jėgas nukreiptas iš vidaus įišorę). Refrižeratorių vagonuose
turėtų būti atsižvelgta įmedžiagos, iš kurios pagaminti vidinis apvalkalas ir izoliacija, charakteristikas. Apkrovos atvejai yra
keturi:
a) skersinė jėga, kuria veikiami visi šoniniai statramsčiai;
b) išilginė jėga, kuria veikiami visi galiniai statramsčiai;
c) esant metalinėms sienoms –skersinė jėga, veikianti šoninės sienos tašką prie vėdinimo angos ir išilgai jos vidurio
linijos;
d) esant metalinėms sienoms –išilginė jėga, veikianti išilgai galinės sienos vidurio linijos.
Apkrovos atvejis Mažiausia projektinė apkrova kN Leistina nuolatinė deformacija, mm
a 8 2
b 40 1
c 10 3
d 18 2
Pirma nurodytais apkrovos atvejais c ir d pakrautas plotas yra 100 × 100 mm.
Pastaba: Sienos iš medžio plokščių turėtų išlaikyti tokias pat apkrovas kaip metalinės sienos, o plokštės turėtų būti tokios,
kad užtikrintų vienodą kokybę ir eksploatacines savybes.
YY.3.2. Šoninių durų stipris
Slankiosios durys (vienos ir dviejų dalių)
Skersinė pakrova
Uždarytos ir užrakintos durys turėtų išlaikyti horizontalią normalią jėgą, nukreiptą išvagono vidaus įišorę, kuria
išreiškiamos jėgos, sukeltos apkrovos poslinkio ir slėgio skirtumų, susidariusių dėl greito keleivinių traukinių važiavimo
tuneliuose. Šia jėga veikiama tokiomis sąlygomis:
a) 8 kN jėga veikiamas 1 × 1 m plotas durų centre;
b) kiekvienoje jungimo (pritvirtinimo) vietoje 5 kN jėga veikiamas 300 × 300 mm plotas.Dėl šiųapkrovų neturėtų atsirasti nuolatinių pačių durų (sienos ir staktos rėmo) arba tvirtinamųjų, slankiųjų arba
nukreipiamųjų komponent ųdeformacijų arba neturėtų būti prarastas jų funkcionalumas.
YY.3.3. Slankiųjų sienų stipris
Uždarytos ir užrakintos slankiosios sienos turėtų išlaikyti horizontalią skersinę jėgą, nukreiptą išvagono vidaus įišorę. Ši
jėga–tai jėgos, sukeltos apkrovos poslinkio ir slėgio skirtumų, susidariusių dėl greito keleivinių traukinių važiavimo
tuneliuose. Apkrovos atvejai yra tokie:
a) mažesnio negu 2,5 m ilgio slankiosios sienos turėtų atitikti tokius pat apkrovos atvejus kaip slankiosios durys;L 344/452 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
b) 2,5–5 m ilgio slankiosios sienos 1 × 1 m plotas sienos viduryje turėtų būti veikiamos 20 kN apkrova;
c) daugiau negu 5 m < 7 m ilgio slankiųjų sienų 1 × 1 m plotas kiekvienu atveju turėtų būti veikiamas 15 kN apkrova 1/
4 slankiosios sienos ilgio atstumu nuo slankiosios sienos galo ir 1 m aukštyje;
d) daugiau negu 7 m ilgio slankiųjų sienų 1 × 1 m plotas kiekvienu atveju turėtų būti veikiamas 20 kN apkrova 1/4
slankiosios sienos ilgio atstumu nuo slankiosios sienos galo ir 1 m aukštyje.
Be to, apatinis slankiosios sienos antbriaunis yra veikiamas 10 kN apkrova tarp dviejų jungimo (pritvirtinimo) vietų iškart
viršgrindų lygio 200 mm aukščio ir 300 mm pločio plote.
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/453
YY.3.4 Jėgos, atsirandančios dėl pravažiuojančių traukinių
Atskiri stiprio reikalavimai slankiosios sienos išorinio jungimo (pritvirtinimo) vietoms (priekinis paviršius 200 mm aukščio
ir 300 mm pločio plote):
a) dviašių vagonų ir vagonų su vežimėliais su daugiau negu 2 slankiosiomis sienomis vienoje pusėje; jėga = 11,5 kN;
b) vagonų su vežimėliais su 2 slankiosiomis sienomis vienoje pusėje; jėga = 14 kN.
Jėga veikiamas taškas turėtų būti iškart virš grindų, o stogo dalyje –kiek įmanoma arčiau viršutinio jungimo (pritvirtinimo)
taško. Leidžiama, kad viršutinė apkrova veiktų vertikalią slankiosios sienos dalį.
Dėl pirma nurodytų apkrovų neturėtų atsirasti nuolatinės matomos sienai uždaryti, riedėti ar nukreipti skirtų sudedamųjų
dalių deformacijos arba būklės pablogėjimo. Plokštes turi būti galima nesunkiai stumti. Leidžiama nuolatinė deformacija,
lygi daugiausia pusei atstumo tarp vidinio atvertos sienos pavir šiaus ir didžiausio uždarytos sienos išsikišimo taško.
YY.3.5 Užrakinamųjų vagonų su slankiosiomis sienomis pertvarų stipris
Kai pertvara yra užrakinta, kvadratinis paviršiaus plotas 1 × 1 m turėtų būti veikiamas jėga, atitinkančia 5 t amortizavimo
smūgį esant 13 km/h greičiui ir imituojančia įtempius, atsiradusius dėl padėkluose paskirstytos apkrovos, 600 m ir 1 100
mm virš grindų paviršiaus. Jėgos ir pertvaros deformacija turi būti išmatuota. Dėl deformacijos pertvara neturėtų atitrūkti
arba apgadinti tvirtinamojo mechanizmo.
50 kN jėga turėtų būti veikiamas žemiau esančio užrakto atraminio lizdo 100 × 100 mm plotas. Dėl apkrovos neturi
atsirasti apgadinimų ir nuolatinės deformacijos.
YY.3.6 Stogo stipris
Stogas turi išlaikyti 1 kN jėgą, kuria iš išorės įvidų 200 cm2paviršiaus plotas veikiamas be didelės deformacijos.
Be to, slankieji stogai turi išlaikyti vertikalią 4,5 kN vienam jungimo (pritvirtinimo) taškui jėgą, kuria iš išorės įvidų
veikiamas 300 × 300 mm kvadratinis plotas. Dėl šios apkrovos neturėtų atsirasti matomos slankiesiems stogams uždaryti,
riedėti ar nukreipti skirtų sudedamųjų dalių būklės pablogėjimo arba nuolatinės deformacijos.
YY.4 VAGONAI SU VISIŠKAI ATVERIAMU STOGU (STOGAS SU RATUKAIS IR STOGAS SU VYRIAIS)
YY.4.1 Vagonai sunkiems dalinės apkrovos kroviniams vežti
Šoninių sienų stipris
Šoninės sienos turėtų išlaikyti bendrą 30 kN jėgą, kuria 1,5 m virš grindų veikiamos 4 durų atramos. Kai tinka, viršutinės
sienos dalies elastinė deformacija turėtų būti mažesnė negu stogo nuriedėjimo nuo bėgių riba. Nuėmus apkrovą, stogas
turėtų būti tinkamos eksploatacinės būklės.L 344/454 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Šoninių sienų durų stipris
Turėtų būti laikomasi 3.2 punkte nurodytų standartinių durų reikalavimų.
Stogo stipris
Jei numatoma, kad stogu gali eiti žmonės, stogas turėtų išlaikyti juo einančio žmogaus svorį. Jis turėtų išlaikyti 1 kN jėgą
pačiame nepalankiausiame 300 x 300 mm ploto taške.
YY.4.2 Vagonų sunkioms birioms prekėms vežti
Šoninių sienų stipris
Pagal 4.1 punktą.
Šoninių sienų durų stipris
Pagal 3.2 punktą.Stogo stipris
Pagal 3.6 punktą.
YY.5 ATVIRIEJI VAGONAI SU AUKŠTAIS ATVERIAMAISIAIS ŠONAIS
YY.1.1 Šoninių sienų atsparumas skersinėms jėgoms ir šoninių bei galinių skersinių kraštų atsparumas smūgiams
Toliau nurodomi apkrovos atvejai, kai yra veikiama įišorę horizontalia kryptimi 1,5 m virš grindų lygiu:
a) 100 kN jėga veikiami kiekvienos šoninės sienos keturi vidurio statramsčiai, kaip nurodyta toliau;
b) 40 kN jėga veikiami vagonų su atverčiamaisiais galais kampiniai statramsčiai;
c) 25 kN jėga veikiamas viršutinių šoninės sienos skersinių vidurys;
d) 60 kN jėga veikiamas viršutinio galinių į abi puses atsidarančių durų skersinio vidurys, jei vagonuose jos yra.
Pastaba: atliekant a ir b bandymus nurodytomis jėgomis turėtų būti veikiama dukart iš eilės ir turėtų būti atsižvelgta tik
įdeformacijas, nustatytas veikiant antra apkrova.
Nuolatinė deformacija jėga veikiamame taške neturėtų viršyti 1 mm. Be to, dėl elastinės deformacijos neturėtų sumažėti
pakrovos gabaritas.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/455
Vietos deformacijos bandymai
Šoninių sienų viršutinių skersinių įlenkimų bandymai turėtų būti atliekami veikiant 40 kN vertikalia jėga, kaip nurodyta
toliau. Nuolatinė deformacija jėga veikiamame taške neturėtų viršyti 2 mm.
YY.5.1 Šoninių durų stipris
Horizontalia 20 kN jėga turėtų būti veikiama durų rakinimo skląsčio arba 1 m virš grindų aukštyje ir angos vidurio linija.
Nuolatinė pačių durų deformacija turi neviršyti 1 mm ir neturėtų pablogėti jungiamųjų arba baigiamųjų sudedamųjų dalių
būklė arba neturėtų atsirasti nuolatinės jų deformacijos.
YY.6 PLATFORMINIAI VAGONAI IR SUDĖTINIAI PLATFORMINIAI VAGONAI (AUKŠTAIS ATVERIAMAISIAIS ŠONAIS)
YY.6.1 Šoninių ir galinių skydelių stipris
Taikomas reikalavimas atlaikyti dėl pakrauto sunkvežimio atsiradusią apkrovą, lygią 65 kN vieno iš poros atraminių ratų
guoliui, kuria naudojant galinius skydelius veikiamas 700 cm2ant taukšų arba ant prie taukšo sijos standžiai pritvirtintų
atramų nuleistų skydelių paviršius (rato plotis yra apie 200 mm), o naudojant šoninius skydelius –nuleistų ant aukštosios
aikštelės.
Šiuo apkrovos atveju neturėtų atsirasti matomos nuolatinės deformacijos.L 344/456 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Gali būti reikalaujama atlikti papildomus dinaminius galinių skydelių išaliuminio lydinio bandymus.
Be to, kas nurodyta pirma, taip pat turi būti taikomi toliau pavaizduoti apkrovos atvejai ir statiniai bandymai.
Galinis skydelis
Šoninės sienos skydelis
2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/457
YY.6.2 Stacionarių šoninių sienų skydelių stipris
Stacionarūs šoninės sienos skydeliai turėtų būti išbandomi 30 kN jėga, veikiant apie 350 × 200 mm prie krašto esantį plotą,
nukreipta horizontaliai iš vagono vidaus įišorę irį šono vidurį.
YY.6.3 Šoninių stovų stipris
Sukamieji arba nuimamieji šoniniai stovai turėtų išlaikyti šias apkrovas:
— įišorę nukreiptą horizontalią 35 kN apkrovą, kuria veikiama 500 mm atstumu nuo kiaurymės (stovo su šarnyriniu
sujungimu) vidurio
— įišorę nukreiptą horizontalią 35 kN apkrovą, kuria veikiama 500 mm atstumu nuo viršutinio tvirtinamojo
antbriaunio (nuimamojo stovo).
YY.6.4 Galinių stovų stipris
Kiekvienas galinis stovas turėtų išlaikyti įišorę nukreiptą horizontalią 80 kN apkrovą, kuria veikiama 350 mm virš viršutinio
grindų pavir šiaus.
YY.7 SAVIVARČIAI VAGONAI
YY.7.1 Sienų stipris
Sienos turėtų išlaikyti didžiausias leistinas numatytų vežti krovinių apkrovas.
YY.8 VAGONAI ISO KONTEINERIAMS IR (ARBA) KEIČIAMIESIEMS KĖBULAMS VEŽTI
YY.8.1 Konteinerių ir keičiamųjų kėbulų tvirtinimas
ISO konteineriai ir keičiamieji kėbulai prie riedmenų turėtų būti pritvirtinti įtaisais, kurie sukabinami su pakrovos vienetų
ISO kampiniais lietais elementais arba kampin ėmis plokštėmis. Šiuo metu tam naudojami įtaisai –tai tvirtinamieji kaiščiai ir
užsukamieji karabinai.
YY.8.2 Stiprio reikalavimai konteinerių (keičiamų jųkėbulų) laikomiesiems įtaisams
Konteinerių (keičiamųjų kėbulų) laikomieji įtaisai, su jais susiję įtvarai ir jų tvirtinimas prie riedmens turėtų išlaikyti toliau
nurodytų dydžių greitėjimą, kuriuo veikiama didžiausia bendroji konteinerio (keičiamojo kėbulo) masė. Gauta jėga turi būti
veikiama konteinerio (keičiamojo kėbulo), sulaikomų lentelėje nurodytų įtaisų skaičiaus, pagrindo plokštuma; daroma
prielaida, kad apkrova tarp jų pasiskirsto vienodai. Turi būti laikoma, kad nuovargio apkrovos veikia 107ciklų arba ciklų,
kurių skaičius atitinka nuovargio projektavimo normos patvarumo ribą (jei ji yra mažesnė), etapais.
Kryptis Pagreitis Sulaikomųjų vietų skaičius
Santykinis takumasIšilginė 2 g Sulaikomos 2 vietose
Skersinė 1 g Sulaikomos bet kuriose 2 vietose
Vertikali nukreipta žemyn 2 g Sulaikomos 4 vietose
Vertikali nukreipta aukštyn 1 g Sulaikomos bet kuriose 2 vietose
Nuovargio apkrovosIšilginė ± 0,2 g Sulaikomos 4 vietose
Skersinė ± 0,25 g Sulaikomos 4 vietose
Vertikali ± 0,6 g Sulaikomos 4 vietose
Tvirtinamųjų kaiščių įranga, nesideformavusi taip, kad tapt ųnetinkama naudoti, turėtų išlaikyti 150 kN vertikalią apkrovą,
kuria veikiama išilgai tvirtinamojo kaiščio vidurio linijos.L 344/458 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
YY.8.3 Konteinerio (keičiamojo kėbulo) laikomųjų įtaisų padėtis
Išilginė padėtis
Laikomieji įtaisai tvirtinami tokioje vietoje, kad atitiktų konteinerio (keičiamojo kėbulo), kurį vagonui buvo nurodyta vežti,
ilgį. Toliau lentelėje yra išvardyti išilginiai atstumai tarp įvairaus ilgio konteinerių ir keičiamųjų kėbulų laikomųjų įtaisų:
Konteinerio (keičiamojo kėbulo)
matmenų kodasKonteinerio (keičiamojo kėbulo) ilgisIšilginis atstumas tarp laikomųjų
įtaisų (mm)mm pėdos ir coliai
1 2 991 10’ 2 787 ± 2
2 6 058 20’ 5 853 ± 3
3 9 125 30’ 8 918 ± 4
4 12 192 40’ 11 985 ± 5
A 7 150 5 853 ± 3
B 7 315 24’ 5 853 ± 3
C 7 420 5 853 ± 3
D 7 430 24’6” 5 853 ± 3
E 7 800 5 853 ± 3
F 8 100 5 853 ± 3
G 12 500 41” 11 985 ± 5
H 13 106 43” 11 985 ± 5
K 13 600 11 985 ± 5
L 13 716 45” 11 985 + 5
M 14 630 48” 11 985 ± 5
N 14 935 49” 11 985 ± 5
P 16 154 11 985 ± 52006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/459
Horizontali padėtis
Stacionarūs laikomieji įtaisai
Stacionarūs laikomieji įtaisai ant vagono turėtų būti tvirtinami horizontaliai 2 259 ±2 mm atstumu vienas nuo kito.
Nulenkiamieji tvirtinamieji kaiščiaiTvirtinamųjų kaiščių porų funkciniai matmenys (a1, a2 ir C) panaikinus judėjimą rodyklėmis nurodyta kryptimi. Šių
funkcinių matmenų turėtų būti laikomasi vagonui važiuojant, kad ir koks būtų tvirtinamųjų kaiščių konstrukcijos tipas
(stacionarus ar nulenkiamasis):
Tvirtinamųjų kaiščių matmenys
Leistini tvirtinamojo kaiščio eksploataciniai matmenys yra tokie:
Matmuo gaminant Ribinis matmuo eksploatuojant
R3 Daugiausia R15
45oDaugiausia 65o
4+0,5/0Mažiausiai 3,5 mm
0o 0/+0,5Daugiausia 90o 0/+2,0(žr. pastabą)
Pastaba: Kai tvirtinamojo kaiščio galvutė yra veikiama horizontalia jėga vagono centro kryptimi (t. y. visai panaikinus
judėjimo įtaką), turėtų būti nustatytas kampas tarp tvirtinamojo kaiščio korpuso ir plieno liniuotės, pridėtos stačiu kampu
priešoninių rėmų priešais tvirtinamuosius kaiščius.L 344/460 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Pagamintų tvirtinamųjų kaiščių matmenys turėtų būti tokie:
YY.9 REIKALAVIMAI KITAI NAUDINGOSIOS APKROVOS TVIRTINAMAJAI ĮRANGAI
Mažiausio santykinio takumo reikalavimai suktuvams, brezentiniams diržams ir naudingosios apkrovos tvirtinamiesiems
žiedams yra tokie:
Naudingosios apkrovos sulaikomieji suktuvai, skirti naudoti su apkrovos sulaikomaisiais brezentiniais diržais, turėtų išlaikyti
76 kN apkrovą.
Naudingosios apkrovos sulaikomieji brezentiniai diržai turėtų būti ne žemenės nei 45 kN stiprio kategorijos.
Kiti reikalavimai yra tokie, kaip nurodyta toliau lentelėje, kurioje pateikiami įvairių Europoje naudojamų prekinių vagonų
pavyzdžiai.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/461
Vagono tipas ir ilgis su taukšais Raidinis kodasReikalaujamų krovinio tvirtinamųjų
įtaisų rūšis, skaičius ir padėtisKiekvieno krovinio tvirtinamojo įtaiso
apkrovos atvejis (arba matmenys)
1 ir 3 tipo dviašiai dengtieji
vagonai
14,02 mGbs18 tvirtinamųjų įtaisų –žiedų ant
vyrių arba pritvirtintų tvirtina-
mųjų skląsčių –kiekvienoje sie-
nos pusėje, iš jų8–viršutinėje
eilėje (1,1 m virš grindų) ir 10 –
apatinėje eilėje (0,35 m virš
grindų).Tvirtinamieji žiedai turėtų būti iš ne
mažiau kaip 14 mm skersmens
apvalaus plieno strypo.
Jei ant vagono grindų yra tvirti-
namieji įtaisai, 6 iš jųturėtų būti
tolygiai paskirstant tvirtinami išil-
gai kiekvienos iš šoninių sienų (iš
viso 12).Turėtų išlaikyti 85 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
2 tipo dviašiai dengtieji
vagonai
10,58 mGs14 tvirtinamųjų įtaisų –žiedų ant
vyrių arba pritvirtintų tvirtina-
mųjų skląsčių –kiekvienoje sie-
nos pusėje, iš jų6–viršutinėje
eilėje ir 8 –apatinėje eilėje.Tvirtinamieji žiedai turėtų būti iš ne
mažiau kaip 14 mm skersmens
apvalaus plieno strypo.
Jei ant vagono grindų yra tvirti-
namieji įtaisai, 4 iš jųturėtų būti
tolygiai tvirtinami išilgai kiekvie-
nos iš šoninių sienų (išviso 8).Turėtų išlaikyti 85 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
3 tipo dviašiai dengtieji
vagonai
14,02 mHbfs18 tvirtinamųjų įtaisų –žiedų ant
vyrių arba pritvirtintų tvirtina-
mųjų skląsčių –kiekvienoje sie-
nos pusėje, iš jų8–viršutinėje
eilėje (1,1 m virš grindų) ir 10 –
apatinėje eilėje (0,35 m virš
grindų).Tvirtinamieji žiedai turėtų būti iš ne
mažiau kaip 14 mm skersmens
apvalaus plieno strypo.
Jei ant vagono grindų yra tvirti-
namieji įtaisai, 4 turėtų būti
tolygiai paskirstant tvirtinami išil-
gai kiekvienos iš šoninių sienų (iš
viso 8).Turėtų išlaikyti 85 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
Dviašiai platforminiaivago-
nai su aukštais atveriamai-
siais šonais 10,0 mEsKad krovinį būtų galima dengti
lakštine danga arba pritvirtinti,
tvirtinamieji įtaisai turėtų būti
pritvirtinti prie riedmenų kėbulo
išorės, po 8 kiekvienoje sienos
pusėje.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo
Dviašiai platforminiai vago-
nai
13,86 mKsTvirtinamieji skląsčiai arba žiedai
lakštinei dangai tvirtinti išorėje.
24–atverčiamųjų šonų ir 8 –
atverčiamųjų galų išorėje.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
8žiedai arba tvirtinamieji skląs-
čiai (po 4 kiekvienoje šoninėje
sienoje) sulig atverčiamųjų šonų
vidine puseTurėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
12 tvirtinamųjų įtaisų, įmontuotų
grindyse, tolygiai paskirstytų išil-
gai kiekvienos šoninės sienos.Turėtų išlaikyti 170 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
Dviašiai platforminiai vago-
nai su aukštais atveriamai-
siais šonais(platforminiai
sudėtiniai) vagonai
13,86 mOs12 lakštinės dangos žiedų, pri-
tvirtintų prie išorinio grindų
krašto išilgai kiekvienos šoninės
sienos, ir 4 –išilgai kiekvienos
galinės sienosTurėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plienostrypo.
4 tvirtinamieji žiedai turėtų būti
pritvirtinti prie tokio pat krašto
išilgai kiekvienos šoninės sienos.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.L 344/462 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Vagono tipas ir ilgis su taukšais Raidinis kodasReikalaujamų krovinio tvirtinamųjų
įtaisų rūšis, skaičius ir padėtisKiekvieno krovinio tvirtinamojo įtaiso
apkrovos atvejis (arba matmenys)
1 tipo dengtieji vagonai su
vežimėliais
16,52 mGas/Gass16žiedų ant vyrių arba pritvir-
tintų tvirtinamųjų skląsčių, t. y. po
8 kiekvienoje sienos pusėje. Įtai-
sai turėtų būti pritvirtinti 0,35
m aukštyje virš grindų ir nebūti
išsikišę.Stiprio reikalavimas nenurodytas.
2 tipo dengtieji vagonai su
vežimėliais
21,7 mGabs/Gabss14 tvirtinamųjų įtaisų antšoninių
sienų, t. y. po vieną kiekviename
šoninių sienų gale, po vieną ant
kiekvienų durų statramsčio ir po
vieną kiekvienos šoninės sienos
centre. Įtaisai turėtų būti maž-
daug 1,5 m virš grindų lygio. Jie
turi būti sulig siena.Turėtų išlaikyti 40 kN tempimo
jėgą, kuria veikiama kryptimi,
lygiagrečia išilginei vagono vidurio
linijai.
1 tipo platforminiaivagonai
su aukštais atveriamaisiais
šonais ir su vežimėliais
14,04 mEas/Eaos13 tvirtinamųjų žiedų kiekvie-
noje sienos pusėje pritvirtinta
kėbulo išorėje.
2 tvirtinamieji žiedai, pritvirtinti
kėbulo išorėje ant kiekvienos
galinės sienos.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
2 tipo platforminiai vagonai
su aukštais atveriamaisiais
šonais ir su vežimėliais
15,74 mEanos6 tvirtinamieji žiedai kiekvienoje
sienos pusėje pritvirtinti vidinėje
kėbulo pusėje.
2 tvirtinamieji žiedai, pritvirtinti
vidinėje kėbulo pusėje ant kiek-vienos galin ės sienos. Įtaisai
turėtų būti tvirtinami kuo vieno-
desniais atstumais maždaug 0,2
m aukštyje virš grindų lygio ir,
kai nenaudojami, turi būti sulig
siena.Turėtų išlaikyti 40kN tempimo
jėgą, 45
okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
14 tvirtinamųjų žiedų, pritvir-
tintų kėbulo išorėje kiekvienoje
sienos pusėje.
2 tvirtinamieji žiedai, pritvirtinti
kėbulo išorėje ant kiekvienos
galinės sienos.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
1 tipo platforminiai vagonai
su vežimėliais (be atverčia-
mųjų šonų)
19,9 mRs/Res36žiedai ant šoninių rėmų. Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
8žiedai atverčiamųjų galų išo-
rėje.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
18 kablių antšoninių rėmų. Kiekvieno kablio skerspjūvis turėtų
atitikti ne mažesnį negu 40 mm
skersmenį.
1 tipo platforminiai vagonai
su vežimėliais (su atverčia-
maisiais šonais)
19,9 mRns/Rens36žiedai ant šoninių rėmų. Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
8žiedai atverčiamųjų galų išo-
rėje.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
18 tvirtinamųjų skląsčiai sulig
atverčiamųjų šonų (galų) vidine
puse.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
18 tvirtinamųjų įtaisų grindyse,
tolygiai paskirstytų išilgai vagono
ilgio, ir, jei nenaudojami, jie turi
neišsikišti virš grindų lygio.Turėtų išlaikyti 170 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/463
Vagono tipas ir ilgis su taukšais Raidinis kodasReikalaujamų krovinio tvirtinamųjų
įtaisų rūšis, skaičius ir padėtisKiekvieno krovinio tvirtinamojo įtaiso
apkrovos atvejis (arba matmenys)
2 tipo platforminiai vagonai
su vežimėliais (be atverčia-
mųjų šonų)
14,04 mRmms/
Rmmns24žiedai ant šoninių rėmų. Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
8žiedai atverčiamųjų galų išo-
rėje.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
14 kablių antšoninių rėmų. Kiekvieno kablio skerspjūvis turėtų
atitikti ne mažesnį negu 40 mm
skersmenį.
2 tipo platforminiai vagonai
su vežimėliais (be atverčia-
mųjų šonų)
19,9 mRemms/
Remmns24žiedai ant šoninių rėmų. Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
8žiedai atverčiamųjų galų išo-
rėje.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
12 tvirtinamųjų skląsčių sulig
atverčiamųjų šonų (galų) vidine
puse.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus plieno
strypo.
12 tvirtinamųjų įtaisų grindyse,
tolygiai paskirstytų išilgai ilgio ir,
jei nenaudojami, jie turi neišsi-
kišti virš grindų lygio.Turėtų išlaikyti 170 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
Vagono su vežimėliu su
atveriamuoju stogu
14,04—14,29 mTaemsVagono grindyse gali būti įrengti
6 tvirtinamieji įtaisai, tolygiai
paskirstyti kiekvienoje vagono
pusėje (iš viso 12). Jei tokie įtaisai
yraįrengti, tai nenaudojami jie
turi būti sulig grindimis, ir turi
atitikti gretimoje skiltyje nurody-
tus stiprio reikalavimus.Turėtų išlaikyti 170 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
1 tipo dengtieji vagonai su
vežimėliais su slankiosiomis
sienomis
21,7 mHabissRekomenduojama vagono grin-
dyse įrengti 16 tvirtinamųjų
įtaisų. Jei tokie įtaisai yra įren-
giami, jie turėtų būti įrengti
išilgine kryptimi tokiais interva-lais: 4 370 mm, 600 mm, 4 200
mm, 1 000mm, 4 200 mm, 600
mm/4 370 mm. Horizontali
įtaisų padėtis turėtų būti 970
mm nuo išilginės vagono vidurio
linijos. Nenaudojami jie turi neiš-
sikišti virš grindų.Turėtų išlaikyti 85 kN tempimo
jėgą, 45
okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
2A tipo dengtieji vagonai su
vežimėliais su slankiosiomis
sienomis
24,13 mHabbinsVagono grindyse turėtų būti
įrengta 16 tvirtinamųjų įtaisų.Jungiamosios detalės turėtų būti
tvirtinamos vienodais atstumais
išilgai kiekvienos šoninės sienos.
Nenaudojami jie turi neišsikišti
viršgrindų.Turėtų išlaikyti 85 kN tempimo
jėgą, 45
okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
Kiekvienoje vagono galin ėje sie-
noje turėtų būti 4 tvirtinamosios
jungiamosios detalės, išdėstytos
po 2 vagono viduje netoli kiek-
vieno kampinio statramsčio apie
0,75 ir 1,5 m aukštyje virš
grindų.Turėtų išlaikyti 30 kN tempimo
jėgą, veikiančią visomis kryptimis,
kaišia jėga vienu metu veikiamos
dvi jungiamosios detalės tokiame
pat aukštyje.L 344/464 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
Vagono tipas ir ilgis su taukšais Raidinis kodasReikalaujamų krovinio tvirtinamųjų
įtaisų rūšis, skaičius ir padėtisKiekvieno krovinio tvirtinamojo įtaiso
apkrovos atvejis (arba matmenys)
1A ir 2A tipų dviašiai deng-
tieji vagonai su slankiosiomis
sienomis
atitinkamai 14,2 m ir 15,5
mHbins/HbbinsVagono grindyse turėtų būti 12
krovinio tvirtinamųjų įtvirtinimų.
Jie turi būti tvirtinami vienodais
tarpais išilgai kiekvieno vagono
šono. Nenaudojami jie turi neiš-
sikišti virš grindų.Turėtų išlaikyti 85 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–išilginę vagono
vidurio liniją.
Kiekvienoje galin ėje vagono sie-
noje turėtų būti 4 tvirtinamosios
jungiamosios detalės, išdėstytos
po 2 vagono viduje netoli kiek-
vieno kampinio statramsčio apie
0,75 ir 1,5 m aukštyje virš
grindų.. Šios jungiamosios deta-
lės turi neišsikišti iš sienos, kai
nenaudojamos.Turėtų išlaikyti 30 kN tempimo
jėgą, veikiančią visomis kryptimis,
kaišia jėga vienu metu veikiamos
dvi jungiamosios detalės tokiame
pat aukštyje.
Platforminiai vagonai su
vežimėliu su mechanine
lakštinės dangos sistema,
atitinkamai 19,9 ir 20,09 mRils/RilnsRekomenduojama įrengti 10
įtraukiamųjų tvirtinamųjų žiedų.
Tvirtinamieji žiedai turėtų būti
tolygiai paskirstyti išilgine kryp-
timi ir, kai nenaudojami, turėtų
būti sulig grindimis.Turėtų išlaikyti 170 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–vertikalią vagono
išilginės ašies plokštumą.
Rekomenduojama 4 tvirtinamuo-
sius žiedus įrengti ant vidinių
galinių sienų paviršių.Stiprio reikalavimas nenurodytas
Platforminiai vagonai su 2
triašiais vežimėliais
16,4 mSammns26 apvalūs plieno žiedai turėtų
būti pritvirtinti prie šoninių
rėmų.Turėtų būti iš ne mažiau kaip 16
mm skersmens apvalaus strypo
12 tvirtinamųjų žiedų turėtų būti
pritvirtinta prie grindų ir tolygiai
paskirstyta išilgai kiekvieno
vagono šono, o nenaudojami jie
turėtų būti sulig grindimis.Turėtų išlaikyti 170 kN tempimo
jėgą, 45okampu veikiančią grindų
paviršių ir 30o–vertikalią vagono
išilginės ašies plokštumą.
YY.10 DEPO VILKTIES KABLIAI
Vilkties kabliai, jei jie įrengti, turi atitikti šiuos reikalavimus:
Vagono ypatybė Kablių skaičius Kablių vieta
Vieni arba dveji laipteliai arba galin ės aikštelės ir
apatinės konstrukcija plotis ≤2 500 mmPo vieną kiekvienoje pusėje Laisvai pasirenkama
Bendrasis atvejis Po vieną kiekvienoje pusėje Vagono viduryje
Jei dėl konstrukcijos kablio neįmanoma pri-
tvirtinti vagono viduryjePo du kiekvienoje pusėje Netoli kampo
Kablys ir jo tvirtinimas prie apatinės konstrukcijos turi būti pakankamai tvirti, kad vienu kabliu, tempiant įišorę 30 laipsnių
kampu bėgių kelio vidurio linijos atžvilgiu, būtų galima nuolydžiu vilkti bendrą 240 t masę. Kad tai būtų galima padaryti, šis
kablys turi būti skirtas išlaikyti 50 kN traukos jėgą.
Pastabos
1. Vilkties kablys turi būti tvirtinamas tokioje vietoje, kad nekiltų pavojaus, jog vilkties trosas apgadins laiptelius,
sankabos valdymo svirtis ir stabdžių valdymo rankenas.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/465
2. Vilkties kablys turi būti tvirtinamas tokioje vietoje, kad nekiltų pavojaus, jog užsikabins manevruotojo drabužiai (visų
pirma kelnių klešnės), šiam užlipant ant laiptelio ar nulipant nuo jo.
3. Siekiant sumažinti galimą pavojų personalui, esančiam greta traukinio, neturi būti vilkties kablio dalių, daugiau negu
250 mm išsikišusių išvagono apatinės konstrukcijos arba kėbulo. Jei vilkties kablio dalys iš vagono apatinės
konstrukcijos arba kėbulo yra išsikišusios 150–250 mm, kablys ir jo atrama turi būti nudažyti geltonai.L 344/466 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2006 12 8
ZZ PRIEDAS
KONSTRUKCIJOS IR MECHANINĖS DALYS
Leidžiamasis įtempis atsižvelgiant įpailgėjimo kriterijus
ZZ.1. KONSTRUKCINIO PLIENO RŪŠYS
Konstrukcinio plieno rūšių stiprumo atsargą, išreiškiamą EN12663:2000 3.4.3 punkte nurodytu S 2koeficientu, galima
nustatyti pagal medžiagos pailgėjimą įvykus avarijai. Toliau lentelėje pateikiamas sumažintas S 2dydis ir eksploatuojant
įrodyti priimtini šio metodo naudojimo kriterijai.
Medžiagos savybė
Leidžiamasis įtempis
Koeficientas S2
Pagrindinis metalasR < 0,8 Rm S2 ≥1,25 σc≤R
R > 0,8 Rm; A > 10 % S2 < 1,25 σc≤R
R > 0,8 Rm; A < 10 % S2 ≥1,25 σcRm
1,25
Siūlės metalasR < 0,8 Rm S2 ≥1,25 σcR
1,1
R > 0,8 Rm; A > 10 % S2 < 1,25 σcR
1,1
R > 0,8 Rm; A < 10 % S2 ≥1,25 σcRm
1,375
Pastaba: Žymėjimas atitinka EN12663:2000 naudojamą žymėjimą; A = medžiagos pailgėjimas įvykus avarijai.
ZZ.2. KITOS KONSTRUKCINĖS MEDŽIAGOS
Kitų konstrukcinių medžiagų leidžiamojo įtempio dydis turi būti mažesnis už medžiagos takumo ribą (arba santykinę
takumo ribą) ir ribinį medžiagos įtempį, padalytą iškoeficiento S 2, kaip apibrėžta EN12663 3.4.3 punkte. S 2laikomas lygiu
1,5, jeigu atsižvelgiant įEuropos standarte (EN) nustatytus kriterijus neleidžiama taikyti mažesnio dydžio.2006 12 8 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 344/467