LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 15/1

EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (EB) Nr. 24/2009

2008 m. gruodžio 19 d.

dėl finansinių priemonių korporacijų, sudarančių pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius, turto ir įsipareigojimų statistikos

(ECB/2008/30)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 5 straipsnį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

(1) Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad vykdydamas savo statistinės atskaitomybės reikalavimus, Europos centrinis bankas (ECB), padedant nacionaliniams centriniams bankams (NCB), turi teisę iš atraminės atskaitingosios visumos rinkti statistinę informaciją, reikalingą Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždaviniams vykdyti. Iš Reglamento (EB) Nr. 2533/98 2 straipsnio 2 dalies a punkto matyti, kad vykdant ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus, inter alia, pinigų ir finansų statistikos srityse, finansinių priemonių korporacijos, sudarančios pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius (FPK), yra atraminės atskaitingosios visumos dalis. Be to, pagal Reglamento (EB) Nr. 2533/98 3 straipsnį ECB turi nurodyti faktinę atskaitingąją visumą atraminės atskaitingosios visumos ribose, ir jam suteikiama teisė visiškai arba iš dalies atleisti tam tikras atskaitingųjų agentų grupes nuo statistinės atskaitomybės reikalavimų.

(2) FPK duomenų paskirtis yra pateikti ECB atitinkamą FPK subsektoriaus finansinės veiklos dalyvaujančiose valstybėse narėse, laikomose viena ekonomine teritorija, statistiką.

(3) Atsižvelgiant į glaudžius ryšius tarp FPK veiklos – pakeitimo vertybiniais popieriais ir pinigų finansinių institucijų (PFI), reikia suderintos, papildančios ir integruotos PFI ir FPK atskaitomybės. Todėl pagal šį reglamentą teikiamą statistinę informaciją reikia nagrinėti kartu su PFI vertybiniais popieriais pakeistų paskolų duomenų reikalavimais, nustatytais 2008 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio banko reglamente (EB) Nr. 25/2009 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus balanso (nauja redakcija) (ECB/2008/32) (2).

(4) Šiame reglamente nustatytais FPK ir PFI integruotos atskaitomybės būdu ir leidžiančiomis nukrypti nuostatomis siekiama kiek įmanoma sumažinti atskaitingųjų agentų atskaitomybės naštą ir išvengti FPK ir PFI statistinės informacijos pateikimo dubliavimo.

(5) NCB turėtų būti suteikta teisė atleisti FPK nuo atskaitomybės įsipareigojimų, dėl kurių jos patirtų nepagrįstai daug išlaidų lyginant su jų statistine nauda.

(6) Nors pagal ECBS statuto 34 straipsnio 1 dalį priimti reglamentai nedalyvaujančioms valstybėms narėms nesuteikia jokių teisių ir nenustato jokių pareigų, ECBS statuto 5 straipsnis taikomas visoms valstybėms narėms, nesvarbu, ar jos įsivedė eurą. Iš Reglamento (EB) Nr. 2533/98 17 konstatuojamosios dalies aiškiai matyti, kad ECBS statuto 5 straipsniu kartu su Europos bendrijos steigimo sutarties 10 straipsniu nustatoma pareiga nacionaliniu lygiu parengti ir įgyvendinti visas priemones, kurias nedalyvaujančios valstybės narės laiko tinkamomis statistinei informacijai, reikalingai ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, rinkti, ir laiku pasirengti statistikos srityje tapti dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis.

(7) FPK bus taikomas Reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnyje nustatytas ECB sankcijų režimas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente:

1) FPK – įmonė, įsteigta pagal nacionalinę arba Bendrijos teisę, pagal: i) sutarčių teisę – kaip valdymo bendrovių valdomas bendrasis fondas; ii) patikėjimo teisę; iii) bendrovių teisę – kaip viešoji arba privati ribotos atsakomybės bendrovė; iv) bet kokį kitą panašų mechanizmą, ir kurios pagrindinė veikla atitinka abu šiuos kriterijus: a) ji ketina įvykdyti arba vykdo vieną arba kelis pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius ir yra apsaugota nuo bankroto rizikos arba bet kokio kito perleidėjo įsipareigojimų nevykdymo; b) ji leidžia arba ketina leisti vertybinius popierius, pakeitimo vertybiniais popieriais fondų vienetus, kitas skolos priemones ir (arba) išvestines finansines priemones ir (arba) teisiškai arba ekonomiškai yra arba gali būti savininkė turto, užtikrinančio vertybinių popierių, pakeitimo vertybiniais popieriais fondų vienetų, kitų skolos priemonių ir (arba) išvestinių finansinių priemonių, kurios siūlomos parduoti viešai arba platinamos neviešai, emisiją. Į FPK apibrėžtį neįeina nei vienas iš šių subjektų: — PFI, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1 straipsnyje, — investiciniai fondai (IF), kaip apibrėžta 2007 m. liepos 27 d. Europos Centrinio banko reglamento (EB) Nr. 958/2007 dėl investicinių fondų turto ir įsipareigojimų statistikos (3) 1 straipsnyje (ECB/2007/8);

2) pakeitimas vertybiniais popieriais – sandoris arba schema, pagal kurį turtas arba turto fondas perleidžiami subjektui, kuris yra atskirtas nuo perleidėjo ir sukurtas pakeitimo vertybiniais popieriais tikslui arba tam naudojamas ir (arba) pagal kurį turto arba turto fondo arba jo dalies kredito rizika perleidžiama investuotojams į vertybinius popierius, pakeitimo vertybiniais popieriais fondo vienetus, kitas skolos priemones ir (arba) išvestines finansines priemones, išleistas subjekto, kuris yra atskirtas nuo perleidėjo ir sukurtas pakeitimo vertybiniais popieriais tikslui arba tam naudojamas, ir: a) kredito rizikos perleidimo atveju, perleidimas įgyvendinamas: — ekonominiu perleidimu turto, kuris buvo pakeistas vertybiniais popieriais subjektui, atskirtam nuo perleidėjo ir sukurtam pakeitimo vertybiniais popieriais tikslui arba tam naudojamam. Jis užbaigiamas vertybiniais popieriais pakeisto turto nuosavybės perleidimu iš perleidėjo arba dalinio dalyvavimo būdu, arba — naudojant kredito išvestines priemones, garantijas arba bet kokį panašų mechanizmą; ir b) kai tokie vertybiniai popieriai, pakeitimo vertybiniais popieriais fondo vienetai, skolos priemonės ir (arba) išvestinės finansinės priemonės išleidžiami, jie nereiškia perleidėjo mokėjimo įsipareigojimų;

3) perleidėjas – turto arba turto fondo ir (arba) turto arba turto fondo kredito rizikos perleidėjas pakeitimo vertybiniais popieriais struktūrai;

4) dalyvaujanti valstybė narė – eurą įsivedusi valstybė narė;

5) nedalyvaujanti valstybė narė – euro neįsivedusi valstybė narė;

6) atskaitingasis agentas – atskaitingasis agentas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje;

7) rezidentas – rezidentas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje. Taikant šį reglamentą, jei juridinis asmuo neturi fizinės dimensijos, jo rezidavimo vietą nulemia ekonominė teritorija, pagal kurios teisės aktus jis yra įsteigtas. Jei subjektas yra neįregistruotas, kaip kriterijus naudojamas juridinis adresas, t. y. šalis, kurios teisinė sistema reguliuoja subjekto sukūrimą ir tolesnį egzistavimą;

8) PFI – pinigų finansinė institucija, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1 straipsnyje;

9) atitinkamas NCB – dalyvaujančios valstybės narės, kurioje yra FPK rezidavimo vieta, NCB;

10) veiklos pradėjimas – bet kokia veikla, įskaitant visas parengiamąsias priemones, susijusi su pakeitimu vertybiniais popieriais, išskyrus atvejus, kai subjektas tik įsteigiamas, nenumatant pradėti pakeitimo vertybiniais popieriais veiklos per ateinančius šešis mėnesius. Bet kokia FPK veikla, kurios ji imasi po to, kai numatoma pakeitimo vertybiniais popieriais veikla, yra veiklos pradėjimas.

2 straipsnis

Atskaitingoji visuma

1. FPK, kurių rezidavimo vieta yra dalyvaujančios valstybės narės teritorijoje, sudaro atraminę atskaitingąją visumą. Atraminei atskaitingajai visumai taikomas 3 straipsnio 2 dalyje nustatytas įsipareigojimas.

2. Atraminė atskaitingoji visuma, išskyrus tas FPK, kurios pagal 5 straipsnio 1 dalies c punktą visiškai atleidžiamos nuo įsipareigojimų, sudaro faktinę atskaitingąją visumą. Faktinei atskaitingajai visumai taikomi 4 straipsnyje nustatyti atskaitomybės įsipareigojimai, atsižvelgiant į 5 straipsnyje nustatytas leidžiančias nukrypti nuostatas. FPK, kurios pagal 5 straipsnio 3 dalį turi pateikti savo metinę finansinę ataskaitą arba pagal 5 straipsnio 5 dalį turi laikytis ad hoc atskaitomybės įsipareigojimų, taip pat yra faktinės atskaitingosios visumos dalis.

3. Jeigu pagal savo nacionalinę teisę FPK neturi juridinio asmens statuso, už pagal šį reglamentą reikalaujamos informacijos pateikimą atsako asmenys, teisiškai įpareigoti atstovauti FPK, arba, nesant formalizuoto atstovavimo – asmenys, kurie pagal taikomus nacionalinius teisės aktus atsako už FPK veiksmus.

3 straipsnis

Statistikai naudojamas FPK sąrašas

1. ECB vykdomoji valdyba parengia ir tvarko statistikai naudojamą FPK, kurios sudaro atraminę atskaitingąją visumą, sąrašą. FPK pateikia NCB duomenis, kurių NCB reikia pagal 2008 m. gruodžio 19 d. Gaires ECB/2008/31, iš dalies keičiančias Gaires ECB/2007/9 dėl pinigų, finansinių institucijų ir rinkų statistikos (nauja redakcija) (4). NCB ir ECB pateikia šį sąrašą ir jo atnaujinimus tinkama forma, įskaitant elektronines priemones, internetą, arba, atitinkamų atskaitingųjų agentų prašymu, popierine forma.

2. FPK informuoja atitinkamą NCB apie savo buvimą per vieną savaitę nuo dienos, kurią FPK pradėjo veiklą, nesvarbu, ar ji tikisi, kad jai pagal šį reglamentą bus taikomi reguliarios atskaitomybės įsipareigojimai.

3. Jeigu 1 dalyje nurodyto sąrašo naujausias prieinamas elektroninis variantas yra neteisingas, ECB netaiko sankcijų jokiam subjektui, kuris tinkamai neįvykdė savo atskaitomybės reikalavimų, jeigu buvo įvykdytas 2 dalyje nustatytas reikalavimas ir jeigu subjektas sąžiningai rėmėsi neteisingu sąrašu.

4 straipsnis

Ketvirtinės statistinės atskaitomybės reikalavimai ir atskaitomybės taisyklės

1. Vadovaudamasi I ir II priedais, faktinė atskaitingoji visuma kas ketvirtį teikia atitinkamam NCB duomenis apie ketvirčio pabaigos FPK turto ir įsipareigojimų likučius, finansinius sandorius ir visiškus ir (arba) dalinius nurašymus.

2. NCB gali rinkti 1 dalyje reikalaujamą statistinę informaciją apie FPK išleistus ir laikomus vertybinius popierius kaip apie kiekvieną vertybinį popierių tokia apimtimi, kad 1 dalyje nurodytus duomenis būtų galima išvesti vadovaujantis III priede nustatytais būtinaisiais statistikos standartais.

3. Nepažeidžiant II priede nustatytų atskaitomybės taisyklių, visi duomenys apie FPK turtą ir įsipareigojimus pagal šį reglamentą pateikiami vadovaujantis atskaitomybės taisyklėmis, nustatytomis atitinkamuose nacionaliniuose teisės aktuose, perkeliančiuose į nacionalinę teisę 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (5). FPK, kurioms netaikomi nacionaliniai teisės aktai, perkeliantys į nacionalinę teisę Direktyvą 86/635/EEB, taikomos apskaitos taisyklės, nustatytos atitinkamuose nacionaliniuose teisės aktuose, perkeliančiuose į nacionalinę teisę 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB, grindžiamą Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (6). FPK, kurioms netaikomi nacionaliniai teisės aktai, perkeliantys į nacionalinę teisę kurią nors iš šių direktyvų, taikomi bet kokie kiti atitinkami nacionaliniai arba tarptautiniai apskaitos standartai arba praktika.

4. Kai pagal 3 dalį reikalaujama teikti duomenis apie priemones pagal rinkos vertę, NCB gali atleisti FPK nuo duomenų teikimo apie šias priemones pagal rinkos vertę, jeigu FPK patirtų nepagrįstai didelių išlaidų. Šiuo atveju FPK taiko įvertinimą, naudojamą pranešimuose investuotojams.

5. Kai pagal nacionalinės rinkos praktiką turimi duomenys siejami su bet kuria ketvirčio data, NCB gali leisti atskaitingiesiems agentams pateikti šiuos ketvirtinius duomenis, jeigu duomenys yra palyginami ir jeigu buvo atsižvelgta į svarbius sandorius, įvykusius nuo šios datos ir ketvirčio pabaigos.

6. Vietoje 1 dalyje nurodyto visiško ir (arba) dalinio nurašymo FPK, sutarusi su atitinkamu NCB, gali pateikti kitą informaciją, leidžiančią NCB išvesti reikiamus duomenis apie visišką ir (arba) dalinį nurašymą.

5 straipsnis

Leidžiančios nukrypti nuostatos

1. NCB gali leisti nukrypti nuo 4 straipsnyje nustatytų atskaitomybės reikalavimų kaip išdėstyta toliau.

a) Paskolų, kurios kilo iš euro zonos PFI ir yra paskirstytos pagal terminą, sektorių ir skolininkų rezidavimo vietą, atveju, jeigu PFI toliau administruoja vertybiniais popieriais pakeistas paskolas, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32), NCB gali taikyti FPK nuo duomenų apie šias paskolas teikimo leidžiančias nukrypti nuostatas. Reglamente (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) numatytas šių duomenų teikimas.

b) NCB gali atleisti FPK nuo visų I priede nustatytų atskaitomybės reikalavimų, išskyrus pareigą kas ketvirtį teikti duomenis apie viso turto likučius ketvirčio pabaigoje, jeigu FPK, kurios prisideda prie ketvirtinių agreguotų turto ir (arba) įsipareigojimų, turi ne mažiau kaip 95 % viso FPK turto pagal likučius kiekvienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje. NCB laiku tikrina, ar ši sąlyga vykdoma, kad prireikus nuo kiekvienų kalendorinių metų pradžios taikytų bet kokią leidžiančią nukrypti nuostatą arba jos nebetaikytų.

c) Jei, laikantis III priede nustatytų būtinųjų statistikos standartų, 4 straipsnyje nurodyti duomenys gali būti išvesti iš kitų statistinių, viešųjų arba priežiūros institucijų duomenų šaltinių ir nepažeidžiant a ir b punktų, NCB, pasikonsultavę su ECB, gali visiškai arba iš dalies atleisti atskaitinguosius agentus nuo šio reglamento I priede nustatytų atskaitomybės reikalavimų.

2. Atitinkamam NCB iš anksto pritarus, FPK gali nuspręsti nesinaudoti 1 dalyje nurodytomis leidžiančiomis nukrypti nuostatomis ir vietoje to vykdyti visus 4 straipsnyje nurodytus atskaitomybės reikalavimus.

3. FPK, kurios naudojasi leidžiančia nukrypti nuostata pagal 1 dalies c punktą, vadovaudamosi taikytina FPK rezidavimo valstybės narės nacionaline teisine praktika, per šešis mėnesius nuo atskaitinio laikotarpio pabaigos arba kuo anksčiau po jo pateikia atitinkamam NCB savo metines finansines ataskaitas, jeigu jų negalima gauti iš viešų šaltinių. Atitinkamas NCB praneša tai toms FPK, kurioms taikomas šis atskaitomybės reikalavimas.

4. Jeigu tris iš eilės ataskaitinius laikotarpius atitinkamam NCB laiku nebuvo pateikti duomenys, kurių statistikos standartai prilygtų šiame reglamente aprašytiems standartams, atitinkamas NCB, neatsižvelgdamas į tai, ar atitinkama FPK dėl to yra kalta, panaikina 1 dalies c punkte nustatytą leidžiančią nukrypti nuostatą. FPK pradeda teikti duomenis kaip nustatyta 4 straipsnyje ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo tos dienos, kurią atitinkamas NCB pranešė atskaitingiesiems agentams, kad leidžianti nukrypti nuostata buvo panaikinta.

5. Nepažeidžiant 3 dalies, kad būtų vykdomi šiame reglamente nustatyti reikalavimai, NCB gali nustatyti ad hoc atskaitomybės reikalavimus FPK, kurioms pagal 1 dalies c punktą taikomos leidžiančios nukrypti nuostatos. FPK pateikia ad hoc reikalaujamą informaciją per 15 darbo dienų nuo atitinkamo NCB prašymo.

6 straipsnis

Savalaikiškumas

NCB pateikia ECB agreguotus ketvirtinius turto ir įsipareigojimų duomenis, apimančius FPK pozicijas kiekvienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje, iki 28-os darbo dienos, einančios po ketvirčio, kurio duomenys teikiami, pabaigos. NCB nustato terminus, kada jie turi gauti duomenis iš atskaitingųjų agentų.

7 straipsnis

Būtinieji standartai ir nacionalinės atskaitomybės taisyklės

1. FPK vykdo jiems taikomus atskaitomybės reikalavimus laikydamiesi III priede nustatytų būtinųjų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisų standartų.

2. Atsižvelgdami į nacionalinius ypatumus, NCB nustato ir įgyvendina atskaitomybės taisykles, kurių turi laikytis faktinė atskaitingoji visuma. NCB užtikrina, kad pagal tokias atskaitomybės taisykles būtų teikiama reikalinga statistinė informacija ir būtų galima tiksliai patikrinti, kaip laikomasi III priede nustatytų sąvokų atitikties ir būtinųjų perdavimo, tikslumo ir pataisų standartų.

8 straipsnis

Tikrinimas ir privalomas rinkimas

Teisę tikrinti arba rinkti informaciją, kurią atskaitingieji agentai privalo pateikti pagal šį reglamentą, įgyvendina NCB, nepažeisdami ECB teisės pačiam įgyvendinti šias teises. Būtent, NCB įgyvendina šią teisę tada, kai faktinei atskaitingajai visumai priklausanti institucija nevykdo III priede nustatytų būtinųjų perdavimo, tikslumo, sąvokų atitikties ir pataisų standartų.

9 straipsnis

Pirmasis duomenų teikimas

1. FPK, kuri pradėjo veiklą iki 2009 m. kovo 24 d. imtinai, informuoja atitinkamą NCB apie savo buvimą iki 2009 m. kovo mėn. pabaigos, nesvarbu, ar ji tikisi, kad jai pagal šį reglamentą bus taikomi reguliarios atskaitomybės įsipareigojimai.

2. FPK, kuri pradėjo veiklą po 2009 m. kovo 24 d., informuoja atitinkamą NCB apie savo buvimą pagal 3 straipsnio 2 dalį.

3. Duomenys pagal statistinės atskaitomybės reikalavimus, kurie taikomi FPK pagal 4 ir 5 straipsnius, pirmą kartą pradedami teikti nuo 2009 m. gruodžio mėn. ketvirtinių duomenų. Teikiant duomenis pirmą kartą, pateikiami tik likučiai.

4. FPK, kurios pradeda veiklą po 2009 m. gruodžio 31 d., teikdamos duomenis pirmą kartą, pateikia ketvirtinius duomenis, susijusius su pradiniu pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriu.

5. FPK, kurios pradeda veiklą po euro įvedimo jų valstybėse narėse po 2009 m. gruodžio 31 d., teikdamos duomenis pirmą kartą, pateikia ketvirtinius duomenis, susijusius su pradiniu pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriu.

10 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2008 m. gruodžio 19 d. ECB valdančiosios tarybos vardu ECB pirmininkas Jean-Claude TRICHET

(1) OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

(2) Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 14.

(3) OL L 211, 2007 8 11, p. 8.

(4) Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(5) OL L 372, 1986 12 31, p. 1.

(6) OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

I PRIEDAS STATISTINĖS ATSKAITOMYBĖS REIKALAVIMAI 1 lentelė Likučiai ir sandoriai A. Vidaus B. Kitos dalyvaujančios valstybės narės C. Likęs pasaulis D. Iš viso Iš viso PFI Ne PFI – iš viso Iš viso PFI Ne PFI – iš viso Valdž. sektorius (S.13) Kiti rezidentai Valdž. sektorius (S.13) Kiti rezidentai Iš viso Kiti finansiniai tarpininkai + finansinės pagalbinės įmonės (S.123+S.124) Draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S.125) Nefinansinės korporacijos (S.11) Namų ūkiai + ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams (S.14+S.15) Iš viso Kiti finansiniai tarpininkai + finansinės pagalbinės įmonės (S.123+S.124) Draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S.125) Nefinansinės korporacijos (S.11) Namų ūkiai + ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams (S.14+S.15) iš jų FPK iš jų FPK TURTAS 1 Indėliai ir paskolų reikalavimai 2 Vertybiniais popieriais pakeistos paskolos 2a perleidėjas – euro zonos PFI iki 1 metų nuo 1 ir iki 5 metų nuo 5 metų 2b perleidėjas – euro zonos valdžios sektorius 2c perleidėjas – euro zonos KFT (1) ir DKPF (2) 2d perleidėjas – euro zonos NFK (3) 2e ne euro zonos perleidėjas 3 Vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas ( 4 ) iki 1 metų nuo 1 ir iki 2 metų nuo 2 metų 4 Kitas vertybiniais popieriais pakeistas turtas 4a iš jų perleidėjas – valdžios sektorius 4b iš jų perleidėjas – euro zonos NFK 5 Akcijos ir kita nuosavybė 6 Išvestinės finansinės priemonės 7 Ilgalaikis turtas 8 Likęs turtas ĮSIPAREIGOJIMAI 9 Paskolos ir gauti indėliai 10 Išleisti skolos vertybiniai popieriai ( 4 ) iki 1 metų nuo 1 ir iki 2 metų nuo 2 metų 11 Kapitalas ir atsargos 12 Išvestinės finansinės priemonės 13 Likę įsipareigojimai

2 lentelė: Visiškas ir (arba) dalinis nurašymas D. Iš viso TURTAS 2 2 Vertybiniais popieriais pakeistos paskolos (1) Kiti finansiniai tarpininkai, išskyrus draudimo korporacijas ir pensijų fondus. (2) Draudimo korporacijos ir pensijų fondai. (3) Nefinansinės korporacijos. (4) Vadovaudamiesi 4 straipsnio 2 dalimi, NCB gali nuspręsti šiems straipsniams rinkti duomenis apie kiekvieną vertybinį popierių.

APIBRĖŽTYS 1 DALIS Priemonių kategorijų apibrėžtys Šioje lentelėje pateikiamas priemonių kategorijų, kurias nacionaliniai centriniai bankai (NCB) pagal šį reglamentą perkelia į nacionalines kategorijas, išsamus standartinis aprašas. Lentelė nėra atskirų finansinių priemonių sąrašas ir aprašai nėra išsamūs. Apibrėžiant remiamasi Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema Bendrijoje (toliau – ESS 95). Visas finansinis turtas ir įsipareigojimai turi būti pateikiami bendruoju pagrindu, t. y. finansinis turtas negali būti pateikiamas be finansinių įsipareigojimų. A lentelė Finansinių priemonių korporacijų, sudarančios pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius, turto ir įsipareigojimų priemonių kategorijų apibrėžtys TURTO KATEGORIJOS Kategorija Pagrindinių požymių aprašymas 1. Indėliai ir paskolų reikalavimai Atskaitomybės sistemoje šią kategoriją sudaro lėšos, kurias finansinių priemonių korporacijos, sudarančios pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius (FPK), paskolino skolininkams ir kurios nėra patvirtintos dokumentais arba patvirtintos vienu dokumentu, net jeigu jis tapo perleidžiamuoju. Ji apima šiuos straipsnius: — pinigų finansinėse institucijose (PFI) padėti indėliai, — FPK suteiktos paskolos, — reikalavimai pagal atvirkštinius atpirkimo sandorius arba vertybinių popierių skolinimasis už grynųjų pinigų įkaitą. Grynųjų pinigų, sumokėtų už FPK nupirktus vertybinius popierius, arba vertybinių popierių skolinimosi už grynųjų pinigų įkaitą priešinys (žr. 9 kategoriją). Šis straipsnis taip pat apima turimus apyvartoje esančius eurų ir užsienio valiutos, paprastai naudojamos mokėjimams atlikti, banknotus ir monetas. 2. Vertybiniais popieriais pakeistos paskolos Atskaitomybės sistemoje šią kategoriją sudaro lėšos, kurios buvo paskolintos skolininkams ir kurias atskaitingieji agentai įsigijo iš perleidėjo. Šios lėšos nėra patvirtintos dokumentais arba patvirtintos vienu dokumentu, net jeigu jis tapo perleidžiamuoju. Ji taip pat apima: — finansinį lizingą, suteiktą trečiosioms šalims: finansinis lizingas – tai sutartys, pagal kurias teisėtas ilgalaikės prekės savininkas (toliau – nuomotojas) šį turtą beveik visam arba visam ekonominiam jo naudojimo laikotarpiui skolina trečiajai šaliai (toliau – nuomininkas) už įnašus, padengiančius prekės kainą ir apskaičiuotas palūkanas. Laikoma, kad nuomininkas gauna visą naudą iš prekės naudojimo ir padengia su nuosavybe susijusias išlaidas bei riziką. Statistikos tikslais finansinis lizingas laikomas nuomotojo nuomininkui suteiktomis paskolomis, suteikiančiomis galimybę nuomininkui nusipirkti ilgalaikę prekę. Perleidėjo, veikiančio kaip nuomotojas, suteiktas finansinis lizingas turi būti įrašytas turto straipsnyje „vertybiniais popieriais pakeistos paskolos“. Turtas (ilgalaikės prekės), kuris buvo paskolintas nuomininkui, neturi būti įrašomas, — blogas paskolas, kurios dar negrąžintos arba nenurašytos: blogomis paskolomis laikomos paskolos, kurios negrąžinamos laiku arba kurios kitokiais būdais pripažįstamos nuvertėjusiomis, — turimus neperleidžiamuosius vertybinius popierius: turimus vertybinius popierius, išskyrus akcijas ir kitą nuosavybę, kurie nėra perleidžiamieji ir kuriais negalima prekiauti antrinėse rinkose, taip pat žr. „paskolas, kuriomis prekiaujama“, — paskolas, kuriomis prekiaujama: paskolos, de facto tapusios perleidžiamosiomis, turi būti klasifikuojamos turto straipsnyje „vertybiniais popieriais pakeistos paskolos“, jeigu jos lieka patvirtintos vienu dokumentu ir jeigu paprastai jomis prekiaujama tik kartais, — subordinuotoji skola indėlių arba paskolų forma: subordinuotosios skolos priemonės yra papildomas reikalavimas institucijai emitentei, kuris gali būti įvykdytas tik įvykdžius visus aukštesnį statusą turinčius reikalavimus, pvz., indėlius ir (arba) paskolas; dėl to jos turi kai kurias „akcijų ir kitos nuosavybės“ ypatybes. Statistikos tikslais subordinuotoji skola turi būti traktuojama atsižvelgiant į finansinės priemonės pobūdį, t. y. klasifikuojama kaip „vertybiniais popieriais pakeistos paskolos“ arba kaip „vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas“, atsižvelgiant į finansinės priemonės pobūdį. Kai FPK turima visų formų subordinuotoji skola šiuo metu statistikos tikslais išreiškiama nurodant vieną skaičių, šis skaičius turi būti klasifikuojamas straipsnyje „vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas“, kadangi subordinuotąją skolą daugiausia sudaro vertybiniai popieriai, o ne paskolos. Duomenys apie vertybiniais popieriais pakeistas paskolas turi būti pateikiami pagal šias taisykles: — paskolos nefinansinėms korporacijoms, kurios kilo iš euro zonos PFI, turi būti paskirstytos pagal terminą. Tai reiškia terminą paskolos suteikimo metu, t. y. pradinį terminą, ir nusako fiksuotą laikotarpį, per kurį paskola turi būti grąžinta, — paskolos turi būti pateikiamos nominalia verte, net jei jos buvo nupirktos iš perleidėjo už kitokią kainą. Nominalios vertės ir pirkimo kainos skirtumo priešinys turi būti nurodytas „likusiuose įsipareigojimuose“. Šis straipsnis apima vertybiniais popieriais pakeistas paskolas, neatsižvelgiant į tai, ar pagal vyraujančią apskaitos praktiką paskolos turi būti pripažintos atskaitingojo agento balanse. 3. Vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas Turimi vertybiniai popieriai, išskyrus „akcijas ir kitą nuosavybę“, kurie yra perleidžiamieji ir kuriais paprastai prekiaujama antrinėse rinkose arba kurie gali būti užskaityti rinkoje, ir kurie nesuteikia turėtojui jokių nuosavybės teisių į instituciją emitentę. Šis straipsnis apima: — turimus vertybinius popierius, patvirtintus arba nepatvirtintus dokumentais, kurie suteikia turėtojui besąlygišką teisę į fiksuotas arba sutartiniu būdu nustatytas pajamas, tam tikrą dieną arba dienomis, arba pradedant nuo emisijos metu nustatytos datos, gaunamas atkarpų ir (arba) nustatytos fiksuotos sumos forma, — subordinuotąją skolą skolos vertybinių popierių forma. Pagal vertybinių popierių skolinimo operacijas paskolinti vertybiniai popieriai arba pagal atpirkimo sandorį parduoti vertybiniai popieriai lieka pradinio savininko balanse ir neturi būti apskaitomi laikinojo įgijėjo balanse, jeigu yra tvirtas įsipareigojimas atlikti atvirkštinę operaciją, o ne vien tik galimybė tai padaryti (taip pat žr. 9 kategoriją). Jeigu laikinasis įgijėjas parduoda gautus vertybinius popierius, šis pardavimas turi būti apskaitytas kaip tiesioginis vertybinių popierių sandoris ir įrašytas laikinojo įgijėjo balanse kaip vertybinių popierių portfelio neigiama pozicija. Turimi vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas, turi būti paskirstyti pagal terminą. Tai reiškia terminą išleidimo metu, t. y. pradinį terminą, ir nusako fiksuotą finansinės priemonės gyvavimo laikotarpį, kuriam nepasibaigus ji negali būti išpirkta. Šis straipsnis apima vertybinius popierius, išskyrus akcijas, kurie buvo pakeisti vertybiniais popieriais, neatsižvelgiant į tai, ar pagal vyraujančią apskaitos praktiką vertybiniai popieriai turi būti pripažinti atskaitingojo agento balanse. 4. Kitas vertybiniais popieriais pakeistas turtas Šis straipsnis apima vertybiniais popieriais pakeistą turtą, išskyrus turtą, patenkantį į 2 ir 3 kategorijas, pavyzdžiui, gautinus mokesčius arba komercinius kreditus, neatsižvelgiant į tai, ar pagal vyraujančią apskaitos praktiką turtas turi būti pripažintas atskaitingojo agento balanse. 5. Akcijos ir kita nuosavybė Turimi vertybiniai popieriai, reiškiantys nuosavybes teises į korporacijas arba kvazikorporacijas. Paprastai šie vertybiniai popieriai suteikia jų turėtojams teisę gauti korporacijų arba kvazikorporacijų pelno dalį ir nuosavų lėšų dalį likvidavimo atveju. 6. Išvestinės finansinės priemonės Šiame straipsnyje turi būti nurodomos visos šios išvestinės finansinės priemonės: — pasirinkimo sandoriai, — ilgalaikės pirkimo teisės, — ateities sandoriai, — apsikeitimo sandoriai, ypač kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai. Bendrieji būsimieji įsipareigojimai, kylantys iš išvestinių priemonių sutarčių, neturi būti nurodomi kaip balanso straipsniai. Šis straipsnis neapima finansinių išvestinių priemonių, kurios pagal nacionalines taisykles neturi būti apskaitomos balanse. 7. Ilgalaikis turtas Šis straipsnis apima investicijas į materialųjį ilgalaikį turtą, pvz., gyvenamuosius pastatus, kitus pastatus ir statinius bei negyvenamuosius pastatus. 8. Likęs turtas Tai likęs balanso turto dalies straipsnis, apibrėžiamas kaip „kitur neįtrauktas turtas“. Šis straipsnis gali apimti: — sukauptas palūkanas, gautinas už indėlius ir paskolas, — sukauptas palūkanas už vertybinius popierius, išskyrus akcijas, — sukauptus nuompinigius už ilgalaikį turtą, — gautinas sumas, nesusijusias su pagrindine FPK veikla. ĮSIPAREIGOJIMŲ KATEGORIJOS Kategorija Pagrindinių požymių aprašymas 9. Paskolos ir gauti indėliai FPK kreditoriams mokėtinos sumos, išskyrus sumas, kylančias iš perleidžiamųjų vertybinių popierių emisijos. Šį straipsnį sudaro: — paskolos: atskaitingosioms FPK suteiktos paskolos, nepatvirtintos dokumentais arba patvirtintos vienu dokumentu, net jeigu jis tapo perleidžiamuoju, — FPK išleistos neperleidžiamosios skolos priemonės: priemonės gali būti vadinamos „neperleidžiamosiomis“ ta prasme, kad yra apribojimų norint perleisti priemonės teisinę nuosavybę, o tai reiškia, kad jos negali būti parduotos arba, nors techniškai jos yra perleidžiamos, jomis negali būti prekiaujama dėl to, kad nėra organizuotos rinkos. Atskaitingųjų agentų išleistos neperleidžiamosios priemonės, kurios vėliau tampa perleidžiamosiomis ir kuriomis gali būti prekiaujama antrinėse rinkose, turėtų būti perklasifikuotos kaip „skolos vertybiniai popieriai“, — atpirkimo sandoriai: grynųjų pinigų, gautų už vertybinius popierius, kuriuos už tam tikrą kainą pardavė atskaitingieji agentai, pateikę tvirtą įsipareigojimą atpirkti tuos pačius (arba panašius) vertybinius popierius už nustatytą kainą tam tikrą dieną ateityje, priešinys. Sumos, kurias atskaitingieji agentai gavo už trečiajai šaliai („laikinajam įgijėjui“) perleistus vertybinius popierius, turi būti klasifikuojamos, jeigu yra tvirtas įsipareigojimas atlikti atvirkštinį sandorį, o ne tik galimybė tai padaryti. Tai reiškia, kad atskaitingieji agentai išlaiko visą sandorio metu patiriamą atitinkamų vertybinių popierių riziką ir gaunamą naudą. Šiame straipsnyje klasifikuojami šie atpirkimo tipo sandoriai: — sumos, gautos už vertybinius popierius, laikinai perleistus trečiajai šaliai vertybinių popierių skolinimo už grynųjų pinigų įkaitą forma, — sumos, gautos už vertybinius popierius, laikinai perleistus trečiajai šaliai pardavimo (atgalinio pirkimo) susitarimo forma. Vertybiniai popieriai, dėl kurių sudaromi atpirkimo tipo sandoriai, pagal taisykles įrašomi 3 turto straipsnyje „Vertybiniai popieriai išskyrus akcijas“. Į šį straipsnį taip pat įtraukiami sandoriai, kuriais už grynųjų pinigų įkaitą laikinai perleidžiamas auksas. 10. Išleisti skolos vertybiniai popieriai FPK išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus „akcijas ir kitą nuosavybę“, kurie paprastai yra perleidžiamosios priemonės ir kuriais prekiaujama antrinėse rinkose arba kurie gali būti užskaityti rinkoje ir kurie nesuteikia jų turėtojui jokių nuosavybės teisių į instituciją emitentę. Šis straipsnis, inter alia, apima vertybinius popierius, išleistus: — turtu užtikrintų vertybinių popierių forma, — kreditu susietų obligacijų forma. 11. Kapitalas ir atsargos Atskaitomybės sistemoje šią kategoriją sudaro sumos, atsirandančios iš akcininkams arba kitiems savininkams atskaitingųjų agentų išleidžiamo akcinio kapitalo, išreiškiančio turėtojo nuosavybės teises į FPK ir apskritai teisę gauti dalį jos pelno ir dalį nuosavų lėšų likvidavimo atveju. Taip pat įtraukiamos lėšos, atsirandančios iš nepaskirstytojo pelno arba lėšų, kuriuos atskaitingieji agentai atideda numatomiems tikėtiniems mokėjimams ir įsipareigojimams ateityje. Šis straipsnis apima: — akcinį kapitalą, — nepaskirstytąjį pelną arba lėšas, — specialiuosius ir bendruosius atidėjinius paskoloms, vertybiniams popieriams ir kitų rūšių turtui, — pakeitimo vertybiniais popieriais fondų vienetus. 12. Išvestinės finansinės priemonės Žr. 6 kategoriją 13. Likę įsipareigojimai Tai likęs balanso įsipareigojimų dalies straipsnis, apibrėžiamas kaip „kitur neįtraukti įsipareigojimai“. Šis straipsnis gali apimti: — sukauptas mokėtinas palūkanas už paskolas ir indėlius, — mokėtinas sumas, nesusijusias su pagrindine FPK veikla, t. y. tiekėjams mokėtinas sumas, mokesčius, darbo užmokestį, socialines įmokas ir kt., — atidėjinius, išreiškiančius įsipareigojimus trečiųjų šalių atžvilgiu, t. y. pensijas, dividendus ir kt., — grynąsias pozicijas, atsirandančios skolinant vertybinius popierius be grynųjų pinigų įkaito, — grynąsias sumas, mokėtinas pagal būsimus atsiskaitymus už sandorius vertybiniais popieriais, — paskolų patikslinimų dėl perkainojimo, t. y. nominali minus pirkimo kaina, priešiniai. 2 DALIS Sektorių apibrėžtys ESS 95 pateikiama standartinė sektorių klasifikacija. Dalyvaujančių valstybių narių teritorijoje esančios priešingos šalys nurodomos pagal jų sektorių atsižvelgiant į statistikai naudojamus FPK, investicinių fondų (IF) ir PFI sąrašus bei priešingų šalių statistinio klasifikavimo gairėmis, pateiktomis Europos centrinio banko Pinigų, finansinių institucijų ir rinkų statistikos sektoriaus vadove. Statistinio vartotojų klasifikavimo gairėse. B lentelė Sektorių apibrėžtys Sektorius Apibrėžtis 1. PFI Nacionaliniai centriniai bankai rezidentai, kredito įstaigos rezidentės, kaip apibrėžta Bendrijos teisėje, ir kitos finansinės institucijos rezidentės, kurios verčiasi indėlių ir (arba) indėliams artimų pakaitų priėmimu iš subjektų, kurie nėra PFI, ir paskolų teikimu ir (arba) investavimu į vertybinius popierius savo sąskaita, bent jau ekonomine prasme (2008 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio banko reglamentas (EB) Nr. 25/2009 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus balanso (nauja redakcija) (ECB/2008/32)) 2. Valdžios sektorius Rezidentų vienetai, kurių pagrindinė veikla yra individualiam ir kolektyviniam vartojimui skirtų ne rinkos prekių gamyba ir paslaugų teikimas ir (arba) nacionalinių pajamų ir turto perskirstymas (ESS 95, 2.68–2.70 punktai) 3. Kiti finansiniai tarpininkai ir finansinės pagalbinės įmonės Finansinės korporacijos ir kvazikorporacijos, išskyrus draudimo korporacijas ir pensijų fondus, kurių pagrindinė veikla yra finansinis tarpininkavimas, prisiimant įsipareigojimus kitokia nei pinigų, indėlių ir (arba) indėliams artimų pakaitų forma iš institucinių vienetų, išskyrus PFI, arba draudimo techniniais atidėjiniais (ESS 95, 2.53–2.56 punktai). Į šį sektorių įtraukiami IF, kaip apibrėžta 2007 m. liepos 27 d. Europos Centrinio banko reglamente (EB) Nr. 958/2007 dėl investicinių fondų turto ir įsipareigojimų statistikos (ECB/2007/8), ir FPK, kaip apibrėžta šiame reglamente. Į jį įtraukiamos ir finansinės pagalbinės įmonės, kurias sudaro visos finansinės korporacijos ir kvazikorporacijos, kurių pagrindinė veikla yra pagalbinė finansinė veikla (ESS 95, 2.57–2.59 punktai) 4. Draudimo korporacijos ir pensijų fondai Finansinės korporacijos ir kvazikorporacijos, kurių pagrindinė veikla yra finansinis tarpininkavimas, kaip rizikos sukaupimo arba sumažinimo pasekmė (ESS 95, 2.60–2.67 punktai) 5. Nefinansinės korporacijos Finansiniu tarpininkavimu nesiverčiančios korporacijos ir kvazikorporacijos, kurių pagrindinė veikla yra rinkos prekių gamyba ir nefinansinių paslaugų teikimas (ESS 95, 2.21–2.31 punktai) 6. Namų ūkiai ir ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams Pavieniai asmenys arba asmenų grupės kaip vartotojai, ir vien tik savo galutiniam vartojimui skirtų prekių gamintojai ir nefinansinių paslaugų teikėjai, ir rinkos prekių gamintojai bei nefinansinių ir finansinių paslaugų teikėjai, jeigu jų veikla nėra kvazikorporacijų veikla. Šiam sektoriui priskiriamos ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams, kurių pagrindinė veikla yra konkrečioms namų ūkių grupėms skirtų ne rinkos prekių gamyba ir paslaugų teikimas (ESS 95, 2.75–2.88 punktai) 3 DALIS Finansinių sandorių apibrėžtis Pagal ESS 95 finansiniai sandoriai apibrėžiami kaip grynasis finansinio turto įsigijimas arba grynasis įsipareigojimų prisiėmimas pagal kiekvieną finansinės priemonės rūšį, t. y. visų finansinių sandorių, kurie įvyksta per atitinkamą ataskaitinį laikotarpį, suma. Kiekvienas sandoris vertinamas pagal tai, kokia verte yra įsigyjamas ir (arba) perleidžiamas turtas ir (arba) sukuriami, panaikinami arba pakeičiami įsipareigojimai. Iš esmės finansiniai sandoriai turi atitikti šią metodiką. Visiškas ir (arba) dalinis nurašymas ir vertės nustatymo pokyčiai nėra finansiniai sandoriai. 4 DALIS Visiško ir (arba) dalinio nurašymo apibrėžtis Visiškas ir (arba) dalinis nurašymas – tai balanse nurodytos paskolų vertės pokyčių, kurie atsiranda dėl visiško ir (arba) dalinio paskolų nurašymo, poveikis. Kur įmanoma nustatyti, taip pat įtraukiamos visiškai ir (arba) iš dalies nurašytos paskolos, pripažintos paskolos pardavimo arba perleidimo trečiajai šaliai metu. Visiškas paskolų nurašymas yra tuomet, kai paskola yra laikoma beverčiu turtu ir išbraukiama iš balanso. Dalinis paskolų nurašymas yra tuomet, kai laikoma, kad paskola nebus visiškai grąžinta, ir balanse sumažinama paskolos vertė.