Oficialusis leidinys L 335 , 28/12/1999 p. 0048 - 0054



Tarybos sprendimas 1999 m. gruodžio 6 d. dėl principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio tikslų ir sąlygų, išdėstytų Stojimo partnerystės su Bulgarijos Respublika programoje (1999/857/EB) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos valstybėms kandidatėms pagal pasirengimo narystei strategiją, visų pirma dėl Stojimo partnerystės programų nustatymo [1], ypač į jo 2 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Europos Vadovų Taryba susitikimo Liuksemburge metu pareiškė, kad Stojimo partnerystės programa yra naujas dokumentas ir svarbiausias sustiprintos pasirengimo narystei strategijos bruožas, (2) Reglamente (EB) Nr. 622/98 nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl atskirose Stojimo partnerystės programose įvardytų principų, prioritetų, pereinamojo laikotarpio tikslų ir sąlygų, kadangi jie turi būti pateikti kiekvienai paraišką pateikusiai valstybei, bei dėl vėlesnių jiems taikytinų žymesnių pakeitimų; (3) Bendrijos pagalbą sąlygoja pagrindinių elementų įgyvendinimas, ypač Europos susitarimuose nurodytų įsipareigojimų laikymasis ir pažanga, daroma įgyvendinant Kopenhagos kriterijus; kai trūksta tam tikro pagrindinio elemento, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma gali imtis tam tikrų žingsnių ryšium su pasirengimo narystei parama; (4) Europos Vadovų Taryba susitikimo Liuksemburge metu nusprendė, kad Stojimo partnerystės programų įgyvendinimas ir acquis priėmimo pažanga bus tikrinama Europos susitarimų organų; (5) 1999 m. Komisijos parengta reguliarioji ataskaita pateikė objektyvią Bulgarijos Respublikos pasirengimo narystei analizę ir nurodė prioritetines tolesnio darbo sritis; (6) siekdama pasirengti narystei Bulgarijos Respublika turėtų atnaujinti savo nacionalinę acquis patvirtinimo programą; ši programa turėtų nustatyti Stojimo partnerystės programoje apibrėžtų prioritetų ir laikinojo laikotarpio tikslų įgyvendinimo tvarkaraštį, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 622/98 2 straipsniu, Bulgarijos Respublikos Stojimo partnerystės programoje įvardyti principai, prioritetai, pereinamojo laikotarpio tikslai ir sąlygos yra išdėstyti priede, kuris yra neatskiriama šio sprendimo dalis. 2 straipsnis Stojimo partnerystės programos įgyvendinimą tikrina Europos susitarimų organai ir atitinkamos Tarybos institucijos, kurioms Komisija reguliariai teikia ataskaitas. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 6 d. Tarybos vardu Pirmininkas T. Halonen [1] OL L 85, 1998 3 20, p. 1. -------------------------------------------------- PRIEDAS STOJIMO PARTNERYSTĖ: BULGARIJA, 1999 1. TIKSLAI Stojimo partnerystės tikslas – nustatyti prioritetines tolesnių darbų sritis, nurodytas Komisijos 1999 m. reguliariojoje ataskaitoje apie Bulgarijos pažangą siekiant narystės Europos Sąjungoje, finansines priemones, kurios gali būti panaudotos siekiant padėti Bulgarijai įgyvendinti šiuos prioritetus, ir sąlygas, kurios bus keliamos teikiant tokią pagalbą. Ši Stojimo partnerystė suteikia pagrindą keliolikai politikos dokumentų, kuriais bus naudojamasi padedant valstybėms kandidatėms pasirengti narystei. Tarp jų inter alia yra peržiūrėta Nacionalinė acquis priėmimo programa, vidutinės trukmės ekonominės politikos prioritetų bendrojo vertinimo dokumentas, Paktas dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, o taip pat Nacionalinės plėtros planai ir kiti sektorių planai, kurie būtini dalyvaujant struktūriniuose fonduose įstojus į ES ir prieš įstojimą įgyvendinant ISPA bei Sapard programas. Visi šie dokumentai skiriasi savo pobūdžiu ir yra parengti pagal konkrečias procedūras. Jie nėra šios Stojimo partnerystės neatskiriama dalis, tačiau juose įvardyti prioritetai bus su ja derinami. 2. PRINCIPAI Kiekvienai valstybei kandidatei nurodytos prioritetinės sritys yra susijusios su jų gebėjimu laikytis Kopenhagos kriterijų, nustatančių, kad narystės siekianti valstybė privalo atitikti tokius reikalavimus: - institucijų, užtikrinančių valstybėje kandidatėje demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir mažumoms bei jų apsaugą, stabilumas, - veikianti rinkos ekonomika ir gebėjimas atlaikyti Sąjungos konkurencinį spaudimą bei rinkos jėgas, - gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus, įskaitant griežtą politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslų laikymąsi. Europos Vadovų Taryba savo susitikime Madride pažymėjo, kad valstybės kandidatės turi taip pakoreguoti savo administracines struktūras, kad tapus narėmis šios struktūros užtikrintų harmoningą Bendrijos politikos vykdymą, o susitikime Liuksemburge Europos Vadovų Taryba pažymėjo, kad acquis inkorporavimas į nacionalinę teisę yra būtina, tačiau nepakankama sąlyga; reikia užtikrinti faktišką acquis vykdymą. 3. PRIORITETAI IR PEREINAMOJO LAIKOTARPIO TIKSLAI Komisijos reguliariosiose ataskaitose akcentuojamos pastangos, kurias tam tikrose srityse valstybėms kandidatėms rengiantis narystei reikia ir toliau dėti. Tokia padėtis reikalauja apibrėžti pereinamojo laikotarpio etapų prioritetines sritis, kiekviename jų kartu su konkrečia valstybe numatant konkrečius tikslus, kurių įgyvendinimas kai kurioms valstybėms nulems teikiamos paramos dydį ir derybų eigą, kitoms – naujų derybų pradžią. Peržiūrėtame Stojimo partnerystės dokumente prioritetai ir pereinamojo laikotarpio tikslai suskirstyti į dvi grupes: į trumpalaikius ir vidutinės trukmės tikslus. Trumpalaikiams priskirti tikslai pagrįstai parinkti tikintis, kad Bulgarija realiai galės juos įgyvendinti arba padaryti didelę pažangą juos įgyvendindama iki 2000 metų pabaigos. Vidutinės trukmės prioritetų įgyvendinimui gali prireikti daugiau nei vienerių metų, bet jei įmanoma jie turi būti pradėti įgyvendinti 2000 metais. Bulgarijos pažanga įgyvendinant 1989 m. Stojimo partnerystės prioritetus yra įvertinta 1999 m. reguliariojoje ataskaitoje. Šiuo įvertinimu buvo remiamasi formuluojant dabartinės partnerytės prioritetus. 1999 m. gegužės 31 d. Bulgarija pateikė peržiūrėtą Nacionalinės acquis priėmimo programos (NAPP) variantą. Jame, remiantis pirmąja Stojimo partneryste, nustatytas prioritetų ir pereinamojo laikotarpio tikslų įvykdymo grafikas, taip pat numatytos reikalingos administracinės struktūros ir finansiniai ištekliai. Stojimo partnerystėje nurodomos prioritetinės Bulgarijos pasirengimo narystei sritys. Tačiau Bulgarijai vis tiek reikės spręsti visus Reguliariojoje ataskaitoje nurodytus klausimus. Tai pat svarbu, kad teisinio suderinimo įsipareigojimus ir acquis įgyvendinimą Bulgarija vykdytų, vadovaudamasi Europos susitarimų numatytais įsipareigojimais, analitinio nagrinėjimo ir derybų proceso rezultatais. Reikėtų priminti, kad paties savaime acquis inkorporavimo į nacionalinę teisę neužtenka, reikia užtikrinti, kad acquis būtų faktiškai taikoma tiems standartams, kuriems taikoma Sąjungoje. Visose toliau išvardytos srityse būtina patikimai ir efektyviai įdiegti bei realizuoti acquis. Toliau išvardyti trumpalaikiai ir vidutinės trukmės laikotarpio prioritetai bei pereinamojo laikotarpio tikslai Bulgarijai buvo nustatyti remiantis Komisijos reguliariosios ataskaitos analize. 3.1. Trumpalaikiai tikslai (2000 m.) Politiniai kriterijai: - pradėti įgyvendinti Romos pamatinę programą ir stiprinti Nacionalinę tarybą etninių ir demografinių klausimų prasme, įskaitant reikalingos finansinės paramos teikimą; įgyvendinti kovos su diskriminacija priemones (įskaitant viešojo administravimo srityje); didinti užimtumą ir gerinti išsilavinimo prieinamumą. Ekonominiai kriterijai: - skatinti konkurenciją pertvarkant įmones rinkos pagrindais; imtis priemonių, gerinančių verslo aplinką ir stimuliuojančių šalies ir įvežamas investicijas, ypač supaprastinančių teisines ir administracines procedūras, - užtikrinti valstybės įmonių ir bankų privatizavimo skaidrumą, - tobulinti bankroto ir likvidavimo tvarką ir supaprastinti bankroto bei likvidavimo įgyvendinimą, - patvirtinti plieno sektoriaus restruktūrizavimo planą. Vidaus rinka: - viešieji pirkimai: sureguliuoti viešųjų pirkimų procedūras, - intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisės: sureguliuoti ir vykdyti pramoninės nuosavybės teisių ir prekių ženklų teisės aktus, įskaitant kovą su piratavimu, - duomenų apsauga: priimti nacionalinius teisės aktus ir įsteigti kontrolės instituciją, - laisvas prekių judėjimas: priimti pamatinį įstatymą dėl techninių reikalavimų, įgyvendinantį visus naujo ir globalinio požiūrio principus; vykdyti naująjį Standartizacijos įstatymą ir stiprinti naujai įdiegtą infrastruktūrą; priimti pamatinius įstatymus dėl chemikalų, maisto produktų ir farmacijos preparatų, - laisvas kapitalo judėjimas: liberalizuoti tiesioginį investavimą užsienyje ir šalies rezidentų investavimą į užsienio vertybinius popierius; nustatyti likusių apribojimų kapitalo judėjimui, įskaitant nekilnojamojo turto įsigijimo sektoriaus, liberalizavimo grafiką, - laisvas paslaugų judėjimas: stiprinti priežiūros institucijas, - konkurencija: priimti valstybės pagalbos teisės aktus; patobulinti valstybės pagalbos ataskaitą; sukurti valstybės pagalbos registrą; priimti antrinius antimonopolinius teisės aktus, - mokesčiai: sureguliuoti PVM teisės aktus ir sudaryti akcizo mokesčių sureguliavimo grafiką; užtikrintų naujųjų mokestinių priemonių suderinamumą su verslo apmokestinimo kodekso principais; nacionaliniu ir regioniniu lygiu gerinti mokesčių surinkimo sistemą, ypač pasitelkiant patobulintą informacijos apie PVM apdorojimo sistemą, - muitai: užtikrinti naujojo muitinės kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatų vykdymą. Žemės ūkis: - tęsti veterinarijos ir fitosanitarijos srities teisės aktų derinimą ir modernizuoti inspektavimo priemones, ypač ties būsimąja išorine Europos Sąjungos siena, - modernizuoti mėsos ir pieno įmones, kad jos atitiktų Europos Sąjungos higienos ir visuomenės sveikatos standartus, - sukurti vynuogynų registrą. Energetika: - įgyvendinti Energetikos įstatymą ir priimti susijusius antrinės teisės aktus; parengti atskirų sektorių teisės aktus ir susijusių reformų planus (elektros ir dujų sektoriaus) bei stiprinti priežiūros institucijas, - nustatyti kainos ir tarifo struktūrą, kuri padėtų užtikrinti sąnaudomis pagrįstas ir skaidrias energijos kainas, - pradėti įgyvendinti energetikos strategiją, ypatingą dėmesį skiriant energijos efektyvumui; pakoreguoti energijos paklausos prognozes, remiantis tikroviškesniais energijos paklausos ir intensyvumo scenarijais, - priimti ir įgyvendinti realistinį Kozloduy atominės elektrinės 1, 2, 3 ir 4 blokų galutinio sustabdymo ir eksploatavimo nutraukimo grafiką; kontroliuoti panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, - toliau stiprint branduolinės saugos institucijos nepriklausomybę ir techninį pajėgumą. Transportas: - derinti laivybos saugos teisės aktus. Užimtumas ir socialiniai reikalai: - remti socialinių partnerių gebėjimų plėtojimo pastangas, siekiant plėtoti ir įgyvendinti acquis, ypač plėtojant dvišalį socialinį dialogą, - remiantis Bendrosios užimtumo politikos peržiūra parengti nacionalinę užimtumo strategiją, atsižvelgiant į būsimą dalyvavimą įgyvendinant Europos užimtumo strategiją. Aplinkos apsauga: - tęsti bendrųjų teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę vandens, oro ir atliekų sektoriaus srityse; parengti ir įgyvendinti išsamias konkrečių direktyvų derinimo programas; stiprinti įgyvendinimo struktūras, ypač regioninio lygmens, - parengti investicijų finansavimo pagal konkrečią direktyvą planą, paremtą derinimo sąnaudų įvertinimu ir realiais kasmetinio valstybinio ir privataus finansavimo ištekliais, - įgyvendinti teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Poveikio aplinkai įvertinimo direktyvą. Teisingumas ir vidaus reikalai: - įgyvendinti efektyvios sienos kontrolės sistemas ir koordinuoti paslaugas, kuriomis užkertamas kelias nelegaliai imigracijai ir sudaryti sąlygas pilnam dalyvavimui Šengeno informacinėje sistemoje, - įgyvendinti ir vykdyti naujus bendruosius teisinius susitarimus, susijusius su migracija ir prieglobsčio suteikimo procedūra, - modernizuoti teisėsaugos institucijas ir teismų sistemą (darbuotojų kiekis, samda, mokymas ir įranga) tam, kad būtų tęsiama kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais ir korupcija; stiprinti policijos ir muitinės institucijas ir užtikrinti geresnį teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą, - sukurti nacionalinę kovos su korupcija strategiją ir stiprinti kovos su pinigų plovimu pajėgumus; ratifikuoti Europos konvenciją dėl nusikalstamu būdu gautų lėšų plovimo ir Europos baudžiamosios teisės konvenciją dėl korupcijos; pasirašyti EBPO konvenciją dėl kyšininkavimo. Administracinių ir teisinių gebėjimų, įskaitant Europos Sąjungos lėšų administravimą ir kontrolę, stiprinimas: - Phare [1], ISPA [2] ir Sapard [3]: toliau plėtoti Nacionalinės plėtros planą ir Kaimo plėtros planą; priimti bendrąsias teisines, administracines ir biudžeto nuostatas (audito vadovas ir audito kontrolė) tam, kad būtų galima planuoti ir administruoti ISPA ir Sapard programas, įskaitant sisteminio poveikio aplinkai įvertinimo mechanizmą ir viešųjų pirkimų taisykles, suderinamas su Europos Sąjungos reikalavimais, projektams, kurie yra iš dalies finansuojami Bendrijos lėšomis; įkurti funkcionuojančią Sapard mokėjimo agentūrą, - vykdyti įstatymų leidimo susitarimus ir stiprinti vidaus ir išorės finansinės kontrolės institucijas, įskaitant regioninius kontrolės padalinius, ypač tam panaudojant visapusišką informacinės technologijos sistemą ir aiškiai atskiriant ex-ante kontrolę bei patvirtinant vidinę finansinę kontrolę; nustatyti nacionalinių kontrolierių/auditorių "funkcinę nepriklausomybę" centriniu ir vietiniu lygiu, įskaitant "ex-ante" finansinę kontrolę, - įgyvendinti Valstybės tarnybos įstatymą, - didinti magistratų, teisėjų nepriklausomumą ir teismų sistemos efektyvumą, įskaitant bylų nagrinėjimo gerinimą ir alternatyvaus ginčų nagrinėjimo mechanizmo stiprinimą; stiprinti civilinių sprendimų ir baudžiamųjų nuosprendžių vykdymą, - stiprinti finansinio ir institucinio naujų teisės aktų poveikio vertinimo gebėjimus. 3.2. Vidutinės trukmės tikslai Politiniai kriterijai: - tęsti Romos pamatinės programos įgyvendinimą. išlaikyti bendrą mikrofinansinį stabilumą; - didinti konkurencingumą pertvarkant įmones, įskaitant smulkias ir vidutines įmones, rinkos pagrindais; užbaigti privatizavimo procesą; stiprinti rinkos ekonomikos institucijas; tobulinti įmonių teisinio ir norminio sureguliavimo sistemą, - įdiegti su Europos Sąjungos tvarka suderintą metinės fiskalinės priežiūros procedūrą, kuria siekiama sukurti valstybės finansų atskaitingumą, monitoringą ir kontrolę, ypač fiskalinių pozicijų, - įgyvendinti plieno restruktūrizavimo programą, - sukurti veikiančią žemės rinką ir užbaigti kurti žemės ir turto registrą. Vidaus rinka: - viešieji pirkimai: užtikrinti skaidrias viešųjų pirkimų procedūras centriniu ir regioniniu lygiu, - intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisės: užbaigti pramoninės nuosavybės teisių derinimą ir įgyvendinimą (prekių ženklų, geografinių nuorodų ir pramoninio dizaino), įskaitant efektyvias sienų kontrolės priemones, - duomenų apsauga: įgyvendinti atitinkamus teisės aktus, - laisvas prekių judėjimas: pradėti įgyvendinant naujo požiūrio direktyvas; toliau derinti tradicinius techninius teisės aktus; įgyvendinti rinkos priežiūros sistemą, - laisvas asmenų judėjimas: užbaigti abipusio diplomų pripažinimo derinimą, - laivas paslaugų judėjimas: užbaigti derinti ir įgyvendinti bankininkystės įstatymą, įkeitimo įstatymą, vertybinių popierių įstatymą; palengvinti garantijų ir paskolų suteikimo ir įgaliojimų suteikimo tvarką, - konkurencija: stiprinti antimonopolines ir valstybės paramos institucijas ir tobulinti valstybės paramos suteikimo procedūras, - telekomunikacijos: stiprinti nacionalinių reguliavimo tarnybų gebėjimus, - mokesčiai: visiškas mokesčių acquis suderinimas, įkaitant Bendrijos nustatytą pereinamojo laikotarpio PVM režimą; peržiūrėti esamus įstatymus ir užtikrinti jų suderinamumą su verslo apmokestinimo kodekso principais; stiprinti administracinius gebėjimus ir tobulinti kontrolės procedūras, įskaitant administracinį bendradarbiavimą ir abipusę pagalbą, - vartotojų apsauga: tęsti derinimą ir stiprinti rinkos priežiūros bei kontrolės institucijų gebėjimus, - muitai: stiprinti sienos kontrolę; įdiegti integruotą tarifą; plėtoti operatyvinius veiklos gebėjimus ir muitinės tarnybų kompiuterizaciją; stiprinti kovą su sukčiavimu ir korupcija. Žemės ūkis: - stiprinti bendros žemės ūkio politikos valdymo mechanizmus ir administravimo struktūras (vykdyti žemės ūkio rinkų monitoringą ir įgyvendinti struktūrines bei kaimo plėtros priemones, steigti tarnybas ir kurti kontrolės mechanizmus), - tęsti žemės ūkio produktų sektoriaus restruktūrizaciją; toliau stiprinti maisto kontrolės administravimą, - užbaigti rengti gyvūnų identifikavimo sistemą; įdiegti kokybės kontrolės sistemą (rizikos veiksmų analizė ir svarbieji valdymo taškai), gyvūninių atliekų tvarkymą, atliekų ir zoonozės kontrolės programas, užbaigti inspektavimo sistemos diegimą ties būsimąja išorine siena. Žuvininkystė: - vystyti gebėjimus diegti ir realizuoti bendrąją žuvininkystės politiką, ypač plėtojant aprūpinimą adekvačiais instituciniais resursais ir įrengimais, susijusiais su patikrinimo ir kontrolės vykdymu; sukurti adekvačią laivų registravimo sistemą; griežtinti kokybės standartus. Energetika: - derinti naftos atsargų reikalavimus ir tęsti energetikos efektyvumo gerinimo darbus, - pasirengti energijos vidaus rinkai, ypač direktyvų dėl elektros energijos ir dujų įgyvendinimui (įskaitant energijos kainų priartinimą prie sąnaudų), - priimti ir įgyvendinti antrinės teisės aktus, reguliuojančius dujų ir elektros energijos vidaus rinką, - įgyvendinti Kozloduy atominės elektrinės 1, 2, 3 ir 4 blokų sustabdymo ir eksploatacijos nutraukimo grafiko etapus; palaikyti aukštą Kozloduy atominės elektrinės 5 ir 6 blokų branduolinės saugos lygį, - stiprinti branduolinės saugos ir radiacinės apsaugos reguliavimo struktūras. Transportas: - derinti kelių transporto (rinkos prieinamumas, kelių saugumas ir apmokestinimas), geležinkelių ir jūrų transporto, vidaus vandenų kelių (techniniai reikalavimai laivams) ir oro transporto (ypač oro transporto saugumo ir skrydžių valdymo) įstatymus. Užimtumas ir socialiniai reikalai: - perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Europos Sąjungos teisės aktus, susijusius su darbuotojų sveikata ir sauga darbe, darbo teise, vienodu požiūriu į moteris ir vyrus bei visuomenės sveikata; stiprinti susijusias ir socialinės apsaugos koordinavimui reikalingas administracines struktūras, - įsteigti nepriklausomą darbuotojų garantinį fondą, kuriuo naudojamasi darbdavio nemokumo atveju. Ekonominė ir socialinė sanglauda: - plėtoti nacionalinę ekonominės ir socialinės sanglaudos politiką; pasirengti regioninės plėtros programų įgyvendinimui ir Bendrijos iniciatyvoms, tobulinti administracines struktūras ir sukurti biudžeto sistemą, leidžiančią prisiimti daugiamečius įsipareigojimus bei vykdyti biudžetą pagal struktūrinių fondų standartus, įskaitant vertės nustatymą ir įvertinimą. Aplinkos apsauga: - užbaigti pamatinių ir sektorių teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimą pagal iš anksto nustatytą grafiką, - integruoti tvarios plėtros principus į visų kitų sektorių politikos apibrėžimą ir juos įgyvendinti. Teisingumas ir vidaus reikalai: - toliau laipsniškai derinti vizų išdavimo teisės aktus ir praktiką su galiojančiais Europos Sąjungoje teisės aktais, - patvirtinti ir taikyti tarptautinius dokumentus, susijusius su kova su prekyba narkotikais, ypač Susitarimą dėl neteisėto pervežimo jūra, įgyvendinančio Jungtinių Tautų konvencijos dėl neteisėtos prekybos narkotiniais vaistais ir psichotropinėmis medžiagomis 17 straipsnį, - modernizuoti prieglobsčio prašančiųjų ir pabėgėlių laikymo sąlygas, - toliau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą kovos su tarpvalstybiniais nusikaltimais srityje, ypač narkotikų tranzito, gamybos ir pardavimo srityje, taip pat su pinigų plovimu; įgyvendinti antikorupcijos strategiją, toliau kovoti su prekyba moterimis ir vaikais, - stiprinti teismų sistemos nepriklausomumą. Administracinių ir teisinių gebėjimų, įskaitant Europos Sąjungos lėšų administravimą ir kontrolę, stiprinimas: - užbaigti profesionalios ir nešališkos valstybės tarnybos kūrimą, laikantis Valstybės tarnybos įstatymo; įkurti valstybės tarnybos valdymo struktūrą ir užtikrinti tvarkos supaprastinimą, - modernizuoti mokymus Europos reikalų klausimais, įskaitant teisėjų mokymą Europos bendrijos teisės srityje, - stiprinti valstybės finansų kontrolės funkcijas pasitelkiant tam atitinkamus darbuotojus, mokymą ir įrengimus, - stiprinti gebėjimus statistikos srityje. 4. PLANAVIMAS Phare asignavimai 1995–1999 m. sudarė 415 milijonų eurų. Pagal Europos Vadovų Tarybos susitarimą, pasiektą Berlyne 1999 m. kovo 24–25 d., finansinė parama valstybėms kandidatėms 2000–2006 m. apims ir paramą tokioms pasirengimo narystei priemonėms: pasirengimo narystei instrumentą žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje Sapard (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1268/1999, OL L 161, 1999 6 26, p. 87) ir struktūrinį instrumentą ISPA (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1267/1999, OL L 161, 1999 6 26, p. 73), pagal kurį pasirengimo narystei laikotarpiu prioritetas bus teikiamas priemonėms, panašioms į sanglaudos fondą. Iš šių šaliai skiriamų lėšų Bulgarija taip pat galės iš dalies finansuoti savo dalyvavimą Bendrijos programose, įskaitant penktąją Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros struktūrinę programą (OL L 26, 1999 2 1, p. 1). Be to, Bulgarija galės naudotis finansavimu iš daugiašalių programų, tiesiogiai susijusių su acquis. Bendras su valstybėmis kandidatėmis finansavimas yra sisteminė visų investicinių projektų sąlyga. Nuo 1998 m. Komisija bendradarbiauja su Europos investicijų banku ir tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, ypač su Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Pasaulio banku, siekdama palengvinti projektų, susijusių su pasirengimo narystei prioritetais, finansavimą. 5. SĄLYGIŠKUMAS Bendrijos parama finansuojant projektus pagal tris pasirengimo narystei instrumentus – Phare, ISPA ir Sapard – priklauso nuo, kaip Bulgarija laikysis savo įsipareigojimų pagal Europos susitarimą, nuo tolesnių veiksmų stengiantis laikytis Kopenhagos kriterijų ir ypač nuo pažangos 2000 m. įgyvendinant konkrečius šios Stojimo partnerystės prioritetus. Jeigu šių bendrų sąlygų nebus paisoma, Taryba gali priimti sprendimą dėl finansinės paramos teikimo sustabdymo remiantis Reglamento (EB) Nr. 622/98 4 straipsniu. 6. MONITORINGAS Stojimo partnerystės įgyvendinimas yra kontroliuojamas pagal Europos susitarime nustatytas sąlygas. Kaip Liuksemburge pabrėžė Europos Vadovų Taryba, svarbu, kad acquis perėmimo procesą būtų galima analizuoti per Europos susitarime numatytas institucijas laikantis tų pačių procedūrų ir nepaisant to, ar derybos buvo pradėtos. Konkretūs Stojimo partnerystės skirsniai yra aptariami atitinkamuose pakomitečiuose. Asociacijos komitetas nagrinėja bendras tendencijas, pažangą ir problemas, susijusiais su prioritetų ir pereinamojo laikotarpio tikslų įgyvendinimu, taip pat svarsto konkrečius klausimus, kuriuos jam pateikia pakomitečiai. Phare programos vadybos komitetas užtikrina, kad finansavimo sprendimai pagal tris pasirengimo narystei instrumentus – Phare, ISPA ir Sapard – būtų suderinami tarpusavyje ir su stojimo partnerystėmis, kaip nustatyta Koordinavimo reglamente (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1266/99, (OL L 161, 1999 6 26, p. 68). Vadovaujantis Reglamento (EB) 622/98 2 straipsniu, Stojimo partnerystė prireikus bus toliau koreguojama. [1] Phare = Koordinuojamos paramos Lenkijai ir Vengrijai programa. [2] ISPA = Pasirengimo narystei struktūrinės politikos instrumentas. [3] Sapard = Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros programa. --------------------------------------------------