Komisijos Direktyva 2000/32/EB

2000 m. gegužės 19 d.

dvidešimt šeštą kartą derinanti su technikos pažanga Tarybos direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo [1]

(tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo [2] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/33/EB [3], ypač į jos 28 straipsnį,

kadangi:

(1) Direktyvos 67/458/EEB I priede yra pateiktas pavojingų medžiagų sąrašas, taip pat informacija apie kiekvienos medžiagos klasifikavimo ir ženklinimo tvarką. Turimos mokslo ir technikos žinios parodė, kad nurodytame priede pateiktą pavojingų medžiagų sąrašą reikėtų suderinti su turimomis žiniomis. Reikia pataisyti direktyvos tekstus, pateiktus tam tikromis kalbomis konkrečiuose pratarmės skirsniuose ir I priedo A lentelėje.

(2) Direktyvos 67/488/EEB III priede yra pateiktas su pavojingomis medžiagomis ir preparatais susijusios specialios rizikos pobūdį nurodančių frazių sąrašas. Direktyvos 67/548/EEB IV priede yra pateiktas frazių, duodančių su pavojingomis medžiagomis ir preparatais susijusius patarimus dėl saugos priemonių, sąrašas. Direktyvos 67/458/EEB VI priede yra pateiktas pavojingų medžiagų ir preparatų klasifikavimo bei ženklinimo vadovas. Reikia pataisyti direktyvos tekstus, pateiktus tam tikromis kalbomis konkrečiuose III, IV ir VI priedų skirsniuose.

(3) Direktyvos 67/458/EEB V priede nustatyti medžiagų ir preparatų fizikinių cheminių savybių, toksiškumo ir ekotoksiškumo nustatymo metodai. Šį priedą būtina suderinti su technikos pažanga.

(4) Direktyvos 67/548/EEB IX priede pateikiamos nuostatos dėl sutvirtinimų, kurių negalėtų išardyti vaikas. Šios nuostatos turi būti pakoreguotos bei atnaujintos. Būtina išplėsti sutvirtinimų, kurių negalėtų išardyti vaikas, taikymo sritį.

(5) Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Direktyvų dėl techninių kliūčių panaikinimo pavojingų medžiagų ir preparatų prekybos srityje derinimo su technikos pažanga komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 67/548/EEB iš dalies keičiama taip:

1. I priedas iš dalies keičiamas taip:

a) šios direktyvos 1A priedo Q pastaba pakeičia atitinkamą pratarmėje esančią pastabą;

b) šios direktyvos 1B priede esančios eilutės pakeičia atitinkamas A lentelės eilutes;

c) šios direktyvos 1C priede esantys įrašai pakeičia atitinkamus įrašus;

d) įterpiami šios direktyvos 1D priede esantys įrašai.

2. Šios direktyvos 2 priede nurodyta rizikos frazė pakeičia atitinkamą frazę III priede.

3. IV priedas iš dalies keičiamas taip:

a) saugos frazė šios direktyvos 3A priede pakeičia atitinkamas frazes IV priede;

b) bendros saugos frazės šios direktyvos 3B priede pakeičia atitinkamas frazes IV priede.

4. V priedo B dalis iš dalies keičiama taip:

a) šios direktyvos 4A priedo tekstas pakeičia B.10 skyrių;

b) šios direktyvos 4B priedo tekstas pakeičia B.11 skyrių;

c) šios direktyvos 4C priedo tekstas pakeičia B.12 skyrių;

d) šos direktyvos 4D priedo tekstas pakeičia B.13 ir B.14 skyrius;

e) šios direktyvos 4E priedo tekstas pakeičia B.17 skyrių;

f) šios direktyvos 4F priedo tekstas pakeičia B.23 skyrių. Atitinkamai pakeičiama B.23 skyriaus antraštė paaiškinime;

g) prie šios direktyvos pridedamas 4G priedo tekstas.

5. Išbraukiama V priedo C dalies bendrosios įžangos ketvirtoji įtrauka.

6. Šios direktyvos 5 priedo tekstai pakeičia atitinkamus VI priedo tekstus.

7. IX priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šios direktyvos 6 priede.

2 straipsnis

V alstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2001 m. birželio 1 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai.

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus bei šios direktyvos ir priimtų nacionalinių nuostatų koreliacijos lentelę.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja trečią dieną po jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2000 m. gegužės 19 d.

Komisijos vardu

Margot Wallström

Komisijos narė

[1] Priimta po 27 derinimo.

[2] OL 196, 1967 8 16, p. 1.

[3] OL L 199, 1999 7 30, p. 57.

--------------------------------------------------

1 A PRIEDAS

1 PRIEDO PRATARMĖ

Pastabų apie medžiagų identifikavimą, klasifikavimą ir ženklinimą etiketėmis paaiškinimas

Danų kalba:

Q pastaba:

- en kortvarig biopersistensprøve ved inhalation har vist, at fibre, der er længere end 20 µm, har en vægtet halveringstid på mindre end 10 dage

- en kortvarig biopersistensprøve ved intratrakeal instillation har vist, at fibre, der er længere end 20 µm, har en vægtet halveringstid på mindre end 40 dage

- en egnet intra-peritoneal prøve ikke har vist kræftfremkaldende virkning, eller

- en egnet langvarig inhalationsprøve ikke har vist relevante sygdomsfremkaldende virkninger eller neoplastiske forandringer.

Švedų kalba:

Q pastaba:

- ett korttidstest för att bestämma den biologiska beständigheten vid inhalation har visat att fibrer längre än 20 µm har en viktad halveringstid på mindre än 10 dagar

- ett korttidstest för att bestämma den biologiska beständigheten vid intratrakeal instillation har visat att fibrer längre än 20 µm har en viktad halveringstid på mindre än 40 dagar

- ett lämpligt intraperitonealt test har inte givit belägg för förhöjd cancerogenitet

- frånvaro av relevant patogenitet eller neoplastiska förändringar i ett lämpligt långtids inhalationstest.

(Netaikoma tekstui ispanų kalba)

(Netaikoma tekstui vokiečių kalba)

(Netaikoma tekstui graikų kalba)

(Netaikoma tekstui anglų kalba)

(Netaikoma tekstui prancūzų kalba)

(Netaikoma tekstui italų kalba)

(Netaikoma tekstui olandų kalba)

(Netaikoma tekstui portugalų kalba)

(Netaikoma tekstui suomių kalba)

--------------------------------------------------

1B PRIEDAS

"A LENTELĖ

Z | Szimbólum | ES | DA | DE | EL | EN | FI | FR | IT | NL | PT | SV |

18 | Ar | Argón | Argon | Argon | Αργό | Argon | Argon | Argon | Argon | Argon | Árgon | Argon |

64 | Gd | Gadolinio | Gadolinium | Gadolinium | Γαδολίνιο | Gadolinium | Gadolinium | Gadolinium | Gadolinio | Gadolinium | Gadolínio | Gadolinium" |

--------------------------------------------------

1C PRIEDAS

Indekso Nr. | Cheminis pavadinimas | Pastabos apie medžiagas | EB Nr. | CAS Nr. | Klasifikavimas | Ženklinimas etiketėmis | Koncentracijos ribos | Pastabos apie preparatus |

006-011-00-7 | karbarilas (ISO) 1-naftilmetilkarbamatas | | 200-555-0 | 63-25-2 | Carc. Cat. 3; R40 Xn; R22 N; R50 | Xn; N R: 22-40-50 S: (2-)22-24-36/37-46-61 | | |

006-013-00-8 | natrio metamas(ISO) natrio metilditiokarbamatas | | 205-293-0 | 137-42-8 | Xn; R22 R31 C; R34 R43 N; R50-53 | C; N R: 22-31-34-43-50/53 S: (1/2-)26-36/37 /39-45-60-61 | | |

006-015-00-9 | diuronas (ISO) 3-(3,4-dichlorfenil)1,1-dimetilkarbamidas | | 206-354-4 | 330-54-1 | Kanc. Cat. 3; R40 Mut. Kat. 3; R40 Xn; R22-48/22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-40-48/22-50/53 S: (2-)13-22-23-37-46-60-61 | | |

006-016-00-4 | propoksuras (ISO) 2-izopropoksifenil N-metilkarbamatas 2-izopropoksifenilmetilkarbamatas | | 204-043-8 | 114-26-1 | T; R25 N; R50-53 | T; N R: 25-50/53 S: (1/2-)37-45-60-61 | | |

006-017-00-X | aldikarbas (ISO) 2-metil-2-(metiltio)propanal-O-(N-metilkarbamoil)ksimas | | 204-123-2 | 116-06-3 | T+; R26/28 T; R24 N; R50-53 | T+; N R: 24-26/28-50/53 S: (1/2-)22-36/37-45-60-61 | | |

006-018-00-5 | aminokarbas (ISO) 4-dimetilaminotolilmetilkarbamatas | | 217-990-7 | 2032-59-9 | T; R24/25 N; R50-53 | T; N R: 24/25-50/53 S: (1/2-)28-36/37-45-60-61 | | |

006-019-00-0 | dialatas (ISO) S-(2,3-dichlor alil)-N,N-diizopropil tiokarbamatas | | 218-961-1 | 2303-16-4 | Carc. Cat. 3; R40 Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-40-50/53 S: (2-)25-36/37-60-61 | | |

006-020-00-6 | barbanas (ISO) | | 202-930-4 | 2303-16-4 | Xn; R22 R43 N; R50-53 | Xn; N R: 22-43-50/53 S: (2-)24-36/37-60-61 | | |

006-023-00-2 | merkaptodimeturas (ISO) metiokarbas 3,5-dimetil-4-metil-tiofenil-N-metilkarbamatas | | 217-991-2 | 2032-65-7 | T; R25 N; R50-53 | T; N R: 25-50/53 S: (1/2-)22-37-45-60-61 | | |

006-024-00-8 | natrio proksanas (ISO) natrio O-izopropilditiokarbamatas | | 205-443-5 | 140-93-2 | Xn; R22 Xi; R38 N; R51-53 | Xn; N R: 22-38-51 S: (2-)13-61 | | |

006-026-00-9 | karbofuranas (ISO) 2,3-dihidro-2,2-dimetilbenzofuran-7-il-N-metilkarbamatas | | 216-353-0 | 1563-66-2 | T+; R26/28 N; R50-53 | T+; N R: 26/28-50/53 S: (1/2-)36/37-45-60-61 | | |

006-028-00-X | dinobutonas (ISO) 2-(1-metilpropil)-4,6-dinitrofenil izopropilkarbonatas | | 213-546-1 | 973-21-7 | T; R25 N; R50-53 | T; N R: 25-50/53 S: (1/2-)37-45-60-61 | | |

006-029-00-5 | dioksakarbas (ISO) 2-(1,3-dioksolan-2-il)-fenil-N-metilkarbamatas | | 230-253-4 | 6988-21-2 | T; R25 N; R51-53 | T; N R: 25-51/53 S: (1/2-)37-45-61 | | |

006-033-00-7 | metoksuronas (ISO) 3-(3-chlor-4-metoksifenil)-1,1-dimetilkarbamidas | | 243-433-2 | 19937-59-8 | N; R50-53 | N R: 50/53 S: 60-61 | | |

006-034-00-2 | pebulatas (ISO) N-butil-N-etil-S-propiltiokarbamatas | | 214-215-4 | 1114-71-2 | Xn; R22 N; R51-53 | Xn; N R: 22-51/53 S: (2-)23-61 | | |

006-035-00-8 | pirimikarbas (ISO) 5,6-dimetil-2-dimetil-aminopirimidin-4-il-N,N-dimetilkarbamatas | | 245-430-1 | 23103-98-2 | T; R25 N; R50-53 | T; N R: 25-50/53 S: (1/2-)22-37-45-60-61 | | |

006-037-00-9 | promekarbas (ISO) 3-izopropil-5 metilfenil-N-metilkarbamatas | | 220-113-0 | 2631-37-0 | T; R25 N; R50-53 | T; N R: 25-50/53 S: (1/2-)24-37-45-60-61 | | |

006-038-00-4 | sulfalatas (ISO) 2-chloralil-N,N-dimetilditiokarbamatas | E | 202-388-9 | 95-06-7 | Carc. Cat. 2; R45 Xn; R22 N; R50-53 | T; N R: 45-22-50/53 S: 53-45-60-61 | | |

006-039-00-X | trialatas (ISO) S-2,3,3-trichloralildiizopropil tiokarbamatas | | 218-962-7 | 2303-17-5 | Xn; R22-48/22 R43 N; R50-53 | Xn; N R: 22-43-48/22-50/53 S: (2-)24-37-60-61 | | |

006-042-00-6 | monuronas (ISO) 3-(4-chlorfenil)-1,1-dimetilkarbamidas | | 205-766-1 | 150-68-5 | Carc. Cat. 3; R40 Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-40-50/53 S: (2-)36/37-60-61 | | |

006-043-00-1 | monuronas-TCA 3-(4-chlorfenil)-1,1-dimetiluroniumo trichloracetatas | | — | 140-41-0 | Xi; R36/38 Carc. Cat. 3; R40 N; R50-53 | Xn; N R: 36/38-40-50/53 S: (2-)36/37-60-61 | | |

006-045-00-2 | metomilas (ISO) 1-(metiltio)etilidenamino-N-metilkarbamatas | | 240-815-0 | 16752-77-5 | T+; R28 N; R50-53 | T+; N R: 28-50/53 S: (1/2-)22-36/37-45-60-61 | | |

006-046-00-8 | bendiokarbas (ISO) 2,2-dimetil-1,3 benzodioksol-4-il-N-metilkarbamatas | | 245-216-8 | 22781-23-3 | T; R23/25 Xn; R21 N; R50-53 | T; N R:21-23/25-50/53 S: (1/2-)22-36/37-45-60-61 | | |

006-047-00-3 | bufenkarbas (ISO) 3-(1-metilbutil)fenil-N-metilkarbamato ir 3-(1-etilpropil)fenil-N-metilkarbamato mišinys | | — | 8065-36-9 | T; R24/25 N; R50-53 | T; N R: 24/25-50/53 S: (1/2-)28-36/37-45-60-61 | | |

006-048-00-9 | etiofenkarbas (ISO) 2-(etiltiometil)fenil-N-metilkarbamatas | | 249-981-9 | 29973-13-5 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-50/53 S: (2-)60-61 | | |

006-050-00-X | fenuronas-TCA 1,1-dimetil-3-feniluroniumo trichloracetatas | | — | 4482-55-7 | Xi; R38 N; R50-53 | Xn; N R: 38-50/53 S: (2-)60-61 | | |

006-053-00-6 | izoprokarbas (ISO) 2-izopropilfenil-N-metilkarbamatas | | 220-114-6 | 2631-40-5 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-50/53 S: (2-)60-61 | | |

006-054-00-1 | meksakarbatas (ISO) 3,5-dimetil-4-dimetilaminofenil-N-metil-karbamatas | | 206-249-3 | 315-18-4 | T+; R28 Xn; R21 N; R50-53 | T+; N R: 21-28-50/53 S: (1/2-)36/37-45-60-61 | | |

006-057-00-8 | nitrapirinas (ISO) 2-chlor-6-trichlormetilpiridinas | | 217-682-2 | 1929-82-4 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-51/53 S: (2-)24-61 | | |

006-060-00-4 | oksikarboksinas (ISO) 2,3-dihidro-6-metil-5-(N-fenilkarbamoil)-1,4-oksotiino 4,4-dioksidas | | 226-066-2 | 5259-88-1 | Xn; R: 22 R52-53 | Xn R: 22-52/53 S: (2-)61 | | |

006-069-00-3 | metiltiofanatas (ISO) 1,2-di-(3-metoksikarbonil-2-tioureido) benzenas | | 245-740-7 | 23564-05-8 | Muta. Kat. 3; R40 N; R50-53 | Xn; N R: 40-50/53 S: (2-)36/37-60-61 | | |

006-070-00-9 | furmeciklosas N-cikloheksil-N-metoksi-2,5-dimetil-3-furamidas | | 262-302-0 | 60568-05-0 | Carc. Cat. 3; R40 N; R50-53 | Xn;N R: 40-50/53 S: (2-)36/37-60-61 | | |

006-088-00-7 | benfurokarbas (ISO) etil N-[2,3-dihidro-2,2-dimetilbenzfuran-7-iloksilkarbonil(metil)aminotio]-n-izopropil-β-alaninatas | | — | 82560-54-1 | T; R23/25 N; R50-53 | T; N R: 23/25-50/53 S: (1/2-)36/37-45-60-61 | | |

007-012-00-5 | N,N-dimetilhidrazinas 1,1-dimetilhidrazinas | E | 200-316-0 | 57-14-7 | F; R11 Carc. Cat. 2; R45 T; R23/25 C; R34 N; R51-53 | F; T; N R: 45-11-23/25-34-51/53 S: 53-45-61 | | |

007-013-00-0 | N,N-dimetilhidrazinas 1,2-dimetilhidrazinas | E | — | 540-73-8 | Carc. Cat. 2; R45 T; R23/24/25 N; R51-53 | T; N R: 45-23/24/25-51/53 S: 53-45-61 | C≥25 %;T; R45-23/24 /25 3 %≤C<25 %; T; R45-20/21/22 0,01 %≤C<3 %; T; R45 | |

009-003-00-1 | vandenilio fluorido rūgštis…% | B | 231-634-8 | 7664-39-3 | T+;R26/27/28 C; R35 | T+; C R: 26/27/28-35 S: (1/2-)7/9-26-36/37-45 | C≥7 %; T+;C; R26/27/28-35 1 %≤C<7 %;T; R23/24/25-34 0,1 %≤C<1 %;Xn; R20/21/22-36/37/38 | |

015-039-00-9 | metilazinofosas (ISO) O,O-dimetil-4-oksobenzotriazin-3-ilmetil fosforoditioatas | | 201-676-1 | 86-50-0 | T+; R26/28 T; R24 R43 N; R50-53 | T+; N R: 24-26/28-43-50/53 S: (1/2-)28-36/37-45-60-61 | | |

015-048-00-8 | fentionas (ISO) O,O-dimetil-O-(4-metiltio-m-tolil) fosforotioatas | | 200-231-9 | 55-38-9 | Muta. Cat. 3; R40 T; R23-48/25 Xn; R21/22 N; R50-53 | T; N R: 21/22-23-40-48/25-50/53 S: (1/2-)36/37-45-60-61 | | |

015-056-00-1 | etilazinofosas (ISO) O,O-dietil4-oksobenzotriazin-3-ilmetil fosforoditioatas | | 220-147-6 | 2642-71-9 | T+; R28 T; R24 N; R50-53 | T+; N R: 24-28-50/53 S: (1/2-)28-36/37-45-60-61 | | |

015-140-00-8 | triazofosas (ISO) O,O-dietil-O-1-fenil-1H,2,4-triazol-3-ilmetilfosforotioatas | | 245-986-5 | 24017-47-8 | T; R23/25 Xn; R21 N; R50-53 | T; N R: 21-23/25-50/53 S: (1/2-)36/37-45-60-61 | | |

016-013-00-X | sieros dichloridas | | 234-129-0 | 10545-99-0 | R14 C; R34 N; R50 | C; N R: 14-34-50 S: (1/2)26-36/37/39-45-61 | C≥10 %; C;R34 5 %≤C<10 %; Xi; R36/37/38 | |

016-014-00-5 | sieros tetrachloridas | | — | 13451-08-6 | R14 C; R34 N; R50 | C; N R:14-34-50 S: (1/2-)26-36/37-39-45-61 | C≥10 %; C; R34 5 %≤C<10 %; Xi; R36/37/38 | |

016-023-00-4 | dimetilsulfatas | E | 201-058-1 | 77-78-1 | Carc. Cat. 2; R45 Muta. Cat. 3; R40 T+; R26 T; R25 C; R34 R43 | T+; R: 45-25-26-34-43 S: 53-45 | C≥25 %; T+;R45-25-26-34-43 10 %≤C<10 %;T+; R45-22-26-36/37/38-43 5 %≤C<7 %; T; R45-22-23-36/37/38-43 3 %≤C<5 %; T; R45-22-23-43 1 %≤C<3 %; T; R45-23-4 0,1 %≤C<1 %; T; R45-20 0,01 %≤C<0,1 %; T; R45 | |

016-024-00-X | Dimeksano (ISO) bis(metoksitiokarbonil)disulfidas | | 215-993-8 | 1468-37-7 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-50/53 S: (2-)60-61 | | |

016-071-00-6 | trinatrio 3-amino-6,13-dichlor-10-((3-((4-chlor-6-(2-sulfofenilamino)-1,3,5-triazin-2-il)amino)propil)amino)-4,11-trifenoksi dioksazindisulfonatas | | 410-130-3 | 136248-03-8 | R43 | Xi R: 43 S: (2-)22-24-37 | | |

022-001-00-5 | titano tetrachloridas | | 231-441-9 | 7550-45-0 | R14 C; R34 | C R: 14-34 S: (1/2-)7/8-26-36/37/39-45 | C ≥10 %; C;R34 5 %≤C< 10 %;Xi; R36/37/38 | |

030-004-00-8 | dimetilcinkas [1] dietilcinkas [2] | | 208-884-1 [1] 209-161-3 [2] | 544-97-8 [1] 557-20-0 [2] | R14 F; R17 C; R34 N; R50-53 | F; C; N R:14-17-34-50 /53 S: (1/2-)16-43-45 -60-61 | | |

050-002-00-0 | ciheksatinas (ISO) hidroksitricikloheksilstananas tri(cikloheksil)alavo hidroksidas | | 236-049-1 | 13121-70-5 | Xn; R20/21/22 N; R50-53 | Xn; N R: 20/21/22-50/53 S: (2-)13-60-61 | | |

050-012-00-5 | tetracikloheksilstananas [1] chlortricikloheksilstananas [2] butiltricikloheksilstananas [3] | | 215-910-5 [1] 221-437-5 [2] 230-358-5 [3] | 1449-55-4 [1] 3091-32-5 [2] 7067-44-9 [3] | Xn; R20/21/22 N; R50-53 | Xn; N R: 20/21/22-50/53 S: (2-)26-28-60-61 | C≥1 %; Xn; R20/21/22 | 1 |

050-017-00-2 | fenbutanino oksidas (ISO) bis(tris(2-metil-2-fenilpropil)alavo oksidas | | 236-407-7 | 13356-08-6 | T+; R26 Xi; R36/38 N; R50/53 | T; N R: 26-36/38-50 /53 S: (1/2-)28-36 /37-45-60-61 | | |

082-009-00-X | geltonasis švino sulfochromatas C.I; Geltonasis pigmentas 34 [ši medžiaga identifikuojama pagal spalvos indeksą, remiantis spalvinio indekso registracijos numeriu, C.I. 77 603. | | 215-693-7 | 1344-37-2 | Carc. Cat. 3; R40 Repr. Cat. 1; R61 Mut. Cat. 3; R62 R33 N; R50-53 | T; N R: 61-33-40-50/53-62 S: 53-45-60-61 | | 1 |

082-010-00-5 | raudonasis švino chromato-molibdato sulfatas C.I.; Raudonasis pigmentas 104 [ši medžiaga identifikuojama pagal spalvos indeksą, remiantis spalvinio indekso registracijos numeriu, C.I. 77 605. | | 235-759-9 | 12656-85-8 | Carc. Cat. 3; R40 Muta. Cat. 1; R61 Repr. Cat. 3; R62 R33 N; R50-53 | T; N R: 61-33-40-50 /53-62 S: 53-45-60-61 | | 1 |

601-024-00-X | kumenas [1] propilbenzenas [2] | | 202-704-5 [1] 203-132-9 [2] | 98-82-8 [1] 103-65-1 [2] | R10 Xn; R65 Xi; R37 N; R51-53 | Xn; N R: 10-37-51/53-65 S: (2-)24-37-61-62 | | 4 |

601-032-00-3 | benz[a]pirenas benz[def]chrizenas | | 200-028-5 | 50-32-8 | Carc. Cat. 2; R45 Mut. Cat. 2; R46 Repr. Cat. 2; R60-61 N; R50-53 | T; N R: 45-46-60-61-50/53 S: 53-45-60-61 | | |

601-034-00-4 | benz[e]acefenantrilenas | | 205-911-9 | 205-99-2 | Carc. Cat. 2; R45 N; R50-53 | T; N R: 45-50/53 S: 53-45-60-61 | | |

602-035-00-2 | 1,4-dichlorbenzenas p-dichlorbenzenas | | 203-400-5 | 106-46-7 | Xn; R36 N; R50-53 | Xi; N R: 36-50/53 S: (2-)24/25-46-60-61 | | |

602-054-00-6 | 3-jodpropenas alilo jodidas | | 209-130-4 | 556-56-9 | R10 C; R34 | C R: 10-34 S: (1/2-)7-26-45 | | |

602-076-00-9 | but-2-in-1,4-diolis 2-butin-1,4-diolis | | 203-788-6 | 110-65-6 | T; R23/25 Xn; R21-48/22 C; R34 | T R: 21-23/25-34-48/22 S: (1/2-)26-36/37/39-45 | C≥50 %; T; R21-23/25-34 -48/22 25 %≤C<50 %; T; R21-23/25-36/38-48/22 10 %≤C<25 %;Xn; R20/22-48/22 3 %≤C<10 %; Xn; R20/22 | |

603-07 6-00-0 | ekso-1-metil-4-(1-metiletil)-7-oksabiciklo[2.2.1]heptan-2-olis | | 402-470-6 | 87172-89-2 | O; R8 Xn; R22 Xi; R36 | O; Xn; R: 8-22-36 S: (2-)26 | | |

603-093-00-1 | ekso-(+/-)-1-metil-4-1-metiletil)-2[(metil fenil)metoksi]-7-oksabiciklo [2.2.1]heptanas | | 402-410-9 | 87818-31-3 | Xn; R20 Xi; R51-53 | Xn; N R: 20-51/53 S: (2-)23-61 | | |

603-097-00-3 | 1,1′1′′-nitrilotripopan-2-olis triizopropanolaminas | | 204-528-4 | 122-20-3 | Xi; R36 R52-53 | Xi R: 36-52/53 S: (2-)26-61 | | |

603-117-00-0 | propan-2-olis izopropilo alkoholis izopropanolis | | 200-661-7 | 67-63-0 | F; R11 Xi; R36 R67 | F; Xi; R: 11-36-67 S: (2-)7-16-24 /25-26 | | 6 |

604-020-00-6 | bifenil-2-olis 2-hidroksibifenilas 2-fenilfenolis (ISO) | | 201-993-5 | 90-43-7 | Xi; R36/37/38 N; R50 | Xn; N R: 36/37/38-50 S: (2-)22-61 | | |

604-021-00-1 | 2-fenilfenolio natrio druska natrio 2-bifenilatas | | 205-055-6 | 132-27-4 | Xn; R22 Xi; R37/38-41 N; R50 | Xn; N R: 37/38-41-50 S: (2-)22-26-61 | | |

604-024-00-8 | 4,4′-izobutiletilidendifenolis(alt.); 2,2-bis (4′-hidroksifenil)-4-metilpentanas | | 401-720-1 | 6807-17-6 | Repr. Cat. 2; R60 Xi; R36 N; R50-53 | T; N R: 60-36-50/53 S: 53-45-60-61 | | |

604-041-00-0 | acifluorfenas [1] natrio-acifluorfenas [2] 5-[2-chlor-4-(trifluormetil)fenoksi]-2-nitrobenzenkarboksirūgštis [1] natrio5-[2-chlor-4-(trifluor metil)fenoksi] -2- nitrobenzenkarboksilatas [2] | | 256-634-5 [1] 263-560-7 [2] | 50594-66-6 [1] 62476-59-9 [2] | Xn; R22 Xi; R38-41 N; R50-53 | Xn; N R: 22-38-41-50 /53 S: (2-)24-39-60-61 | | |

604-043-00-1 | monobenzonas 4-hidroksifenilbenzilo eteris hidroksichinono monobenzileteris | | 203-083-3 | 103-16-2 | Xi; R36 R43 | Xi R: 36-43 S: (2-)24/25-26-37 | | |

604-044-00-7 | mekvinolas 4-metoksifenolis hidroksichinono monometileteris | | 205-769-8 | 150-76-5 | Xn; R22 Xi; R36 R43 | Xn R: 22-36-43 S: (2-)24/25-26-37/39-43 | | |

605-016-00-7 | glioksalis…% etandialis…% | B | 203-474-9 | 107-22-2 | Mut. Cat. 3 R40 Xn; R20 Xi; R36/38 R43 | Xn R: 20-36/38-40-43 S: (2-)36/37 | C≥10 %; Xn; R20-36/38-40-43 1 %≤C<10 %; Xn; R40-43 | |

606-016-00-X | pindonas (ISO) 2-pivalolindan-1,3-dionas | | 201-462-8 | 83-26-1 | T; R25-48/25 N; R50-53 | T; N R: 25-48/25-50/53 S: (1/2-)37-45-60-61 | | |

606-018-00-0 | dichlonas (ISO) 2,3-dichlor-1,4-naftochinonas | | 204-210-5 | 117-80-6 | Xn; R22 Xi; R36/38 N; R50-53 | Xn; N R: 22-36/38-50/53 S: (2-)26-60-61 | | |

606-019-00-6 | chlordekonas (ISO) perchlorpentaciklo[5,3,0,02,6,03,9,04,8] deka-5-nonas dekachlorpentaciklo[5,3,0,02,6,03,9,05,8] deka-4-nonas | | 205-601-3 | 143-50-0 | Carc. Cat. 3; R40 T; R24/25 N; R50-53 | T; N R: 24/25-40-50/53 S: (1/2-)22-36 /37-45-60-61 | | |

606-034-00-8 | metribuzinas (ISO) 4-amino-6-tret-butil-metiltio-1,2,4-triazin-5(4H)onas 4-amino-4,5-dihidro-6-(1,1-dimetiletil)-3-metiltio-1,2,4-triazin-5-onas | | 244-209-7 | 21087-64-9 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-50/53 S: (2-)60-61 | | |

606-035-00-3 | chloridazonas (ISO) 5-amino-4-chlor-2-fenilpiridazin-3-(2H)-ono pirazonas | | 216-920-2 | 1698-60-8 | R43 N; R50-53 | Xi; N R: 43-50/53 S: (2-)24-37-60-61 | | |

606-036-00-9 | kvinometionatas chinometionatas (ISO) 6-metil-1,3-ditiolo(4,5-b)chinoksalin-2-onas | | 219-455-3 | 2439-01-2 | Repr. Cat. 3; R62 Xn; R20/21/22-48/22 Xi; R36 R43 N; R50-53 | Xn; N R: 20/21/22-36-43-48/22-50/53-62 S: (2-)24-37-60-61 | | |

606-037-00-4 | triadimefonas (ISO) 1-(4-chlorfenoksi)-3,3-dimetil-1-(1,2,4-triazol-1-il)butanonas | | 256-103-8 | 43121-43-3 | Xn; R22 N; R51-53 | Xn; N R: 22-51/53 S: (2-)61 | | |

606-044-00-2 | 2,4,6-trimetilbenzofenonas | | 403-150-9 | 954-16-5 | Xn; R22 Xi; R36 N; R50-53 | Xn; N R: 22-36-50/53 S: (2-)26-60-61 | | |

607-043-00-X | dikamba (ISO) 2,5-dichlor-6-metoksibenzenkarboksi rūgštis 3,6-dichlor-2-metoksibenzenkarboksi rūgštis | | 217-635-6 | 1918-00-9 | Xn; R22 Xi; R41 R52-53 | Xn; N R: 22-41-52/53 S: (2-)26-61 | | |

607-057-00-6 | kumachloras (ISO) 3-[1-(4-chlorfenil)-3-oksobutil)-4-hidroksikumarinas | | 201-378-1 | 81-82-3 | Xn; R48/22 R52-53 | Xn R: 48/22-52/53 S: (2-) 3 7-61 | | |

607-058-00-1 | kumafurilas (ISO) fumarin (RS)-3-(1-(2-furil)-3-oksobutil)-4-hidroksikumarinas 4-hidroksi-3-[3-okso-1-(2-furil)butil] kumarinas | | 204-195-5 | 117-52-2 | T; R2 5-48/25 R52-53 | T R: 25-48/25-52/53 S: (1/2-)37-45-61 | | |

607-079-00-6 | kelevanas (ISO) etil-5-(perchlor-5-hidroksipentaciklo (5,3,0,02'6,03'9,04'8)dekan-5-il)-4-oksopentanoatas etil-5-(1,2,3,5,6,7,8,9,10,10-dekachlor-4-hidroksipentaciklo(5,2,l,02'6,03'9,05'8)dec-4-il)-4-oksovaleratas | | — | 4234-79-1 | T; R24 Xn; R22 N; R51-53 | T;N R: 22-24-51/53 S: (1/2-)36/37-45-61 | | |

607-097-00-4 | benzen-1,2,4-trikarboksirūgšties 1,2-anhidridas trimelito rūgšties anhidridas | | 209-008-0 | 552-30-7 | Xi; R37-41 R42/43 | Xn R: 37-41-42/43 S: (2-)22-26-36/37/39 | | |

607-143-00-3 | valerijonų rūgštis | | 203-677-2 | 109-52-4 | C; R34 R52-53 | C R: 34-52/53 S: (1/2-)26-36-45-61 | | |

607-152-00-2 | 2,3,6-TBA (ISO) 2,3,6-trichlorbenzenkarboksirūgštis | | 200-026-4 | 50-31-7 | Xn; R22 N; R51-53 | Xn; N R: 22-51/53 S: (2-)61 | | |

607-153-00-8 | benazolinas (ISO) 4-chlor-2,3-dihidro-2-okso-1,3-benztiazol-3-ilacto rūgštis | | 223-297-0 | 3813-05-6 | Xi; R36/38 R52-53 | Xi R: 36/38-52/53 S: (2-)22-61 | | |

607-156-00-4 | chlorfensonas (ISO) 4-chlorfenil-4-chlorbenzensulfonatas | | 201-270-4 | 80-33-1 | Xn; R22 Xi; R38 N; R50-53 | Xn; N R: 22-38-50/53 S: (2-)37-60-61 | | |

607-158-00-5 | schloracto rūgšties natrio druska natrio chloracetatas | | 223-498-3 | 3926-62-3 | T;R25 Xi; R38 N; R50 | T; N R: 25-38-50 S: (1/2-)22-37-45-61 | | |

607-159-00-0 | chlorbenzilatas (ISO) etil 2,2-di(4-chlorfenil)-2-hidroksiacetatas etil-4,4'-dichlorbenzilatas | | 208-110-2 | 510-15-6 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-50/53 S: (2-) 60-61 | | |

607-176-00-3 | MišinyS: α-3-(3-(2H-benztriazol-2-il)-5-tret-butil-4-hidroksifenil)propionil-(ω-hidroksipoli(oksietileno);α-3-(3-(2H-benztriazol-2-il)-5-tret-butil-4-hidroksifenil)propionil-(ω-3-(3-(2H-benzotriazol-2-il)-5-tret-butil-4-hidroksifenil)propioniloksipoli(oksietileno) | | 400-830-7 | — | R43 N; R51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-) 3 6/3 7-61 | | |

607-188-00-9 | rūgštusis natrio N-karboksilatoetil-N-oktadec-9-enilmaleinamatas | | 402-970-4 | — | R43 N; R51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-) 24/3 7-61 | | |

607-209-00-1 | MišinyS: O,O-di(1-metiletil)tritio-bis-tioformiato; O,O-di(1-metiletil)tetratio-bis-tioformiato;O,O-di(1-metiletil) pentatio-bis-tioformiato | | 403-030-6 | — | Xn; R22 R43 N; R50-53 | Xn; N R: 22-43-50/53 S: (2-) 3 6/3 7-60-61 | | |

607-213-00-3 | etil-3,3-bis[(1,1-dimetilpropil)peroksi] butiratas | | 403-320-2 | 67567-23-1 | E; R2 O; R7 R10 N; R51-53 | E; N R: 2-7-10-51/53 S: (2-)3/7-14-33-36/37/39-61 | | |

607-217-00-5 | 2-etoksietil-2-[4-(2,6-dihidro-2,6-diokso-7-fenil-1,5-dioksaindacen-3-il)fenoksi]acetatas | | 403-960-2 | — | R43 R53 | Xi R: 43-53 S: (2-)24-37-61 | | |

607-243-00-7 | natrio 3,6-dichlor-o-anizatas [1] 3,6-dichlor-o-anyžių rūgšties junginys su 2,2'-iminodietanoliu (1:1) [2] 3,6-dichlor-o-anyžių rūgšties junginys su 2-aminoetanoliu (1:1) [3] | | 217-846-3 [1] 246-590-5 [2] 258-527-9 [3] | 1982-69-0 [1] 25059-78-3 [2] 53404-28-7 [3] | R52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

607-248-00-4 | natrio naptalamas natrio N-naft-1-ilftalamatas | | 205-073-4 | 132-67-2 | Xn; R22 | Xn R: 22 S: (2) | | |

607-249-00-X | (1-metil-1,2-etandiil)bis[oksi(metil-2,1-etandiil)diakrilatas tripropilenglikoldiakrilatas TPGDA | | 256-032-2 | 42978-66-5 | Xi; R36/37/38 R43 N; R51-53 | Xi; N R: 36/37/38-43-51/53 S: (2-)24-37-61 | C >10 %:Xi; R36/37/38-43 l % < C <10 %:Xi; R43 | |

607-252-00-6 | λ-cihalotrinas (ISO) (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil(Z)-(lR)-cis-3-(2-chlor-3,3,3-trifluorpropenil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilato ir (R)-α-ciano-3-fenoksibenzil (Z)-(lS)-cis-3-(2-chlor-3,3,3-trifluorpropenil)-2,2-dimetilciklopropankaboksilato mišinys 1: 1 | | 415-130-7 | 91465-08-6 | T+; R26 T; R25 Xn; R21 N; R50-53 | T+;N R: 21-25-26-50/53 S: (1/2-)28-36/37/39-38-45-60-61 | | |

607-255-00-2 | fluroksipiras (ISO) 4-amino-3,5-dichlor-6-fluor-2-piridil oksiacto rūgštis | | — | 69377-81-7 | R52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

608-003-00-4 | akrilonitrilas | D E | 203-466-5 | 107-13-1 | F; R11 Carc. Cat. 2; R45 T; R23/24/25 Xi; R37/38-41 R43 N; R51-53 | F; T; N R: 45-11-23-/24/25-37/38-41-43-51/53 S: 9-16-53-45-61 | C>20 %: T; R45-23/24/25-37/38-41-43 10 %< C< 20 %:T;R45-23/24/25-41-43 5 %< C< 10 %:T; R45-23/24/25-36-43 1 %< C<5 %:T; R45-23/24/25-43 0,2 %< C< l %:T; R45-20/21/22 0,1 %< C< 0,2 %: T; R45 | |

608-016-00-5 | 1,4-dician-2,3,5,6-tetrachlorbenzenas | | 401-550-8 | 1897-41-2 | R43 N; R50-53 | Xi; N R: 43-50/53 S: (2-)24-37-60-61 | | |

609-030-00-4 | dinoterbas (ISO) 2-tret-butil-4,6-dinitrofenolis | E | 215-813-8 | 1420-07-1 | Repr. Cat. 2; R61 T+; R28 T;R24 R44 N; R50-53 | T+; N R: 61-24-28-44-50/53 S: 53-45-60-61 | | |

609-040-00-9 | nitrofenas (ISO) 2,4-dichlorfenil 4-nitrofenileteris | E | 217-406-0 | 1836-75-5 | Carc. Cat. 2; R45 Repr. Cat. 2; R61 Xn; R22 N; R50-53 | T; N R: 45-61-22-50/53 S: 53-45-60-61 | | |

609-044-00-0 | teknazenas (ISO) 1,2,4,5-tetrachlor-3 -nitrobenzenas | | 204-178-2 | 117-18-0 | Xn; R22 R43 N; R50-53 | Xn;N R: 22-43-50/53 S: (2-)24-37-60-61 | | |

611-008-00-4 | 4-aminoazobenzenas 4-fenilazoanilinas | | 200-453-6 | 60-09-3 | Carc. Cat. 2; R45 N; R50-53 | T; N R: 45-50/53 S: 53-45-60-61 | | |

611-013-00-1 | triličio 1-hidroksi-7-(3-sulfonatoanilino)-2(3-metil-4-(2-metoksi-4-(3-sulfonatofenilazo)fenilazo)naftalen-3-sulfonatas | | 403-650-7 | 117409-78-6 | E; R2 N; R51-53 | E; N R: 2-51/53 S: (2-)35-61 | | |

611-031-00-X | 4,4′-(4-imino cikloheksa-2,5-dienilidenmetilen)dianilino hidrochloridas C.I.šarminis raudonasis 9 | | 209-321-2 | 569-61-9 | Carc. Cat. 2; R45 | T R: 45 S: 53-45 | | |

612-035-00-4 | 2-metoksianilinas o-anizidinas | E | 201-963-1 | 90-04-0 | Carc. Cat. 2; R45 Muta. Cat. 3; R40 T; R23/24/25 | T R: 45-23/24/25 S: 53-45 | | |

612-042-00-2 | benzidinas 1,1′-bifenil-4,4′–diaminas 4,4′-diaminobifenilas bifenil-4,4′-ilendiaminas | E | 202-199-1 | 92-87-5 | Carc. Cat. 1; R45 Xn; R22 N; R50-53 | T; N R: 45-22-50/53 S: 53-45-60-61 | C≥25 %;T; R4 5 -22 0,01 %≤C<25 %; T; R45 | |

612-051-00-1 | 4,4′-diaminodifenilmetanas 4,4′-metilendianilinas | E | 202-974-4 | 101-77-9 | Carc. Cat. 2; R45 Muta. Cat. 3; R40 T; R39/23/2 4/25Xn; R48/20/21/22 R43 N; R51-53 | T; N R: 45-39/23/24/25-43-48/20/21/22-51/53 S: 53-45-61 | | |

612-081-00-5 | 4,4′-bi-o-toluidino druskos 3,3′-dimetilbenzidino druskos o-tolidino drus kos | A E | 210-322-5 265-294-7 277-985-0 | 612-82-8 64969-36-4 74753-18-7 | Carc. Cat. 2; R45 Xn; R22 N; R51-53 | T; N R: 45-22-51/53 S: 53-45-61 | | |

612-099-00-3 | 4-metil-m-fenilendiaminas 2,4-toluendiaminas | E | 202-453-1 | 95-80-7 | Carc. Cat. 2; R45 T; R25 Xn; R21 Xi; R36 R43 N; R51-53 | T; N R: 45-21-25-36-43-51/53 S: 53-45-61 | | |

612-105-00-4 | 2-piperazin-1-iletilaminas | | 205-411-0 | 140-31-8 | Xn, R21/22 C; R34 R43 R52-53 | C R: 21/22-34-43-52/53 S: (1/2-)26-36 /37/39-45-61 | | |

612-111-00-7 | 2-metil-m-fenilendiaminas 2,6-toluendiaminas | | 212-513-9 | 823-40-5 | Mut. Cat. 3; R40 Xn; R21/22 R43 N; 51-53 | Xn; N R: 21/22-34-43-52/53 S: (1/2-)26-36 /37/39-45-61 | | |

612-125-00-3 | 2-metil-p-fenilendiaminas 2,5-toluendiaminas | | 202-442-1 | 95-70-5 | T' R25 Xn; R20/21 R43 N; R51-53 | T; N R: 20/21-25-4 3-52/53 S: (1/2-)24-37 -45-61 | | |

612-144-00-7 | flumetralinas (ISO) N-(2-chlor-6-fluorbenzil)-N-etil-α,α,α-trifluor-2,6-dinitro-p-toluidinas | | — | 62924-70-3 | Xi; R36/38 R43 N; R50-53 | Xi; N R: 36/38-43-52/53 S: (2-)36/37-6 0-61 | | |

612-151-00-5 | diaminotoluenas | E | 246-910-3 | 25376-45-8 | Carc. Cat. 2; R45 T; R25 Xn; R20/21 Xi; R36 R43 N; R51-53 | T; N R: 45-20/21-25-36-43-51/53 S: (1/2-)26-36 /37/39-45-61 | | |

613-018-00-4 | morfamkvatas (ISO) 1,1′-bis(3,5-dimetilmorfolinkarbonilmetil)-4,4′-bipiridiliumo jonas | | — | 7411-47-4 | Xn; R22 Xi; R36/37/38 R52-53 | Xn R: 22-36/37/38 -52/53 S: (2-)22-36-61 | | |

613-031-00-5 | simklozenas trichlorizocianuro rūgštis trichlor-1,3,5-triazintrionas | | 201-782-6 | 87-90-1 | O; R8 Xn; R22 R31 Xi; R36/37 N; R50-53 | O; Xn; N R: 8-22-31-36 /37-50/53 S: (1/2-)8-26-41-60-61 | | |

613-038-00-3 | 6-fenil-1,3,5-tiazin-2,4-diildiaminas 6-fenil-1,3,5-triazin-2,4-diaminobenz guanaminas | | 202-095-6 | 91-76-9 | Xn; R22 R52-53 | Xn R: 22-52/53 S: (2-)61 | | |

613-042-00-5 | imazalilas (ISO) 1-[2-(aliloksi)-2-(2,4-dichlorfenil)etil)-1H-imidazolas | | 252-615-0 | 3554-4 4-0 | Xn; R20/22 N; R41 N; R50-53 | Xn; N R: 20/22-41-5 0 /53 S: (2-)26-39-6 0-61 | | |

613-043-00-0 | imazalilsulfatas (ISO) 1-[2-(aliloksil)etil-2-(2,4-di chlorfenil)]-1H-imidazolo rūgštusis sulfatas [1] (±)-1-[2-(aliloksi)etil-2-(2,4-dichlorfenil)]-1 H-imidazolo rūgštusis sulfatas [2] | | 261-351-5 [1] 281-291-3 [2] | 58594-7 2-2 [1] 83918-5 7-4 [2] | Xn; R20/23 Xi; R41 N; R50-53 | Xn; N R: 20/22-41-5 0/53 S: (2-)26-39-6 0-61 | | |

613-066-00-6 | terbumetonas (ISO) 2-tret-butilamino-4-etilamino-6-metoksi-1,3,5-triazinas | | 251-637-8 | 33693-04-8 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-50/53 S: (2-)60-61 | | |

613-091-00-2 | morfamkvato dichloridas [1] morfamkvato sulfatas [2] | | 225-062-8 [1] | 4636-83-3 [1] 29873-36-7 [2] | Xn; R22 Xi; R36/37/38 N; R52-53 | Xn R: 22-36/37/3 8-52/53 S: (2-)22-36-6 1 | | |

613-098-00-0 | N-(n-oktil)-2-pirolidinonas | | 403-700-8 | 2687-94-7 | C; R34 N; R51-53 | C; N R: 34-51/53 S: (1/2-)23-26-36/37/39-45-61 | | |

613-130-00-3 | heksakonazolis (ISO) (RS)-2-(2,4-di chlorfenil)-1-(1H-1,2,4-triazol-1-il)heksan-2-olis | | — | 79983-71-4 | R43 N; R51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-)24-37-6 1 | | |

613-131-00-9 | pirokvilonas (ISO) 1,2,5,6-tetrahidropirol[3,2,1-ij)chinolin-4-onas | | — | 57369-32-1 | Xn; R22 N; R50-53 | Xn R: 22-52/53 S: (2-)61 | | |

613-134-00-5 | miklobutanilas (ISO) 2-(4-chlorfenil)-2-(1H-1,2,4-triazol-1-ilmetil)heksannitrilas | | — | 88671-89-0 | Repr. Cat. 3; R63 Xn; R22 Xi; R36 N; R51-53 | Xn; N R: 22-36-51 /53-63 S: (2-)36/37-46-61 | | |

613-137-00-1 | metabenztiazuronas (ISO) 1-(1,3-benzo tiazol-2-il)1,3-di metilkarbamidas | | 242-505-0 | 18691-97-9 | N; R50-53 | N R: 50/53 S: 60-61 | | |

613-139-00-2 | metilmetsulfuronas metil-2-(4-metoksi-6-metil-1,3,5-triazin-2-ilkarbamoilsulfamoil)benzenkarboksilatas | | — | 74223-64-6 | N; R50-53 | N R: 50/53 S: 60-61 | | |

614-001-00-4 | nikotinas (ISO) 3-(N-metil-2-pirodinil)piridinas | | 200-193-63 | 54-11-5 | Xn; R27 T; R25 N; R51-53 | T+; N R: 25-27-51 /53 S: (1/2-)36/37-45-61 | | |

614-006-00-1 | brucinas 2,3-dimetoksistrichninas | | 200-614-7 | 357-57-3 | T+; R26/28 R52-53 | T+ R: 26/28-52/53 S: (1/2-)13-45-61 | | |

614-007-00-7 | brucino sulfatas [1] brucino nitratas [2] 2,3-dimetoksistrichnidin-10-ono mono[(R)-1-metilheptil-1,2-benzendikarboksilatas] [3] 2,3-dimetoksistrichnidin-10-ono ir (S)mono[(R)-1-metilheptil-1,2-benzendikarboksilato junginys (1:1) [4] | | 225-432-9 [1] 227-317-9 [2] 269-39-5 [3] 269-710-8 [4] | 4845-99 -2 [1] 5786-97 -0 [2] 68239-26-9 [3] 68310-42-9 [4] | T+; R26/28 R52-53 | T+ R: 26/28-52/53 S: (1/2-)13-45-61 | | |

615-006-00-4 | 2-metil-m-fenilendiizocianatas [1] 4-metil-m-fenilendiizocianatas [2] m-tolidendiizocianatas [3] toluen-2,6-diizocianatas [1] toluen-2,4-diizocianatas [2] toluen-diizocianatas [3] | C | 202-039-0 [1] 209-544-5 [2] 247-722-4 [3] | 91-08-7 [1] 584-84-9 [2] 26471-62-5 [3] | Carc. Cat. 3; R40 T+; R26 Xi; R36/37/38 R42/43 R52-53 | T+ R: 26-36/37/3 8-40-42/43-5 2/53 S: (1/2-)23-36 /37-45-61 | C≥20 %; T+, R26-36/37/38-40-42/43 7 %≤C<20 %: T+; R26-40-42/43 1 %≤C<7 %; T; R23-40-42/43 0,1 %≤C<1 %; Xn; R20-42 | 2 |

616-010-00-9 | natrio tozilchloramidas | | 204-854-7 | 127-65-1 | Xn; R22 R31 C; R34 R42 | C R: 22-31-34-42 S: (1/2-)7-22-26-36/37/39-45 | | |

616-034-00-X | pirakarbolidas (ISO) 3,4-dihidro-6-metil-2H-piran-5-karboksanilidas | | 246-419-4 | 24691-76-7 | R52-53 | R:52/53 S: 61 | | |

616-035-00-5 | ksimoksanilas 2-cian-n-[(etilaminokarbonil]-2-(metoksiiminoacetamidas | | 261-043-0 | 57966-95-7 | Xn; R22 R43 N; R50-53 | Xn; N R: 22-43-52/53 S: (2-)36/37-60-61 | | |

617-004-00-9 | 1,2,3,4-tetrahidro-1-naftilhidroperoksidas | | 212-230-0 | 771-29-9 | O; R7 Xn; R22 C; R34 N; R50-53 | O; C; N R: 7-22-34-50 /53 S: (1/2-)3/7-14 -26-36/37/39-45-60-61 | C≥25 %; C; R22-34 0 %≤C<25 %; C; R34 5 %≤C<10 %;Xi; R36/37/38 | |

617-006-00-X | bis(α,-dimetilbenzil)peroksidas | | 201-279-3 | 80-43-3 | O; R7 Xi; R36/38 N; R51-53 | O; Xi; N R: 7-36/38-51 /53 S: (2-)3/7-14-36/37/39-61 | | |

617-008-00-0 | dibenzoilperoksidas benzoilperoksidas | | 202-327-6 | 94-36-0 | E; R2 Xi; R36 R43 | E; Xi; R:2-36-43 S: (2-)3/7-14-3 6/37/39 | | |

650-007-00-3 | chlordimeformas (ISO) N2-(4-chlor-o-tolil)-N1,N1-dimetilformamidinas | | 228-200-5 | 6164-98-3 | Carc. Cat. 3; R40 Xn; R21/22 N; R50-53 | Xn; N R: 21/22-40-50/53 S: (2-)22-36/37-60-61 | | |

650-008-00-9 | drazoksolonas (ISO) 4-(2-chlorfenilhidrazon)-3-metil-5-izoksazolonas | | 227-197-8 | 5707-69-7 | T; R25 N; R50-53 | T; N R: 25-50/53 S: (1/2-)22-24-36/37-45-60-61 | | |

650-009-00-4 | chlordimeformo hidrochloridas N′-(4-chlor-o-tolil)-N,N-dimetilformamidino monohidrochloridas N2-(4-chlor-o-tolil)-N1,N1-dietilformami dino hidrochloridas | | 243-269-1 | 19750-95-9 | Carc. Cat. 3; R40 Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R: 22-40-50/53 S: (2-)22-36/37-60-61 | | |

650-033-00-5 | esfenvaleratas (ISO) (S)-α-ciano-3-fenoksibenzil-(S)-2-(4-chlorfenil)-3-metilbutiratas | | — | 66230-04-4 | T; R23/25 R43 N; R50-53 | T; N R: 23/25-43-50 /53 S: (1/2-)24-36 /37/39-45-60-61 | | |

650-041-00-9 | triasulfuronas (ISO) 1-[2-(2-chloretoksi)fenilsulfonil]-3-(4-metoksi-6-metil-1,3,5-triazin-2-il)karbamidas | | — | 82097-50-5 | N; R50-53 | N R: 50/53 S: 60-61 | | |

--------------------------------------------------

1D PRIEDAS

Indekso Nr. | Cheminis pavadinimas | Past. Apie mdž. | EB Nr. | CAS Nr. | Klasifika cija | Ženklinimas etiketėmis | Konc. ribos | Past. Apie prep. |

006-090-00-8 | 2-(3-jodoprop-2-in-1-iloksi)etilfenilkarbamatas | | 408-010-0 | 88558-41-2 | Xn; R20 Xi; R41 R52-53 | Xn R: 20-41-52/53 S: (2-)22-26-39-61 | | |

014-016-00-0 | 1,3-diheksi-5-en -1-il-1,1,3,3-tet rametildisiloksano ir 1,3-diheksi -n-en-1-il-1,1,3,3-tetrametildisi loksano mišinys | | 406-490-6 | — | N; R51-53 | N R: 51/ 53 S: 61 | | |

015-164-00-9 | kalcio-P,P′-(1-hidroksietilenbisvandeniliofosfanato)dihidratas | | 400-48 0-5 | 36669-85-9 | R52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

015-165-00-4 | tiobis(4,1-fenil en)-S,S,S′,S′-tet rafenildisulfoniumbisheksafluorfosfato ir (4-fenil tiofenil)sulfoniumheksafluorfosfato mišinys | | 404-98 6-7 | — | Xi; R41 N; R50-53 | Xi; N R: 41-50/53 S: (2-)15-26-39-60-61 | | |

015-166-00-X | 3,9-bis(2,6-di-tert-butil-4-me tilfenoksi-)-2,4, 8,10-tetraoksa-3,9-difosfapiro [5,5]undekanas | | 410-290-4 | 80693-00-1 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

015-167-00-5 | 3-(hidroksife nil fosfinyl)propanoinė rūgštis | | 411-200-6 | 14657-64-8 | Xi; R41 | Xi R: 41 S: (2-)26-39 | | |

601-050-00-1 | benzenas, C10-13 alkilo dariniai | | 267-05 1-0 | 67774-74-7 | N; R50 | N; R: 50 S: 61 | | |

601-051-00-7 | 4-fenilbut-1-e nas | | 405-980-7 | 768-56-9 | Xi; R38 R51-53 | Xi; N R: 38-51/53 S: (2-)37-61 | | |

602-083-00-4 | difenilo eteris, pentabromo da rinys, pentabro m difenilo eteris | | 251-08 4-2 | 32534-81-9 | Xn; R48/21/22 R64 N; R50-53 | Xn; N R: 48/21/22-50 /53-64 S: (1/2-)36/37-45-60-61 | | |

602-084-00-X | 1,1-dichloro-1-fluoretanas | | 404-080-1 | 1717-00-6 | N: R52-53-59 | N R: 52/53-59 S: 59-61 | | |

603-128-00-0 | 2-(fenilmetok si)naftalenas | | 405-490-3 | 613-62-7 | R53 | R: 53 S; 61 | | |

603-129-00-6 | 1-tert-butoksi propan-2-olis | | 406-180-0 | 57018-52-7 | R10 Xi; R41 | Xi R: 10-41 S: (2-)26-39 | | |

603-130-00-1 | α-((dimetil) bife nil)-ω-hidroksi poli(oksietileno) izomerų mišinys | | 406-325-8 | — | Xn; R22 R52-53 | Xn R: 22-52/53 S: (2-)39-61 | | |

603-131-00-7 | 1-dezoksi-1-[metil-(1-okso dodecil)amino]-D-glucitolio ir 1 -dezosi-1-[metil -(1-metil(1-okso tetradecil)amino]-D-glucitolio, sumaišytų santy kiu 3:1, mišinys | | 407-290-1 | — | Xi; R41 | Xi R: 41 S: (2-)26-39 | | |

603-132-00-2 | 2-hidroksimetil-9-metil6-(1-me tiletil)-1,4-diok sapiro[4,5]dekanas | | 408-200-3 | 63187-91-7 | Xi; R38-41 R52-53 | Xi R: 38-41-52 /53 S: (2-)26-37/ 39-61 | | |

603-133-00-8 | 3-[(4-amino-2-chloro-3-nitro fenil)amino]-pro pan-1,2-diolio ir 3,3′-(2-chloro-5 -nitro-1,4-fenil endiimino)bis (propan-1,2-dio lio mišinys | | 408-240-1 | — | Xn; R22 R52-53 | Xn R: 22-52/53 S: (2-)22-36-61 | | |

603-134-00-3 | Pakeistų dodecil ir ar tetradecil, difenilo eterių mišinys. Ši me džiaga susidaro Friedel-Crafts re akcijos metu. Iš produkto, susida riusio reakcijos metu, pašalina mas katalizato rius. Difenilo e teris pakeičia mas C1-C10 al kilo grupėmis. Alkilo grupės surišamos pasi rinktinai tarp C1 ir C6. Linijinės al kilo grupės C12 ir C14 naudoja mos vienodu san tykiu. | | 410-450-3 | — | R53 | R: 53 S: 61 | | |

603-135-00-9 | bis[[2,2′,2-nit ro tris[etanolato ]]-1-N,O]bis[2-(2-metoksietok si]-titanas | | 410-500-4 | — | Xi; R41 N; R51-53 | Xi; N R: 41-51/53 S: (2-)26-39-61 | | |

603-136-00-4 | 3-((4-bis((2-hid roksietil) amino )-2-nitrofenil)a mino)-1-propa nolis | | 410-910-3 | 104226-19-9 | R43 R52-53 | Xi R: 43-52/53 S: (2-)24-37-61 | | |

603-137-00-X | 1-dezoksi-1-[me til-(1-oksohek sadecil[amino]-D-glucitolio ir 1 -dezoksi-1-metil -(1-oksooktade cil)amino]-D-glucitolio miši nys | | 411-130-6 | — | Xi; R41 | Xi R: 41 S: (2-)26-39 | | |

603-138-00-5 | 3-(2,2-dimetil-3-hidroksipro pyl)toluenas): 2,2-dimetil-3-(3-metilfenil)propanolis | | 403-140-4 | 103694-68-4 | R52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

604-050-00-X | 4-chloro-o-kre zolis 4-chloro-2-me tilfenolis | | 216-38 1-3 | 1570-64-5 | T; R23 C; R35 N; R50 | T; C; N R: 21-35-50 S: (1/2-)26-36 /37/39-45-61 | C≥25 %; T; C; R 23-35 10 %≤ C<25 %: C; R20-35 5 %≤ C<10 %: C; R20-34 3 %≤ C<5 %; Xn; R20-36 /37/38 1 %≤ C<3 %; Xi; R36/37/38 | |

604-051-00-5 | 3,5-bis((3,5-di tert-butil-4-hi droksi)benzil)-2,4,6-trimetilfeno lis | | 401-11 0-5 | 87113-78-8 | R52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

604-052-00-0 | 2,2′-metilenbis (6-(2H-benzo tri azol-2-il)-4-(1,1,3,3-tetrametilbu tilfenolis | | 403-80 0-1 | 103597-45-1 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

604-053-00-6 | 2-metil-4-(1,1-dimetiletil)-6-(1 -metil-pentade cil)-fenolis | | 410-760-9 | 157661-93-3 | Xi; R38 R43 N; R50-53 | Xi; N R: 38-43-50/ 53 S: (2-)24-37-60-61 | | |

604-054-00-1 | 2-metoksi-4-(tet rahidro-4-metil en-2H-piran-2-il)-fenolio ir 4-(3,6-dihidro-4-metil-2H-piran-2-il)-2-metoksi fenolio mišinys | | 412-020-0 | — | R43 R 52-53 | Xi R: 43-52/53 S: (2-)24-37-61 | | |

604-055-00-7 | 2,2′-((3,5′,5,5′-tetrametil-(1,1′-bifenil)-4,4′-diil)-bis(oksimetil en))-bis-oksira nas | | 413-90 0-7 | 85954-11-6 | Muta. kat. 3; R40 | Xn R: 40 S: (2-)22-36-37 | | |

605-027-00-7 | 3a,4,5,6,7,7a-heksahidro-4,7-metano-1H-inde no-6-karboksal dehido ir 3a,4,5, 6,7,7a-heksahid ro-4,7,-metano-1H-indeno-5-kar boksaldehido mi šinys | | 410-480-7 | — | R43 N; R51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-)24-37-61 | | |

606-051-00-0 | 4-pentilciklo heksanonas | | 406-670-4 | 61203-83-6 | N; R51-53 | N R: 51/53 S: 61 | | |

606-052-00-6 | 4-(N,N-dibutil amino)-2-hidrok si-2′-karboksil benzofenonas | | 410-410-5 | 54574-82-2 | R 52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

607-272-00-5 | fluoroksilpir-me ptilas (ISO) [1] fluroksilpiro-bu tometilas (ISO) [2] metilheptil, O-(( 4-amino-3,5-di chloro-6-fluoro-2-pridoksiaceta tas [1] 2-butoksi-1-me tiletil,O-(4-ami no-3,5-dichloro-6-fluoro-2-piri diloksi)acetatas [2] | | 279-752-9 [1] — | 81406-37-3 [1] 1544886-27-8 [2] | N; R50-53 | N R: 50/53 S: 60-61 | | |

607-273-00-0 | amonium-7(2,6-dimetil-8-(2,2-di metilbutiriloksi)-1,2,6,7,8,8a-he ksahidro-1-naftil )-3,5-dihidroksi heptanoatas | | 404-520-2 | — | R 52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

607-274-00-6 | 2-(N-benzil-N-metilamino)etil-3-amino-2-buten oatas | | 405-35 0-1 | 54527-73-0 | R43 N; R 51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-)24-37-61 | | |

607-275-00-1 | natrio benzoilok sibenzen-4-sulfo natas | | 405-450-5 | 66531-87-1 | R43 | Xi R: 43 S: (2-)24-37 | | |

607-276-00-7 | bis[(1-metilimi dazol)-(2-etil-he ksanoat)] cinko kompleksas | | 405-635-0 | — | Xi; R 38-41 N; R 50-53 | Xi; N R: 38-41-50/ 53 S: (2-)26-37/ 39-60-61 | | |

607-277-00-2 | 2-(heksiltio)etil amino hidrochlo rido ir natrio pro pionato mišinys | | 405-720-2 | — | Xn; R 22 Xi; R 41 R43 N; R 51-53 | Xn; N R: 22-41-43-51/53 S: (2-)24-26-37/39-61 | | |

607-278-00-8 | natrio fenetilna ftalensulfonato ir natrio naftile tilbenzensulfona to izomerų mi šinys | | 405-760-0 | — | Xi; R 41 R43 R 52-53 | Xi R: 41-43-52/53 S: (2-)24-26-37/39-61 | | |

607-279-00-3 | n-oktadecil ami nodietilbis(hidrogenmaleato) ir n-oktadecilami nodietilvandeni lio maleato hid rogenftalato mi šinys | | 405-960-8 | — | R 43 N; R 51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-)24-37-61 | | |

607-280-00-9 | natrio 4-chloro-1-hidroksibutan-1-sulfonatas | | 406-19 0-5 | 54322-2 0-2 | Xn; R 22 Xi; R 36 R43 | Xn R: 22-36-43 S: (2-)22-26-36/37 | | |

607-281-00-4 | šakotų ir liniji nių C7-C9 alkil 3-[3-(2H-benzo triazol-2-il)-5(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil] propionatų mi šinys | | 407-000-3 | 127519-17-9 | N; R 51-53 | N R: 51/53 S: 61 | | |

607-282-00-X | 2-acetoksimetil-4-benziloksibu til-1-il acetatas | | 407-140-5 | 131266-10-9 | R52-53 | R: 52-53 S: 61 | | |

607-283-00-5 | E-etil-4-okso-4-fenilkrotonatas | | 408-04 0-4 | 15121-89-8 | Xn; R21/22 Xi; R38-41 R43 N; R50-53 | Xn; N R:21/22-38-41-43-50/53 S: (2-)26-36/ 37/39-60-61 | | |

607-284-00-0 | natrio 3,3′-(1,4-fenilen- bis(karbonilimino-3,1-pro panedilimino)) bis (10-amino-6, 13-dichlo- ro) -4,11-trifenodioksa- zindisulfonato) ir ličio 3,3′-(1,4-fenilenbis-(10-amino-6,13-dichlo- ro)-4,11-trifenodioksa zindisulfonato mišinys paruoštas, sumaišius šias medžiagas santykiu 9:1 | | 410-04 0-4 | 136213-76-8 | N; R51-53 | N R: 51/53 S: 61 | | |

607-285-00-6 | 7-(((3-aminofe nil)sulfonilamino)-naftalen-1,3-disulfoninės rūgšties, natrio 7-(((3-aminofe nil)sulfonil)amino)-naftalen-1,3-disulfonato ir kalio 7-(((3-aminofenil)sulfonil)amino)-nafta len-1,3-disulfo nato mišinys | | 410-06 5-0 | — | R43 | Xi R: 43 S: (2-)22-24-37 | | |

607-286-00-1 | natrio ir kalio 7-[[[3-[[4-((2-hid roksi-naftil)azo) fenil]azo]fenil]sulfonil]amino]-naftalen-1,3-di sulfonatų miši nys | | 410-07 0-8 | 141880-36-6 | R43 R52-53 | Xi R: 43-52/53 S: (2-)22-24-37-61 | | |

607-287-00-7 | O′-metil O-(1-metil-2-metakril oloksoetil)-1,2, 3,6-tetrahidro ftalatas | | 410-140-8 | — | R52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

607-288-00-2 | tetranatrio (c-(3-(1(e-dichloro-5-cianopirimidin-f-il(metil)amino )propil)-1,6-dihi dro-2-dihidrok si-4-metil-6-ok so-3-piridilazo)-4-sulfonatofenil sulfamoil)ftalocianin-a,b,c,d-tri sulfonato(6-)) ni kelatas(II), kai a yra 1 arba 2, arba 3, arba 4, b yra 8 arba 9, arba 10, arba 11, c yra arba 15, arba 16, arba 17, arba 18, d yra arba 22, arba 23, arba 24, arba 25 ir e bei f yra 2 ir 4 arba atitinka mai 4 ir 2 | | 410-160-7 | 148732-74-5 | Xi; R36 R43 R52-53 | Xi R: 36-43-52/ 53 S: (2-)22-26-36/37-61 | | |

607-288-00-8 | 3-(3-(4-(2,4-bis (1,1-dimetilpro pil)fenoksi)butilaminokarbonil-4-hidroksi-1-naf talenil)tio)propanoinė rūgštis | | 410-370-9 | 105488-33-3 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

607-290-00-3 | amonio 1-C14-C18-alkiloksika rbonil-2-(3-alil oksi-2-hidroksi propoksikarbonil)etan-1-sulfona to ir amonio 2-C14-C18-alkil oksikarbonil-1-(3-aliloksi-2-hid roksipropoksikarbonil)etan-1-sul fonato mišinys ( mišinio kompo nentų santykis nėra žinomas) | | 410-540-2 | — | Xi; R38 R43 N; R50-53 | Xi; N R: 38-43-50/ 53 S: (2-)24-37-60-61 | | |

607-291-00-9 | dodecil-ω-(C5/ C6-cikloalkil)al kilkarboksilatas | | 410-63 0-1 | 104051-92-5 | R53 | R:53 S: 61 | | |

607-292-00-4 | [1-(metoksime til)-2-(C12-alko ksi)-etoksi]acto rūgšties ir[1-(me toksimetil)-2-(C 14-alkoksi)-etok si] acto rūgšties mišinys | | 410-640-6 | — | Xi; R38-41 N; R50-53 | Xi; N R: 38-41-50/ 53 S: (2-)26-37/ 39 -60-61 | | |

607-293-00-X | N-aminoetilpipe razonium mono-2,4,6-trimetilno nildifenil eterio disulfonato ir N-aminoetilpiperazonium di-2,4,6-trimetilnonildi fenil eterio disulfonato mišinys | | 410-650-0 | — | Xi; R41 R43 N; R51-53 | Xi; N R: 41-43-51/ 53 S: (2-)26-36/ 37/39-61 | | |

607-294-00-5 | natrio 2-benzoil oksi-1-hidroksi etansulfonatas | | 410-680-4 | — | R43 | Xi R: 43 S: (2-)24-37 | | |

607-295-00-0 | tetranatrio fosfo natoetano-1,2-di karboksilato ir heksanatrio fos fonatoetano-1,2-tetrakarboksilato mišinys | | 410-800-5 | — | R43 N; R51-53 | Xi; N R: 43-51/ 53 S: (2-)24-37-61 | | |

607-296-00-6 | pentaeritriolinių tetraesterių/ hep tanoinės bei 2-etilheksanoinės rūgšties mišinys | | 410-830-9 | — | R53 | R: 53 S: 61 | | |

607-297-00-1 | (E-E)-3,3′-(1,4-feniletilendimetilidene)bis(2-ok sobornano-10-sulfoninė rūgš tis) | | 410-96 0-6 | 92761-26-7 | Xi; R41 | Xi R: 41 S: (2-)26-39 | | |

607-298-00-7 | 2-(trimetilamo nio)etoksikar boksibenzen-4-sulfonatas | | 411-010-3 | — | R43 | Xi R: 43 S: (2-)26-36/37 | | |

607-299-00-2 | metil 3-(acetiltio )-2-metil-propa noatas | | 411-04 0-7 | 97101-46-7 | Xn; R22 R43 N; R50-53 | Xn; N R: 22-43-50/ 53 S: (2-)24-37-60-61 | | |

607-300-00-6 | trinatrio [2-(5-chloro-2,6-di fluoropirimidin-4-ilamino)-5-(b-sulfamoil-c,d-sulfonatoftalocianin-a-il-K4, N 29,N30,N31, N32-sulfonil amino)benzoato(5-)]vario drus ka(II), kai a =1, 2,3,4; b =8,9,10, 11; c =15,16,17, 18; d =22,23,24, 25 | | 411-430-7 | — | R43 | Xi R: 43 S: (2-)22-24-37 | | |

607-301-00-1 | dodekanoinės rūgšties ir jos poli(1-7) laktato esterių mišinys | | 411-860-5 | — | Xi; R38-41 R43 N; R51-53 | Xi; N R: 38-41-43-51/ 53 S: (2-)24-26-37/39-61 | | |

607-302-00-7 | tetradekanoinės rūgšties ir jos poli(1-7) laktato esterių mišinys | | 411-910-6 | — | Xi; R38-41 R43 R52-53 | Xi; N R: 38-41-43-51/ 53 S: (2-)24-26-37/39-61 | | |

607-303-00-2 | 1-ciklopropil-6,7-difluoro-1,4-dihidro-4-okso kvinolin-3-kar boksilinė rūgštis | | 413-760-7 | 93107-30-3 | Repr. kat 3; R62 N; R51-53 | Xn R: 62-52/ 53 S: (2-)22-36/ 37-61 | | |

608-023-00-3 | 4-(4-chlorfenil)-2-fenil-2-[(1H-1,2,4-triazol-1-il)metil)]butanenitrilas | | 406-140-2 | 114369-43-6 | N; R50-53 | N R: 50/ 53 S: 60-61 | | |

608-024-00-9 | 2-(4-(n-butil-N-fenetilamino)fenil)etilen-1,1,2-trikarbonitrilas | | 407-650-8 | 97460-76-9 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

608-025-00-4 | 2-nitro-4,5-bis(benziloksi)fenilacetonitrilas | | 410-97 0-0 | 117568-27-1 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

609-053-00-X | hidrazin-tri-nit rometanas | | 414-850-9 | — | E; R3 O; R8 Karc.kat. 2; R45 T; R23/25 R43 | E; T R: 45-3-8-23/25-43 S: 53-45 | | |

610-010-00-2 | 2-bromo-1-(2-fu ril)2-nitroetile nas | | 406-110-9 | 35950-52-8 | Xn; R22-48 /22 C; R34 R43 N; R50-53 | C; N R: 22-34-43-48/22-50/ 53 S: (1/2-)22-26-36/37/39-45-60-61 | | |

611-043-00-5 | trinatrio N(1′)-N(2′):N(1″)-N (2″)-η-6-[2-ami no-4-(arba6)-hid roksi-(arba4-ami no-2-hidroksi) fenilazo]-6″-(1-karbaniloil-2-2-hidroksiprop-1-enilazo)-5′,5″-disulfamoil-3, 3″-disulfanato bis(naftalen-2, 1′-azobenzen-1, 2′-diolato-O(1), O(2′)) chroma to, trinatrio N (1′)-N(2):N(1″) -N(2″)-η-6,6″-bis(-(1-karbani loil-2-2-hidrok siprop-1-enil azo)-5′,5″-di sulfamoil-3,3″-disulfanatobis(naftalen-2,1′-azo benzen-1,2′-dio lato-O(1), O(2′) )-chromato ir trinatrio B(1′)-N(2);N(1″)-N (2″)-η-6,6″-bis [2-amino-4-(ar ba 6)-hidroksi-(arba 4-amino-2-hidroksi)fenil azo]5′,5′dsulfa moil-3,3″-disu fa nato bis(naftalen-2, 1′-azobenzen-1,2′diolato-O (1),O(2′))-chro mato mišinys, paruoštas, sumai šius medžiagas santykiu 2:1:1. | | 402-85 0-1 | | Xi; R41 52-53 | Xi R: 41-52/ 53 S: (2-)26-39-61 | | |

611-044-00-0 | tert-alkil(C12-C14) amonium bis[1-[(2-hidrok si-5-nitrofenil) azo]-2-nafteleno lato(2)] chroma to(1-), tert-alkil (C12-C14) amo nium bis[1-[(2-hidroksi-4-nitro fenil)azo]-2-naf telenolato (2)] chromato(1-), tert-alkil(C12-C 14)amonium bis [1-[[5(1,1-dime tilpropil)2-hid roksi-3-nitro fe nil]azo]-2-naf ta lenolato(2)]chromato(1-), tert-al kil(C12-C14) amonium bis[1-[(2-hidroksi-5-nitrofenil)azo]-2 -naftelenolato (2 )]-[1-[(2-hidrok si-5-nitrofenil) azo]-2-naftalen olato(2)]]-chro mato(1-), tert-al kil(C12-C14) amonium bis[1-[[(5-(1,1-dimetilpropil)-2--hidroksi-3-nitro fenil)azo]-2-naf talenolato(2)][1 -[(2-hidroksi-5-nitrofenilazo]-2-naftalenolato(2-)]]chromato(1-), tert-alkil(C12-C 14)amonium bis ((1-(4(arba5)- nitro-2-oksido fenilazo)-2-naf tolato)(1-(3-nit ro-2-oksido-5-pentilfenilazo)-2-naftolato))c hromato(1-) mišinys | | 403-720-7 | 117527-94-3 | N; R51-53 | N R: 51/53 S: 61 | | |

611-045-00-6 | 2-[4-[N-(4-ace toksibutil)-N-e til]amino-2-me tilfenilazo]-3-acetil-5-nitrotio fenas | | 404-830-8 | — | R53 | R: 53 S: 61 | | |

611-046-00-1 | 4,4′-diamino-2-metilazobenze nas | | 407-590-2 | 43151-99-1 | T; R25 Xn; R48/22 R43 N; R50-53 | T; N R: 25-43-48/ 22-50/53 S: (1/2-)22-28 -36/37-45-60-61 | | |

611-047-00-7 | 2-[[4-[N-etil-N-(2-acetoetil) ami no)fenil]azo]-5,6-dichlorben zotiazolo ir 2-[[4-[N-etil-N-(2-acetoetil)amino)fenil]azo]-6,7-di chlorbenzitiazolo mišinys, pa ruoštas,sumaiš ius medžiagas santykiu 1:1 | | 407-890-3 | 111381-11-4 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

611-048-00-2 | 2-[[4-[bis(2-acetoetil)amino)fenil]azo]-5,6-di chlorbenzotiazolo ir 2-[[4-[bis (2-acetoetil) amino]fenil]azo]-6,7-dichlorbenzotiazolo mišinys paruoštas, sumaišius medžiagas santykiu 1:1. | | 407-900-6 | 111381-11-5 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

611-049-00-8 | 7-[4-(3-dietilaminopro- pilamino)-6-(3-dietil- amoniopropilamino)-1,3,5-triazin-2-ilami- no]-4-hidroksi-3-(4-fenilazofenilazo)-naf- talen-2-sulfonato, acto rūgšties ir pieno rūgš- ties mišinys paruoštas, sumaišius medžiagas san tykiu 2:1:1 | | 408-000-6 | 118658-98-3 | Xn; R48/22 R43 R52-53 | Xn R: 43-48/22-52/53 S: (2-)22-36/ 37-61 | | |

611-051-00-9 | 2-(4-(N-etil-(2-hidroksi))etil)amino-2-2-metil) fenil)azo-6-me toksi-3-metilben zotiazolium chlo ridas | | 411-110-7 | 136213-74-6 | N; R50-53 | N R: 50/53 S: 60/61 | | |

611-052-0-4 | vandeninis mo nonatrio [5-[[2, 4-dihidroksi-5-[(2-hidroksi-3,5-dinitrofenil) azo]fenil]azo]-2-naftalensulfo natas], geležies kompleksas | | 400-720-99 | — | R52-53 | R: 52/53 S: 61 | | |

612-156-00-2 | triheksadecilamoniumchlorido ir diheksadecil dimetilamoniumchlorido mišinys | | 405-620-9 | — | Xi; R41 N; R50-53 | Xi; N R: 41-50/53 S: (2-)26-39-60-61 | | |

612-157-00-8 | (Z)benzo[b]tien-2-iletanono oksi mo hidrochlori das | | 410-780-8 | — | Xn; R22-48/22 Xi; R41 R43 N; R51-53 | Xn; N R: 22-41-43-48/22-51/53 S: (2-)22-26-36/37/39-61 | | |

612-158-00-3 | bis(5-dodecil-2-hidro ksi benzaldoksimat) va rio (I I ) C12 šakotos C12 alkilinės grupės ir 4-do decilsalicilaldok simo mišinys | | 4140-820-4 | — | R53 | R: 53 S: 61 | | |

612-159-00-9 | trimetilheksamino reakcijos pro duktai: 2,2,4-tri metil-1,6-heksa ndimino ir 2,4,4 -trimetil-1,6-hek sandiamino ir (epoksido8) m ono [(C 10-C16- alkiloksi)meto ksi) oksirano jun giniai) ir p-toluen-sulfoninė rūgštis | | 410-880-1 | — | Xn; R22 C; R34 N; R50-53 | C; N R: 22-34-50/ 53 S: (1/2-)23-26-36/37/39-45-60-61 | | |

613-149-00-7 | 2-tert-butil-5(4-tert-butilbenzo tio)-4-chlororopi ridazin-3(2H)-o nas | | 405-700-3 | 96489-71-3 | T; R23/25 N; R50/53 | T; N R: 23/25-50/53 S: (1/2-)36/37-45-60-61 | | |

613-150-00-2 | 2,2′-[3,3′-(pipe razin-1.4-diil)di propil)bisbis(1H-benzimidazo [2,1b]benzol[m,n][3,8]fenantrolin-1,6-trionas | | 406-295-6 | — | R53 | R: 53 S: 61 | | |

613-151-00-8 | 1-(3-mesiloksi-5-tritil- oksimetil-2-D-trejofu- ril)timinas | | 406-360-9 | 104218-44-2 | R53 | R: 53 S; 61 | | |

613-152-00-3 | fenil N-(4,6-dimetoksi- piridin-2-il)karbamatas | | 406-60 0-2 | 89392-03-0 | R43 N; R51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-)24-37-61 | | |

613-153-00-9 | 2,3,5-trichloropiridinas | | 407-27 0-2 | 16063-70-0 | R52-53 | R:52/53 S: 61 | | |

613-154-00-4 | 2-amino-4-chloro-6-metoksipi ridinas | | 410-050-9 | 5734-64-5 | Xn; R22 | Xn R: 22 S: (2-)22 | | |

613-155-00-X | 5-chloro-2,3-difluoro- piridinas | | 410-090-7 | 89402-43-7 | R10 Xn; R22 R50-53 | Xn R: 10-22-52/ 53 S: (2-)23-36-61 | | |

613-156-00-5 | 2-butil-4-chloro-5-formilimidazolas | | 410-260-0 | 83857-96-9 | R43 N; R51-53 | Xi; N R: 43-51/53 S: (2-)24-37-61 | | |

613-157-00-0 | 2,4-diamino-5-metoksi- metilpiridinas | | 410-33 0-0 | 54236-98-5 | Xn; R22-48/ 22 Xi; R36 | Xn R: 22-36-48/ 22 S: (2-)22-26-36 | | |

613-158-00-6 | 2,3-dichloro-5-trifluor- metilpiridinas | | 410-34 0-5 | 69045-84-7 | Xn; R20/22 Xi; R41 R43 N; R51-53 | Xn; N R: 20/22-41-43-51/53 S: (2-)24-36-37-/39-61 | | |

613-159-00-1 | 4-[2-[4-(1,1-dimetil- etil)fenil)-e toksi]kvi- nazoli nas | | 410-58 0-0 | 120928-09-8 | T; R25 Xn; R20 N; R50-53 | T; N R: 20-25-50/ 53 S: (1/2-)37-45-60-61 | | |

613-160-00-7 | (1S)-2-metil-2,5-diazo- biciklo [2.2.1]heptano dihidrobromidas | | 411-00 0-9 | 125224-62-6 | R43 | Xi R: 43 S: (2-)24-37 | | |

615-022-00-1 | metil-3-izociana tosul fonil-2-tio fenokarbo ksilatas | | 410-55 0-7 | 79277-18-2 | E; R2 R14 Xn; R48/22 R42/43 | E; Xn R: 2-14-42/43-48/22 S: (2-)22-30-35-36/37 | | |

615-023-00-7 | 2-(izocianatosul fonilmetil)benzoinės rūgšties me tilo esteris′ (alt.): metil2-(izocian atosulfonilmetil)benzoatas | | 410-900-9 | 83056-32-0 | R10 R14 Mut. kat. 3; R40 Xn; R20-48/ 22 Xi; R41 R42 | Xn R: 10-14-20-40-41-42-48/22 S: (2-)23-26-36/37/39 | | |

616-044-00-4 | N-(3,5-dichloro-4-etil-2-hidroksi fenil)-2-(3- pen tadecilfenoksi)-butanamidas | | 402-510-2 | — | N; R51-53 | N R: 51/53 S: 61 | | |

616-045-00-X | 2′-(4)chloro-3-ciano-5-formil-2-tienilazo)-5′-dietilamino-2-metoksiacetanilidas | | 405-19 0-2 | 122371-93-1 | R43 R53 | Xi; R: 43-53 S: (2-)22-24-37-61 | | |

616-046-00-5 | N-(2-(6-chloro-7-metilpirazolo (1,5-b)-1,2,4-triazol-4-il)pro pil)-2-(2,4-di-tert-pentilfenok si)oktanamidas | | 406-390-2 | — | N: R50-53 | N R: 50/53 S: 60-61 | | |

616-047-00-0 | 2,2′,2″,2″-(etil endinitrotetrakis-N,N-di(C16) al kilacteamido ir 2,2′,2″,2″-(etil endinitrotetrakis-N,N-di(C18) al kilacteamido mišinys | | 406-640-0 | — | R43 | Xi R: 43 S: (2-)24-37 | | |

616-048-00-6 | 3′-trifluormetil izobutiranilidas | | 406-74 0-4 | 1939-27-1 | Xn; R48/22 N; R51-53 | Xn; N R: 48/22-51/53 S:(2-)22-36-61 | | |

616-049-00-1 | 2-(2,4-bis(1,1-dimetiletil)fenoksi)-N-(3,5-di chloro-4-etil-2-hidroksifenil)-heksanamidas | | 408-150-2 | 99141-89-6 | R53 | R: 53 S: 61 | | |

616-050-00-7 | N-[2,5-dichloro-4-(1,1,2,3,3,3-heksafluorpropoksi)-fenil-amino karbonil]-2,6-di fluorbenzamidas | | 410-69 0-9 | 103055-07-8 | R43 N; R50-53 | Xi; N R: 43-50/53 S:(2-)24-37-60 -61 | | |

616-051-00-2 | 2,4-bis(N′-(4-metilfenil)-ureido)-tolueno ir 2,6-bis(N′-(4-metilfenil)-ureido)-tolueno | | 411-070-0 | — | R53 | R: 53 S: 61 | | |

617-015-00-9 | bis(4-metilben zoil)peroksidas | | 407-95 0-9 | 895-85-2 | E; R2 O; R7 N; R50-53 | E; N R: 2-7-50/53 S: (2-)7-14-36 /37/39-47-60-61 | | |

650-032-00-X | ciprokonazolas (ISO) (2RS,3RS; 2RS, 3SR)-2-(4-chlo rofenil)-3-ciklopropil-1-(1H-1, 2, 4-triazol-1-il) butan-2-olis | | — | 94361-06-5 | Repr. kat 3; R63 Xn; R22 N; R50-53 | Xn; N R:22-50/53-63 S:(2-)36/37-60-61 | | |

--------------------------------------------------

2 PRIEDAS

Žr. komisijos direktyvą 2001/59/EB, OL L 225, 2001 8 21, P. 1.

--------------------------------------------------

3A PRIEDAS

Žr. Komisijos direktyvą 2001/59/EB, OL L 225, 2001 8 21, p. 1.

--------------------------------------------------

3B PRIEDAS

Žr. Komisijos direktyvą 2001/59/EB, OL L 225, 2001 8 21, p. 1.

--------------------------------------------------

4A PRIEDAS

"B.10. MUTAGENIŠKUMAS - ŽINDUOLIU CHROMOSOMŲ ABERACIJŲ TYRIMAS IN VITRO

1. METODAS

Šis metodas pakartoja OECD TG 473 Žinduolių chromosomų aberacijos tyrimą in vitro (1997).

1.1. ĮVADAS

Chromosomų aberacijų tyrimo tikslas - identifikuoti agentus, sukeliančius žinduolių ląstelių, kultivuojamų in vitro, chromosomų aberacijas 1, 2, 3. Struktūrinės aberacijos gali būti dviejų tipų - chromosominės arba chromatidinės. Nors dauguma cheminių mutagenų sukelia chromatidines aberacijas, tačiau pasitaiko ir chromosominių aberacijų. Poliploidiškumo reiškimosi intensyvumas rodo, kad cheminė medžiaga gali sukelti chromosomų skaičiaus pasikeitimus. Tačiau šio metodo tikslas nėra išmatuoti chromosomų skaičiaus pokyčius, ir paprastai tam jis nėra taikomas. Daugelio žmonių genetiškai paveldimų ligų priežastis yra chromosomų mutacijos bei su jomis susiję įvykiai; esama pakankamai įrodymų, kad žmonių ir eksperimentinių gyvūnų vėžį sukelia somatinėse ląstelėse esančių onkogenų bei navikų supresorinių genų struktūriniai pokyčiai, atsiradę dėl chromosomų mutacijų bei su jomis susijusių įvykių.

Tiriant chromosomų aberacijas in vitro galima naudoti gerai žinomų ląstelių linijų, ląstelių kamienų arba pirminių ląstelių kultūras. Naudojamos ląstelės pasirenkamos pagal jų sugebėjimą augti kultūroje, kariotipų stabilumą, chromosomų skaičių, chromosomų įvairovę ir spontaninį chromosomų aberacijų dažnį.

Atliekant tyrimus in vitro reikia naudoti egzogeninį metabolinės aktyvacijos šaltinį. Ši metabolinės aktyvacijos sistema negali visiškai pakeisti žinduolių in vivo sąlygų. Reikia stengtis išvengti tokių sąlygų, kurioms esant būtų gaunami teigiami rezultatai, neatspindintys vidinio mutageniškumo ir galintys atsirasti pakeitus pH, osmosinį slėgį arba ypač padidėjus citotoksiškumui 4, 5.

Šis tyrimas atliekamas, kai ieškoma galimų žinduolių mutagenų ar karcinogenų. Daugelis cheminių junginių, naudojant šį tyrimą, duodančių teigiamus rezultatus, yra žinduolių karcinogenai; tačiau nėra aiškaus ryšio tarp šio tyrimo ir karcinogeniškumo. Ryšys priklauso nuo cheminių medžiagų klasės; yra neginčijamų įrodymų kad šio tyrimo metu negalima nustatyti tam tikrų karcinogenų, nes pasirodo, jog jie veikia kitaip, ne tiesiogiai suardo DNR.

Taip pat žr. Bendrojo įvado B dalį.

1.2. SĄVOKOS

Chromatidinė aberacija : struktūrinis chromosomos pakenkimas, pasireiškiantis kaip pavienių chromatidžių suardymas arba kaip chromatidžių suardymas ir susijungimas.

Chromotidinė aberacija : struktūrinis chromosomos pakenkimas, pasireiškiantis kaip abiejų seserinių chromatidžių trūkis arba arba kaip jų abiejų trūkis ir susijungimas toje pačioje vietoje.

Endoreduplikacija : procesas, kurio metu pasibaigus DNR replikacijos S (sintezės) periodui, branduolys nepradeda dalytis mitozės būdu, bet prasideda naujas S (sintezės) periodas. Šitaip atsiranda chromosomos, turinčios 4, 8, 16 ir t. t. chromatidžių.

Plyšys : achromatinė, mažesnė nei vienos chromatidės plotis spraga, kurioje yra mažiausias skaičius klaidingai suporuotų bazių.

Mitozinis indeksas : itozės metafazėje esančių ląstelių santykis, padalintas iš viso ląstelių populiacijos skaičiaus, rodantis tos ląstelių populiacijos proliferacijos laipsnį.

Chromosomų skaičiaus aberacija : ląstelėse esančių chromosomų skaičiaus pokytis palyginus su normaliu jų skaičiumi, būdingu panaudotoms ląstelėms.

Poliploidiškumas : haploidinio chromosomų skaičiaus (n), išskyrus diploidinį skaičių (t. y. 3n, 4n ir t. t.), kartotinis.

Struktūrinė aberacija : chromosomos struktūros pokytis, kurį galima nustatyti, dalijimosi ciklo metafazėje esančias ląsteles tiriant mikroskopu; jis pasireiškia kaip delecijos ir fragmentai, pokyčiai grandinių viduje ar tarp grandinių.

1.3. TYRIMO METODO PRINCIPAS

Ląstelių kultūros veikiamos tiriamąja chemine medžiaga esant metabolinei aktyvacijai arba jos nesant. Ląstelių kultūras paveikus tiriamąja medžiaga, tam tikrais laiko tarpais jos yra veikiamos ląstelių dalijimąsi metafazėje stabdančia medžiaga (pavyzdžiui Kolcemidu© arba kolchicinu), surenkamos, dažomos, o metafazėje esančios ląstelės tiriamos mikroskopu,kad būtų nustatomos chromosomų aberacijos.

1.4. TYRIMO METODO APIBŪDINIMAS

1.4.1. Preparatai

1.4.1.1. Ląstelės

Galima naudoti įvairiausias ląstelių linijas, kamienus arba pirmines ląstelių, tarp jų ir žmonių ląstelių kultūras (pvz, kiniško žiurkėno fibroblastus, žmogaus ar kitų žinduolių periferinio kraujo limfocitus).

1.4.1.2. Terpė ir kultivavimo sąlygos

Kultūros turėtų būti kultivuojamos reikiamoje terpėje, esant reikiamoms inkubacijos sąlygoms (kultivavimui skirtuose induose, esant reikiamai CO2 koncentracijai, temperatūrai ir drėgmei). Pastoviai tikrinama, ar gerai žinomų ląstelių linijos ir kamienai išlaiko pastovų modalinį chromosomų skaičių, ar jos neužsikrėtusios mikoplazmomis, o jei yra užkrėstos, tai toliau nebenaudojamos. Turi būti žinoma ląstelių ciklo trukmė bei taikomos kultivavimo sąlygos.

1.4.1.3. Kultūrų paruošimas

Gerai žinomos ląstelių linijos ir kamienai: ląstelės yra padauginamos iš kamieninių kultūrų, pasėjamos kultūrinėje terpėje tokiu tankumu, kad prieš ląsteles surenkant, kultūros nesusilietų,, po to jos inkubuojamos 37 °C temperatūroje.

Limfocitai: į kultūrinę terpę, turinčią mitogeno (pvz., fitohemagliutinino), įnešamas sveikų tiriamųjų kraujo, paveikto antikoaguliantu (pvz., heparinu), mėginys arba iš to kraujo išskirti limfocitai ir inkubuojama 37 °C temperatūroje.

1.4.1.4. Metabolinė aktyvacija

Ląstelės turėtų būti paveikiamos tiriamąja chemine medžiaga tiek esant atitinkamai metabolinės aktyvacijos sistemai, tiek ir nesant. Plačiausiai naudojama sistema yra iš graužikų kepenų, paveiktų tokiais fermentinį aktyvumą skatinančiais agentais kaip AROCLOR 1254 6, 7, 8, 9 ar fenobarbitono ir β-naftoflavono mišiniu 10, 11, 12, postmitochondrinė frakcija, praturtinta kofaktoriumi.

Post-mitochondrinė frakcija paprastai naudojama tokių koncentracijų, kurių intervalas tyrimo metu naudojamoje galutinėje terpėje siekia 1-10 % (v/v). Metabolinės aktyvacijos sistema gali priklausyti nuo tiriamosios cheminės medžiagos klasės. Kai kuriais atvejais tikslinga naudoti daugiau nei vieną post-mitochondrinės frakcijos koncentraciją.

Endogeninę aktyvaciją gali pagerinti, taikant tokias naujoves kaip genetinės inžinerijos pagalba gautas ląstelių linijas, gaminančias specifinius, aktyvacijoje dalyvaujančius fermentus. Tyrime naudojamų ląstelių linijų pasirinkimas turėtų būti moksliškai pagrįstas (pvz, pagal citochromo P450 izofermento svarbą tiriamos cheminės medžiagos metabolizmui).

1.4.1.5. Tiriama cheminė medžiaga/preparatas

Kietosios tiriamosios medžiagos turėtų būti ištirpinamos arba suspenduojamos atitinkamuose tirpikliuose arba tirpinančiuosiuose įrenginiuose, o jeigu reikia, tai prieš paveikiant ląsteles šia medžiaga, ir praskiestos. Prieš tyrimą į tiriamąją sistemą gali būti tiesiogiai įnešamos ir (arba) praskiedžiamos skystosios tiriamosios medžiagos. Turėtų būti naudojami naujai paruošti tiriamosios medžiagos preparatai, jeigu šių medžiagų stabilumo tyrimo duomenys nerodo, kad juos galima saugoti.

1.4.2. Tyrimo sąlygos

1.4.2.1. Tirpiklis/tirpinantysis įrenginys

Neturėtų būti manoma, kad tirpiklis/tirpinantysis įrenginys chemiškai reaguos su tiriamąja chemine medžiaga ir turėtų būti užtikrinta, kad ląstelės liks išsaugotos bei bus išlaikytas S9 aktyvumas. Jeigu naudojami kiti nežinomi tirpikliai/tirpinantieji įrenginiai, tai juos naudojant, reikia pateikti jų tinkamumą įrodančius duomenis. Jei įmanoma, tai pirmiausia rekomenduojama naudoti skystosios fazės tirpiklį arba tirpinantįjį įrenginį. Kai tiriamos vandenyje netirpios cheminės medžiagos, tai naudojamuose organiniuose tirpikliuose neturėtų būti vandens. Vandenį galima pašalinti molekuliniu filtru.

1.4.2.2. Veikimo koncentracijos

Parenkant pačią didžiausią koncentraciją, vadovaujamasi tokiais kriterijais, kaip citotoksiškumu, tirpumu tiriamojoje sistemoje ir pH arba osmosinio slėgio pokyčiais.

Citotoksiškumas turėtų būti nustatomas pagrindinio eksperimento metu, esant metabolinei aktyvacijai, remiantis atitinkamais ląstelių vientisumo ir augimo rodikliais, tokiais kaip ląstelių kolonijų susiliejimo laipsnis, gyvų ląstelių skaičius arba mitozinis indeksas. Pirminio ekperimento metu būtų naudinga nustatyti toksiškumą ir tirpumą.

Turėtųi būti naudojamos bent trys koncentracijos. Jei nustatomas citotoksiškumas, tai šios koncentracijos turėtų svyruoti nuo maksimalaus iki minimalaus citotoksiškumo laipsnio arba jo apskritai neturėtų būti; tai reikš, kad koncentracijos turės būti atskirtos tiktai faktoriumi, esančiu tarp 2 ir √10. Ląstelių surinkimo metu didžiausia koncentracija turėtų parodyti, kad gerokai sumažėjo ląstelių kolonijų susiliejimo laipsnis ir ląstelių skaičius arba mitozinis indeksas (visi sumažėjo daugiau nei 50 %). Mitozinis indeksas yra tik netiesioginis citotoksinių/citostatinių efektų įvertinimo matas ir priklauso nuo laiko praėjusio po tiriamosios medžiagos poveikio. Tačiau mitozinis indeksas tinka ląstelių, auginamų suspensijoje, kultūroms, kuriose kiti toksiškumo tyrimai gali būti sudėtingi ir nepraktiški. Duomenys apie ląstelių ciklo kinetinius parametrus, tokius kaip vidutinis ląstelių kartos susiformavimo laikas, gali būti panaudoti kaip pagalbinė informacija. Tačiau vidutinis ląstelių kartos susiformavimo laikas, laikomas bendru vidurkiu, ne visada parodo, kad egzistuoja sulėtinto vystymosi subpopuliacijos, ir netgi menkas ląstelių susiformavimo laiko pailgėjimas gali būti susijęs su kur kas ilgesne optimalaus aberacijų skaičiaus atsiradimo trukme.

Kai medžiagos yra pakankamai necitotoksinės, tai didžiausia tiriamoji koncentracija turėtų būti 5 μl/ml, 5,5 mg/ml arba 0,01 M, priklausomai nuo to, kuri iš visų išvardintų koncentracijų yra pati mažiausia.

Kai medžiagos yra gana netirpios ir nėra toksiškos, o jų koncentracijos yra mažesnės už tas, kurioms esant medžiagos netirpsta, tai baigiantis veikimui tiriamąja medžiaga, didžiausios naudojamos dozės koncentracija turėtų viršyti tirpumo ribą paruoštoje, kultivavimui skirtoje terpėje. Kai kuriais atvejais, pavyzdžiui, kai toksiškumas pasireiškia tik tada, kai medžiagos koncentracija yra truputį didesnė už pačią mažiausią koncentraciją, kuriai esant medžiaga visiškai netirpsta, rekomenduojama patikrinti daugiau nei vieną koncentraciją, kurioje susiformuoja matomas precipitatas. Derėtų įvertinti tirpumą prieš veikimą tiriamąja chemine medžiaga, ir po jo, kadangi veikiant tiriamąja medžiaga, tirpumas gali pakisti dėl ląstelių ir S9 serumo, esančių tiriamojoje sistemoje. Netirpumą galima nustatyti plika akimi. Precipitato susidarymas neturėtų trukdyti įvertinti duomenis.

1.4.2.3. Neigiami ir teigiami kontroliniai mėginiai

Atliekant kiekvieną eksperimentą, esant metabolinei aktyvacijai, arba jos nesant, tuo pačiu metu naudojami teigiami ir neigiami (tirpikliai, tirpinntysis įrenginys) kontroliniai mėginiai. Kai naudojamasi metaboline aktyvacija, tai kartu su teigiamu kontroliniu mėginiu turi būti naudojama aktyvuojanti cheminė medžiaga tam, kad būtų sukuriamas atsakas į mutageną.

Teigiamuose kontroliniuose mėginiuose turi būti tokios žinomo elastogeno koncentracijos, kurioms esant, bei veikiant tiriamąja medžiaga, būtų galima nesunkiai sumažinti pašalinį foną pakartotinai, o tai parodo tiriamosios sistemos jautrumą.

Pasirenkamos tokios teigiamos kontrolinės dozės, kad gaunami efektai būtų ryškūs, bet tyrėjas ne iš karto atskleistų užkoduotas skaidres. Žemiau pateikiami teigiamuose kontroliniuose mėginiuose esančių cheminių medžiagų pavyzdžiai:

Metabolinės aktyvacijos sąlygos | Medžiaga | CAS Nr. | Einecs Nr. |

Egzogeninė metabolinė aktyvacija nevyksta | metilmetansulfonatas | 66–27–3 | 200–625–0 |

etilmetansulfonatas | 62–50–0 | 200–536–7 |

etilnitrošlapalas | 759–73–9 | 212–072–2 |

mitomicinas C | 50–07–7 | 200–008–6 |

4-nitrokvinolino–N- oksidas | 56–57–5 | 200–281–1 |

Egzogeninė metabolinė aktyvacija vyksta | benzopirenas | 50–32–8 | 200–028–5 |

ciklofosfamidas | 50–18–0 | 200–015–4 |

ciklofosfamido-monohidratas | 6055–19–2 | |

Galima naudoti ir kitas teigiamas kontrolines chemines medžiagas. Kai įmanoma, tai reikia apsvarstomas teigiamų kontrolinių cheminių medžiagų, priklausančių konkrečiai klasei, panaudojimas.

Auginant kiekvieną ląstelių rinkinį, reikia naudoti neigiamus kontrolinius mėginius, sudarytus iš terpėje esančio pavienio tirpiklio ar tirpinančiojo įrenginio ir kurie paveikiami šia terpe lygiai taip pat kaip ir ląstelių kultūros.Taipogi reikia papildomai naudoti ir nepaveiktus kontrolinius mėginius, nekreipiant dėmesioį tai, kad anksčiau atliktų eksperimentų aprašuose nurodyta, jog pasirinktas tirpiklis nesukėlė jokio žalingo ar mutageninio poveikio.

1.4.3. Tyrimo atlikimo metodika

1.4.3.1. Veikimas tiriamąja chemine medžiaga

Proliferuojančios ląstelės veikiamos tiriamąja medžiaga esant metabolinės aktyvacijos sistemai arba jos nesant. Limfocitai veikiami tiriamąja medžiaga, praėjus maždaug 48 valandoms po stimuliacijos mitogenu.

1.4.3.2. Paprastai naudojamos kiekvienos koncentracijos pakartotinės kultūros, ypač rekomenduojama tai daryti, kai kultivuojamos neigiamos kontrolinės kultūros, terpėje esant vien tik tirpiklio. Jeigu remiantis anksčiau atliktų eksperimentų aprašymais galima parodyti, kad tarp kartotinio pasėjimo kultūrų egzistuoja minimalūs skirtumai 13, 14, tada pavienes kultūras bus galima tirti, terpėje esant skirtingoms tiriamosios cheminės medžiagos koncentracijoms.

Dujinės ir lakiosios medžiagos tiriamos atitinkamais metodais, tokiais kaip kultivavimas užsandarintuose induose 15, 16.

1.4.3.3. Kultūrų surinkimo laikas

Atliekant pirmąjį eksperimentą, ląstelės, esant metabolinės aktyvacijos sistemai arba jos nesant tiriamąja chemine medžiaga veikiamos 3-6 valandas ir yra surenkamos praėjus maždaug kas 1,5 normalaus ląstelinio ciklo nuo poveikio pradžios 12. Jeigu eksperimentas atliekamas pagal šį protokolą, esant metabolinės aktyvacijos sistemai arba jos nesant ir gaunami neigiami rezultatai, tai reikia atlikti papildomą poveikio tiriamąja medžiaga eksperimentą, nesant metabolinės aktyvacijos sistemos ir ląstelės surenkamos, praėjus laiko tarpui, maždaug lygiam 1,5 ląstelinio ciklo trukmės. Kai kurios cheminės medžiagos yra lengviau nustatomos, jei tiriamąja medžiaga veikiama ilgiau, o mėginiai paimami tada, kai praeina daugiau nei 1,5 ląstelinio ciklo. Neigiami duomenys, gauti tuo metu, kai buvo naudojama metabolinė aktyvacija, turi būti patvirtinami kiekvienu atveju. Jei manoma, kad nereikia patvirtinti neigiamų rezultatų, tai privalo būti pagrįsta.

1.4.3.4. Chromosomų paruošimas

Paprastai likus 1-3 valandoms iki surinkimo ląstelių kultūros yra paveikiamos Kolcemidu© arba kolchicinu. Kiekviena ląstelių kultūra surenkama ir atskirai apdorojama tam, kad chromosomos būtų paruoštos. Ruošiant chromosomas, ląstelės paveikiamos hipotoniniu šoku, fiksuojamos ir dažomos.

1.4.3.5. Analizė

Prieš pradedant mikroskopinę analizę, visos skaidrės, įskaitant teigiamus ir neigiamus kontrolinius mėginius, yra atskirai koduojamos. Kadangi fiksavimo metu metafazėje esančios ląstelės dažnai suyra bei prarandamos chromosomos, tai suskaičiuotos ląstelės turės centromeras, kurių skaičius bus lygus visų tipų ląstelių modaliniam skaičiui ≠2. Jei tiriant kartotinio pasėjimo kultūras, galima naudotis ta pačia kontrole, tai nustatytas centromerų skaičius bus lygus 200 gerai matomų metafazių. Centromerų skaičius gali sumažėti, kai stebima daug aberacijų.

Nors šio tyrimo tikslas yra nustatyti chromosomų struktūrines aberacijas, svarbu poliploidiją bei endoduplikaciją registruoti tada, kai tai yra matoma.

2. DUOMENYS

2.1. REZULTATŲ APDOROJIMAS

Ląstelė yra eksperimentinis vienetas, todėl nustatomas ląstelių, turinčių struktūrines aberacijas, išreiškiamas procentais. Reikia išvardinti chromosomų struktūrinių aberacijų skirtingus tipus, nurodant jų skaičių bei pasireiškimo dažnį tiriamose ir kontrolinėse ląstelių kultūrose. Atskirai registruojami chromosomų plyšiai, tačiau į juos neatsižvelgiama nustatant absoliutų aberacijos dažnį.

Reikia taip pat registruoti tarpusavyje sutampančias priemones, kurios naudojamos citotoksiškumui vertinti visose paveiktose ir neigiamose kontrolinėse kultūrose, kai yra atliekami pagrindiniai eksperimentai, kurių metu nustatomos aberacijos.

Reikėtų pateikti ir pavienius duomenis. Be to visus duomenis reikėtų pateikti apibendrintai, lentelių forma.

Nėra reikalaujama, kad būtų patvirtintas aiškus teigiamas atsakas. Abejotini rezultatai patvirtinami, Atliekant toliau tyrimą, o pirmiausia pakeičiant eksperimento sąlygas, įsitikinama tuo, kad anksčiau gauti rezultatai yra abejotini. 1.4.3.3 skyriuje buvo aptarta būtinybė patvirtinti, kad buvo gauti neigiami rezultatai. Vėlesnių eksperimentų metu reikia apsvarstyti tiriamų parametrų pakeitimus, tam, kad ištirtų sąlygų spektras būtų praplėstas. Koncentracijų intervalo išretinimas bei metabolinės aktyvacijos sąlygos priklauso tiriamiesiems parametrams, kuriuos galima keisti.

2.2. REZULTATŲ ĮVERTINIMAS IR INTERPRETAVIMAS

Egzistuoja keli kriterijai, tokie, kaip nuo koncentracijos priklausomas bei pakartojamas chromosomines aberacijas turinčių ląstelių skaičiaus padidėjimas, kuriuo remiantis, nustatoma ar gautas rezultatas yra teigiamas. Pirmiausia reikia aptarti gautų rezultatų biologinę reikšmę. Vertinant tyrimo rezultatus, galima taikyti statistinius metodus 3, 13. Statistinis reikšmingumas neturėtų būti vienintelis faktorius, pagal kurį sprendžiama, ar gautas atsakas teigiamas ar neigiamas.

Poliploidinių ląstelių skaičiaus padidėjimas gali rodyti, kad tiriamoji medžiaga gali slopinti mitozę ir sukelti chromosomų skaičiaus ląstelėje pakitimus. Ląstelių, turinčių endoreduplikuotas chromosomas, skaičiaus padidėjimas gali parodyti, kad tiriamoji medžiaga gali slopinti ląstelinį ciklą 17, 18.

Jei tiriant medžiagą, buvo gauti rezultatai, neatitinkantys aukščiau išvardintų kriterijų, tai šioje sistemoje medžiaga laikoma nemutageniška.

Nors atliekant daugelį eksperimentų, bus gauti aiškūs teigiami ir neigiami rezultatai, tačiau retais atvejais, remiantis gautų duomenų visuma, nebus galima padaryti konkrečios išvados apie tiriamosios medžiagos aktyvumą. Net ir daug kartų pakartojus eksperimentą, rezultatai gali likti abejotini ar neaiškūs.

Tiriant chromosomų aberacijas in vitro, gauti teigiami rezultatai, gauti atlikus tyrimą, rodo, kad tiriamoji medžiaga sukelia chromosomų aberacijas kultivuotose somatinėse žinduolių ląstelėse. Neigiami rezultatai rodo, kad esant tyrimo sąlygoms, tiriamoji medžiaga nesukelia chromosomų aberacijų kultivuotose somatinėse žinduolių ląstelėse.

3. ATASKAITA

TYRIMO ATASKAITA

Tyrimo ataskaitoje turi būti pateikta tokia informacija:

Tirpiklis/tirpinantysis įrenginyS:

- priežastys, dėl kurių buvo pasirinktas tirpinantysis įrenginys,

- tiriamosios medžiagos, esančios tirpiklyje/tirpinančiajame įrenginyje, tirpumas ir stabilumas, jei toks yra žinomas.

Ląstelės:

- ląstelių tipas ir šaltinis,

- panaudoto ląstelių tipo kariotipo ypatybės ir tinkamumas,

- ar ląstelės neužsikrėtusios mikoplazmomis, jei tai įmanoma nustatyti,

- informacija apie ląstelinio ciklo trukmę,

- kraujo donorų, iš kurių buvo gauti viso kraujo mėginiai ar iš kurių kraujo buvo išskirti limfocitai, lytis bei panaudotas mitogenas,

- ląstelių persėjimų skaičius, jei tai įmanoma nustatyti,

- ląstelių kultivavimo metodai, jei tai galima nustatyti,

- modalinis chromosomų skaičius.

Tyrimo sąlygos:

- metafazę sustabdančios cheminės medžiagos prigimtis, koncentracija bei laiko tarpas, per kurį ši medžiaga veikė ląsteles,

- pagrindinė priežastis, dėl kurios buvo pasirinktos koncentracijos ir ląstelių kultūrų kultivavimo skaičius nurodant, jei įmanoma, citotoksiškumo tyrimo duomenis ir tirpumo ribas,

- terpės sudėtis ir CO2 koncentracija, jei tai įmanoma nurodyti,

- tiriamosios medžiagos koncentracija,

- tirpinančiojo įrenginio darbinė talpa bei į jį įneštos tiriamosios medžiagos tūris,

- inkubacijos temperatūra,

- inkubacijos laikas,

- veikimo tiriamąja medžiaga trukmė,

- ląstelių tankis pasėjimo metu, jei tai įmanoma nurodyti,

- metabolinės aktyvacijos sistemos tipas ir sudėtis, įskaitant tinkamumo kriterijus,

- teigiami ir neigiami kontroliniai mėginiai,

- skaidrių paruošimo būdai,

- aberacijų vertinimo kriterijai,

- ištirtų metafazių skaičius,

- toksiškumo įvertinimo būdai,

- kriterijai, pagal kuriuos sprendžiama, ar tyrimų metu gauti rezultatai teigiami, neigiami bei abejotini.

Rezultatai:

- toksiškumo požymiai, pvz., ląstelių kultūrų kolonijų susiliejimo laipsnis, ląstelinio ciklo duomenys, ląstelių skaičius, mitozinis indeksas,

- precipitacijos požymiai,

- duomenys apie terpės, kurioje buvo atliekamas veikimas, pH ir osmosinį slėgį, jei tai buvo nustatyta,

- aberacijų, įskaitant plyšius, apibūdinimas,

- ląstelių, esančių tiriamąja medžiaga veiktose bei kontrolinėse kolonijose ir turinčių chromosomų aberacijas, skaičius bei chromosomų aberacijų tipas,

- ploidiškumo pokyčiai, jei pastebimi,

- dozės ir atsako tarpusavio ryšys, jei tai įmanoma,

- statistinės analizės, jei tokios buvo atliktos,

- vienu metu gauti neigiamų (tirpiklis/tirpinantysis įrenginys) ir teigiamų kontrolinių mėginių tyrimų duomenys,

- duomenys, gauti anksčiau atliktų tyrimų metu išanalizavus neigiamus (tirpiklis/tirpinantysis prietaisas) ir teigiamus kontrolinius mėginius, kartu nurodant jų intervalus, vidurkius ir standartinius nukrypimus.

Rezultatų aptarimas.

Išvados.

4. NUORODOS

1) Evans, H. J. (1976), Cytological Methods for Detecting Chemical Mutagens, in: Chemical mutagens, Principles and Methods for their Detection, Vol. 4, Hollaender, A. (ed) Plenum Press, New York and London, p. 1–29.

2) Ishidate, M. Jr. and Sofumi, T. (1985), The In Vitro Chromosomal Aberration Test Using Chinese Hamster Lung (CHL) Fibroblast Cells in Culture, in: Progress in Mutation Research, Vol. 5, Ashby, J. et al., (eds) Elsevier Science Publishers, Amsterdam-New York-Oxford, p. 427–432.

3) Galloway, S. M., Armstrong, M. J., Reuben, C., Colman, S., Brown, B., Cannon, C., Bloom, A. D., Nakamura, F., Ahmed, M., Duk, S., Rimpo, J., Margolin, G. H., Resnick, M. A., Anderson, G. and Zeiger E. (1978), Chromosome aberration and sister chromatic exchanges in Chinese hamster ovary cellS: Evaluation of 108 chemicals, Environs, Molec. Mutagen 10 (supl.10), p. 1–175.

4) Scott, D., Galloway, S. M., Marshall, R. R., Ishidate, M. Jr., Brusick, D., Ashby, J. and Myhr, B. C. (1991), Genotoxicity under Extreme Culture Conditions. A report from ICPEMC Task Group 9, Mutation Res., 257, p. 147–204.

5) Morita, T., Nagaki, T., Fukuda, I. and Okumura, K., (1992), Clastogenicity of low pH to Various Cultured Mammalian Cells, Mutation Res., 268, p. 297–305.

6) Ames, B. N., McCann, J. and Yamasaki, E. (1975), Methods for Detecting Carcinogens and Mutagens with the Salmonella/Mammalian Microsome Mutagenicity Test, Mutation Res., 31, p. 347–364.

7) Maron, D. M. and Ames, B. N. (1983), Revised Methods for the Salmonella Mutagenicity Test, Mutation Res., 113, p. 173–215.

8) Natarajan, A. T., Tates, A. D., van Buul, P. P. W., Meijers, M. and de Vogel, N. (1976), Cytogenetic Effects of Mutagen/Carcinogens after Activation in a Mircrosomal System In Vitro, I. Induction of Chromosome Aberrations and Sister Chromatid Exchange by Diethylnitrosamine (DEN) and Dimethylnitrosamine (DMN) in CHO Cells in the Presence of Rat-Liver Microsomes, Mutation Res., 37, p. 83–90.

9) Matsuoka, A., Hayashi, M. and Ishidate, M. Jr. (1979), Chromosomal Aberration Tests on 29 Chemicals Combined with S9 Mix In Vitro, Mutation Res., 66, p. 277–290.

10) Elliot, B. M., Combes, R. D., Elcombe, C. R., Gatehouse, D. G., Gibson, G. G., Mackay, J. M. and Wolf, R. C. (1992), Report of UK Environmental Mutagen Society Working Party. Alternative to Aroclor 1254-induced S9 in In Vitro Genotoxicity Assays, Mutagenesis, 7, p. 175–177.

11) Matsushima, T., Sawamura, M., Hara, K. and Sugimura, T. (1976), A. Safe Substitute for Polychlorinated Biphenyls as an Inducer of Metabolic Activation Systems, in: de Serres, F. J. Fouts, J. R. Bend, J. R. and Philpot, R. M. (eds), In Vitro Metabolic Activation in Mutagenesis Testing, Elsevier, North-Holland, p. 85–88.

12) Galloway, S. M., Aardema, M. J., Ishidate, M. Jr., Ivett, J. L., Kirkland, D. J. Morita, T., Mosesso, P., Sofumi, T. (1994), Report from Working Group on in In Vitro Tests for Chromosomal Aberrations, Mutation Res., 312, p. 241–261.

13) Richardson, C., Williams, D. A., Allen, J.A., Amphlett, G., Chanter, D. O. and Phillips, B. (1989), Analysis of Data from In Vitro Cytogenetic Assays, in: Statistical Evaluation of Mutagenicity Test Data, Kirkland, D. J., (cd) Cambridge University Press, Cambridge, p. 141–154.

14) Soper, K. A. and Galloway, S. M. (1994), Replicate Flasks are not Necessary for In Vitro Chromosome Aberration Assays in CHO Cells, Mutation Res., 312, p. 139–149.

15) Krahn, D. F., Barsky, F. C. and McCooey, K. T. (1982), CHO/HGPRT Mutation Assay: Evaluation of Gases and Volatile Liquids, in: Tice, R. R., Costa, D. L., Schaich, K. M. (eds), Genotoxic Effects of Airborne Agents, New York, Plenum, p. 91–103.

16) Zamora, P. O., Benson, J. M., Li, A. P. and Brooks, A. L. (1983), Evaluation of an Exposure System Using Cells Grown on Collagen Gels for Detecting Highly Volatile Mutagens in the CHO/HGPRT Mutation Assay, Environmental Mutagenesis, 5, p. 795–801.

17) Locke-Huhle, C. (1983), Endoreduplication in Chinese hamster cells during alpha-radiation induced G2 arrest, Mutation Res., 119, p. 403–413.

18) Huang, Y., Change, C. and Trosko, J. E. (1983), Aphidicolin-induced endoreduplication in Chinese hamster cells, Cancer Res., 43, p. 1362–1364."

--------------------------------------------------

4B PRIEDAS

"B.11. MUTAGENIŠKUMAS - ŽINDUOLIŲ KAULŲ ČIULPŲ CHROMOSOMŲ ABERACIJOS TYRIMAS IN VIVO

1. METODAS

Šis metodas pakartoja OECD TG 475, Žinduolių kaulų čiulpų chromosomų aberacijos tyrimą (1997).

1.1. ĮVADAS

Žinduolių chromosomų aberacijų tyrimas in vitro naudojamas nustatyti struktūrinėms chromosomų aberacijoms, kurias tiriamoji cheminė medžiaga sukelia žinduolių, paprastai griaužikų, kaulų čiulpų ląstelėse 1, 2, 3, 4. Chromosomų struktūrinės aberacijos gali būti dviejų tipų - chromosominės arba chromatidinės. Poliploidiškumo reiškimosi intensyvumas rodo, kad cheminė medžiaga gali sukelti chromosomų skaičiaus pasikeitimus. Dauguma cheminių mutagenų sukelia chromatidines aberacijas, tačiau pasitaiko ir chromosominių aberacijų. Daugelio žmonių genetiškai paveldimų ligų priežastis yra chromosomų mutacijos bei su jomis susiję įvykiai; esama pakankamai įrodymų, kad žmonių ir eksperimentinių gyvūnų vėžį sukelia somatinėse ląstelėse esančių onkogenų bei navikų supresorinių genų struktūriniai pokyčiai, atsiradę dėl chromosomų mutacijų bei su jomis susijusių įvykių.

Šiam tyrimui paprastai naudojamas griaužikų stuburo skliautas. Pagrindinis tiriamasis audinys yra kaulų čiulpai, kadangi jie yra išvagoti daugybės kraujagyslių, o be to, kaulų čiulpuose yra daug greitai besidauginančių ląstelių, kurios yra lengvai išskiriamos ir apdorojamos. Šio tyrimo metu nėra tiriami kitų rūšių žinduoliai bei jų audiniai.

Šis chromosomų aberacijos tyrimas ypač svarbus, kai įvertinama mutagenų daroma žala, nes šio tyrimo metu galima ištirti metabolizmo, farmakokinetikos ir DNR pažaidų reparacinių procesų veiksnius in vivo, nors jie gali varijuoti tarp skirtingų žinduolių rūšių ir skirtingų audinių. Tyrimas in vivo naudingas ir tuo, kad vėliau galima ištirti mutageninius efektus, nustatytus in vitro.

Jeigu įrodoma, kad tiriamoji cheminė medžiaga arba reaktyvus metabolitas neįsiskverbia į audinį, į kurį buvo nukreiptas, jis nėra naudojamas šiam tyrimui.

Taip pat žr. Bendrojo įvado B dalį.

1.2. APIBRĖŽIMAI

Chromatidinė aberacija : struktūrinis chromosomos pakenkimas, pasireiškiantis kaip pavienių chromatidžių suardymas arba kaip chromatidžių suardymas ir susijungimas.

Chromotidinė aberacija : struktūrinis chromosomos pakenkimas, pasireiškiantis kaip abiejų seserinių chromatidžių trūkis arba arba kaip jų abiejų trūkis ir susijungimas toje pačioje vietoje.

Endoreduplikacija : procesas, kurio metu pasibaigus DNR replikacijos S (sintezės) periodui, branduolys nepradeda dalytis mitozės būdu, bet prasideda naujas S (sintezės) periodas. Šitaip atsiranda chromosomos, turinčios 4, 8, 16 ir t. t. chromatidžių.

Plyšys : achromatinė, mažesnė nei vienos chromatidės plotis spraga, kurioje yra mažiausias skaičius klaidingai suporuotų bazių.

Mitozinis indeksas : mitozės metafazėje esančių ląstelių santykis, padalintas iš viso ląstelių populiacijos skaičiaus, rodantis tos ląstelių populiacijos proliferacijos laipsnį.

Chromosomų skaičiaus aberacija : ląstelėse esančių chromosomų skaičiaus pokytis palyginus su normaliu jų skaičiumi, būdingu panaudotoms ląstelėms.

Poliploidiškumas : haploidinio chromosomų skaičiaus (n), išskyrus diploidinį skaičių (t. y. 3n, 4n ir t. t.), kartotinis.

Struktūrinė aberacija : chromosomos struktūros pokytis, kurį galima nustatyti, dalijimosi ciklo metafazėje esančias ląsteles tiriant mikroskopu; jis pasireiškia kaip delecijos ir fragmentai, pokyčiai grandinių viduje ar tarp grandinių.

1.3. TYRIMO METODO PRINCIPAS

Gyvūnai veikiami tiriamąja chemine medžiaga pagal atitinkamą poveikio chemine medžiaga procedūrą ir atitinkamais laiko tarpais, praėjusiais po veikimo yra numarinami. Prieš numarinimą gyvūnai paveikiami agentu, sustabdančiu ląstelių dalijimąsi metafazėje (pvz., kolchicinu arba Kolcemidu©). Po to iš kaulų čiulpų ląstelių išskiriamos chromosomos, jos dažomos, ir metafazėje esančios ląstelės tiriamos mikroskopu, kad būtų nustatytos chromosomų aberacijos.

1.4. TYRIMO METODO APIBŪDINIMAS

1.4.1. Preparatai

1.4.1.1. Gyvūnų rūšies pasirinkimas

Paprastai naudojamos žiurkės, pelės ir kiniški žiurkėnai, tačiau gali būti panaudotos ir kitos atitinkamos žinduolių rūšys. Reikia panaudoti dažniausiai vartojamus jaunų sveikų suaugusių gyvūnų laboratorinius kamienus. Turimo pradžioje gyvūnų svorio variacijos turi būti minimalios ir neperžengti ± 20 % kiekvienos lyties gyvūnų vidutinio svorio.

1.4.1.2. Laikymo ir maitinimo sąlygos

Taikomos Pagrindinio įvado B dalyje nurodytos sąlygos, nors stengiamasi, kad drėgmė siektų 50-60 %.

1.4.1.3. Gyvūnų paruošimas

Sveiki jauni subrendę gyvūnai pasirinktinai suskirstomi į kontrolinę bei tiriamąją (kuriai priskirti individai bus veikiami medžiaga) grupes. Narvai išdėstomi taip, kad būtų iki minimumo sumažinti aplinkos poveikiai, susiję su narvų laikymu. Kiekvienas gyvūnas turi savo identifikacijos ženklą. Gyvūnams ne mažiau kaip 5 dienas leidžiama prisitaikyti prie laboratorinių sąlygų.

1.4.1.4. Dozių paruošimas

Kietosios tiriamosios medžiagos turėtų būti ištirpinamos arba suspenduojamos atitinkamuose tirpikliuose arba tirpinančiuosiuose įrenginiuose, o jeigu reikia, tai prieš paveikiant ląsteles šia medžiaga, ir praskiestos. Prieš tyrimą į tiriamąją sistemą gali būti tiesiogiai įnešamos ir (arba) praskiedžiamos skystosios tiriamosios medžiagos. Turėtų būti naudojami naujai paruošti tiriamosios medžiagos preparatai, jeigu šių medžiagų stabilumo tyrimo duomenys nerodo, kad juos galima saugoti.

1.4.2. Tyrimo sąlygos

1.4.2.1. Tirpiklis/tirpinantysis įrengimas

Neturėtų būti manoma, kad tirpiklis/tirpinantysis įrenginys chemiškai reaguos su tiriamąja chemine medžiaga ir turėtų būti užtikrinta, kad ląstelės liks išsaugotos bei bus išlaikytas S9 aktyvumas. Jeigu naudojami kiti nežinomi tirpikliai/tirpinantieji įrenginiai, tai juos naudojant, reikia pateikti jų tinkamumą įrodančius duomenis. Jei įmanoma, tai pirmiausia rekomenduojama naudoti skystosios fazės tirpiklį arba tirpinantįjį įrenginį. Kai tiriamos vandenyje netirpios cheminės medžiagos, tai naudojamuose organiniuose tirpikliuose neturėtų būti vandens. Vandenį galima pašalinti molekuliniu filtru.

1.4.2.2. Kontroliniai mėginiai

Kiekvieno tyrimo metu turi būti tiriami iš kiekvienai lyčiai priklausančių gyvūnų paimti bei tuo pačiu metu naudojami teigiami ir neigiami (tirpiklis/tirpinantysis įrenginys) kontroliniai mėginiai. Išskyrus tą atvejį, kai gyvūnai yra veikiami tiriamąja chemine medžiaga, kontrolinės grupės gyvūnai turi būti laikomi tomis pačiomis sąlygomis kaip ir gyvūnai, paveikti tiriamąja chemine medžiaga (tiriamoji grupė).

Teigiamuose kontroliniuose mėginiuose, paveiktuose tokia pačia tiriamosios cheminės medžiagos doze in vivo, turi būti aptinkamos struktūrinės aberacijos, kurioms esant, bei veikiant tiriamąja medžiaga, būtų galima nesunkiai sumažinti pašalinį foną pakartotinai, o tai parodo tiriamosios sistemos jautrumą. Pasirenkamos tokios teigiamos kontrolinės dozės, kad gaunami efektai būtų ryškūs, bet tyrėjas ne iš karto atskleistų užkoduotas skaidres.

Priimtina, kad teigiami kontroliniai mėginiai būtų suleisti gyvūnams tokiu būdu, kuris skiriasi nuo tiriamosios cheminės medžiagos suleidimo būdo bei būtų tik vienąkart dozuojami. Jeigu yra įmanoma, tai galima apsvarstyti teigiamų kontrolinių medžiagų, priklausančių cheminių medžiagų klase, panaudojimą. Toliau pateikiami teigiamų kontrolinių cheminių medžiagų pavyzdžiai:

Medžiaga | CAS Nr. | Einecs Nr. |

etil metansulfonatas | 62–50–0 | 200–536–7 |

etil nitrošlapalas | 759–73–9 | 212–072–2 |

mitomicinas C | 50–07–7 | 200–008–6 |

ciklofosfamidas | 50–18–0 | 200–015–4 |

ciklofosfamido monohidratas | 6055–19–2 | |

trietilenmelaminas | 51–18–3 | 200–083–5 |

Neigiami kontroliniai mėginiai, paveikti arba vien tirpikliu arba vien tik tirpinančiuoju įrenginiu arba kiti mėginiai paveikti tuo pačiu būdu kaip ir tiriamosios grupės, turi būti paimami kiekvieną kartą, nekreipiant dėmesio į anksčiau atliktų tyrimų metu gautus kontrolinius duomenis, rodančius, kad variacijos laipsnis tarp gyvūnų ir ląstelių, kuriose stebimos chromosomų aberacijos, yra tinkamas. Jei neigiami kontroliniai mėginiai paimami tik vieną kartą, tai pirmojo paėmimo laikas yra tinkamiausias. Taipogi reikia papildomai naudoti ir nepaveiktus kontrolinius mėginius, nekreipiant dėmesioį tai, kad anksčiau atliktų eksperimentų aprašuose nurodyta, jog pasirinktas tirpiklis ar tirpinantysis įrenginys nesukėlė jokio žalingo ar mutageninio poveikio.

1.5. BANDYMO ATLIKIMO METODIKA

1.5.1.1. Gyvūnų skaičius ir lytis

Kiekvienoje tiriamojoje ir kontrolinėje grupėje turi būti ne mažiau kaip 5 vienos lyties gyvūnai. Jei tyrimo metu galima gauti anksčiau atliktų tyrimų, kai buvo panaudota ta pati gyvūnų rūšis ir tas pats poveikio tiriama medžiaga būdas, duomenis, kurie rodo, kad toksiškumo tarp atskirų lyčių skirtumai yra labai nedideli, tai tada užteks ištirti vienos lyties gyvūnus. Jeigu žmogaus jautrumas cheminėms medžiagoms, kuriomis jis yra veikiamas, priklauso nuo lyties, pvz., jautrumas kai kurioms farmakologiškai aktyvioms medžiagoms, tai reikia ištirti atitinkamos lyties gyvūną.

1.5.2. Veikimo tvarkaraštis

Pirmiausia tik vieną kartą veikiama tiriamosiomis cheminėmis medžiagomis. Tiriamosiomis cheminėmis medžiagomis galima veikti, taikant vadinamąją išskaidytą dozę, kai tą pačią dieną du kartus paveikiama tiriamąja medžiaga ir padarius ne daugiau kaip keleto valandų pertrauką tam, kad būtų paveikta pakankamai dideliu tiriamosios medžiagos tūriu. Kitų dozių davimo tvarka turi būti moksliškai pagrindžiama.

Veikiant tiriamąja medžiaga vienos dienos bėgyje, prieš tai reikia dukart atskirai paimti mėginius. Tiriant griaužikus, pirmasis mėginys paimamas, praėjus maždaug 1,5 ląstelinio ciklo (šis normaliai trunka 12-18 valandų) po veikimo. Kadangi tiriamosios medžiagos įsiskverbimas bei metabolizmas o taipogi jos įtaka ląsteliniam ciklui gali paveikti optimalų laiką, per kurį nustatomos chromosomų aberacijos, tai rekomenduojama, kad antrasis mėginys būtų paimamas būtų atliekamas praėjus 24 valandoms po veikimo. Jei dozės duodamos daugiau nei vieną dieną, tai mėginys paimamas, praėjus po veikimo laiko tarpui, lygiam maždaug normalaus 1,5 ląstelinio ciklo trukmės.

Prieš numarinant, atitinkama dozė metafazę sustabdančio agento (pvz., Kolcemido© ar kolchicino) suleidžiama gyvūnams į pilvo plėvę Po atitinkamo intervalo iš gyvūnų paimami mėginiai. Pelėms tas intervalas yra maždaug 3–5 valandos, kiniškiems žiurkėnams - 4–5 valandos. Iš kaulų čiulpų išskiriamos ląstelės ir analizuojamos, siekiant nustatyti chromosomų aberacijas.

1.5.3. Dozės dydis

Jeigu tyrimas atliekamas, siekiant surasti intervalą, nes nėra apie tai duomenų, tai jis turi būti atliekamas to pačioje laboratorijoje, naudojant tos pačios rūšies, kamieno ir lyties gyvūnus bei veikiant juos tiriamąja chemine medžiaga pagal tą patį tvarkaraštį, kuris buvo naudojamas pagrindinio tyrimo metu5. Jeigu nustatomas toksiškumas, tai pirmąkart imant mėginius, naudojami trys doziniai lygiai. Šie doziniai lygmenys turi apimti visą intervalą, pradedant nuo maksimumo ir baigiant minimumu arba tokia doze, kuri visiškai nėra toksiška. Vėlesniu mėginių paėmimo metu naudojama tik pati didžiausia dozė. Didžiausia doze vadinama tokia dozė, kuriai esant, išryškėja toksiškumo, priklausomo nuo dozės požymiai, pasirodantys, kai naudojant tokį pat dozavimo tvarkaraštį, yra suleidžiama didžiausia dozė ir spėjama, kad ji bus mirtina. Cheminės medžiagos, kurios pasižymi specifiniu biologiniu aktyvumu, kai jų dozės būna mažos ir netoksinės (pavyzdžiui tokios kaip hormonai ir mitogenai) gali būti laikomos išimtimi, kai joms taikomi dozę nustatantys kriterijai ir tada jos tiriamos kiekvienu atveju atskirai. Didžiausia doze vadinama tokia dozė, kurią suleidus į kaulų čiulpus, pasireiškia kai kurie toksiškumo požymiai (pavyzdžiui, mitozinis indeksas sumažėja daugiau nei 50 %).

1.5.4. Ribų paieškos tyrimas

Jeigu tyrimas atliekamas, esant vienam dozės lygmeniui, kuris, per vieną dieną atliekant pavienį arba du poveikius tiriamąja medžiaga, mažiausiai sudaro 2000 mg/kg kūno masės ir jei nepastebima jokių toksinių efektų bei, remiantis struktūriškai panašių cheminių medžiagų tyrimų duomenimis, nebus tikimasi užregistruoti genotoksiškumo, tai tada laikomasi nuostatos, kad yra tikslinga atlikti pilną tyrimą, panaudojant tris dozinius lygmenis. Atliekant ilgiau trunkančius tyrimus ir tiriamąja medžiaga veikiant iki 14 dienų, ribinė dozė turi siekti 2000 mg/kg kūno masės, tuo atveju kai tiriamąja medžiaga veikiama ilgiau nei 14 dienų -1000 mg/kg kūno masės. Numatomas tiriamosios medžiagos poveikis žmogui gali parodyti, kad atliekant ribų paieškos tyrimą reikalingas aukštesnis dozinis lygmuo.

1.5.5. Dozių davimas

Tiriamoji medžiaga paprastai yra duodama, priverstinai maitinant per vamzdelį, įstatant jį į skrandį, tinkamai įvedant kanulę per vamzdelį arba injekciją į pilvą. Tiriamąją medžiagą galima įterpti ir kitais būdais, jei jie yra pagrindžiami. Maksimalus skysčio, priverstinai duodamo per vamzdelį arba injekuojamo į pilvą vienu metu, tūris priklauso nuo tiriamojo gyvūno dydžio. Tūris neturi viršyti 2 ml/100 mg kūno masės. Didesnių nei šitų tūrių davimas turi būti pagrindžiamas. Išskyrus sujaudrinančias ar irimą sukeliančias medžiagas, kurios, būdamos didesnių koncentracijų, sukelia žalingus reiškinius, tiriamosios medžiagos tūrio kitimas turi būti sumažinamas iki minimumo, koncentraciją taip sureguliuojant, kad esant visiems dozės lygiams, tūris būtų pastovus.

1.5.6. Chromosomų paruošimas

Kai tik gyvūnai numarinami, iš jų iškart išimami kaulų čiulpai, pamerkiami į hipotoninį tirpalą ir fiksuojami. Vėliau kaulų čiulpų ląstelės išsklaidomos ant tepinėlių ir nudažomos.

1.5.7. Analizė

Mitozinis indeksas nustatomas įvertinant citotoksiškumą mažiausiai 1000 ląstelių, gautų iš 1 gyvūno ir tai atliekama, ištiriant visus tiriamąja medžiaga veiktus (įskaitant teigiamus kontrolinius) ir neveiktus (neigiamus kontrolinius) gyvūnus.

Išanalizuojama mažiausiai 100 ląstelių, gautų iš 1 gyvūno. Šis skaičius gali būti sumažinamas, jei stebima daug chromosomų aberacijų. Visos skaidrės (įskaitant teigiamų ir neigiamų kontrolinių mėginių skaidres) turi būti užkoduojamos nepriklausomai viena nuo kitos tam, kad jas būtų galima ištirti mikroskopu. Kadangi ruošiant skaidres, dažnai suardoma metafazėje esančios ląstelės bei prarandamos chromosomos, tai vėliau suskaičiuotos ląstelės turi turėti tokį centromerų skaičių, kuris būtų lygus 2n ± 2.

2. DUOMENYS

2.1. REZULTATŲ APDOROJIMAS

Kiekvieno gyvūno tyrimų rezultatai turi būti pateikiami lentelėse. Gyvūnas yra eksperimentinis vienetas. Reikia nustatyti kiekvieno gyvūno ląstelių, chromosomų aberacijų vienoje ląstelėje skaičius bei ląstelių, turinčių chromosomas su struktūrinėmis aberacijomis, skaičių, išreiškiamą procentais. Reikia išvardinti skirtingus chromosomų struktūrinių aberacijų tipus, nurodant jų skaičių bei pasireiškimo dažnį gyvūnų, paveiktų ir nepaveiktų tiriamąja chemine medžiaga, grupėse. Atskirai registruojami plyšiai, tačiau į juos neatsižvelgiama, nustatant absoliutų aberacijos dažnį. Jeigu tarp atskirų lyčių nenustatoma jokių skirtumų pagal atsaką, tai abiejų lyčių tyrimo duomenys apjungiami tam, kad būtų galima atlikti statistinę analizę.

2.2. REZULTATŲ ĮVERTINIMAS IR INTERPRETAVIMAS

Egzistuoja keli kriterijai, tokie, kaip nuo koncentracijos priklausomas bei pakartojamas chromosomines aberacijas turinčių ląstelių skaičiaus padidėjimas, kuriuo remiantis, nustatoma ar gautas rezultatas yra teigiamas. Pirmiausia reikia aptarti gautų rezultatų biologinę reikšmę. Vertinant tyrimo rezultatus, galima taikyti statistinius metodus6. Statistinis reikšmingumas neturėtų būti vienintelis faktorius, pagal kurį sprendžiama, ar gautas atsakas teigiamas ar neigiamas. Abejotini rezultatai turėtų būti išsiaiškinti toliau tęsiant tyrimą ir pirmiausia pakeičiant eksperimento sąlygas.

Poliploidinių ląstelių skaičiaus padidėjimas gali rodyti, kad tiriamoji medžiaga gali slopinti mitozę ir sukelti chromosomų skaičiaus ląstelėje pakitimus. Ląstelių, turinčių endoreduplikuotas chromosomas, skaičiaus padidėjimas gali parodyti, kad tiriamoji medžiaga gali slopinti ląstelinį ciklą7, 8.

Jei tiriant medžiagą, buvo gauti rezultatai, neatitinkantys aukščiau išvardintų kriterijų, tai šioje sistemoje medžiaga laikoma nemutageniška.

Nors atliekant daugelį eksperimentų, bus gauti aiškūs teigiami ir neigiami rezultatai, tačiau retais atvejais, remiantis gautų duomenų visuma, nebus galima p