LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 357/51

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2014 m. vasario 11 d.

dėl priemonės SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ir ex 12/N) – Lenkija – Gdynės–Kosakovo oro uosto steigimas

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 759)

(Tekstas autentiškas tik lenkų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2014/883/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (1),

kadangi:

1. PROCEDŪRA

(1) 2012 m. rugsėjo 7 d. raštu Lenkija dėl teisinio tikrumo pranešė Komisijai, kad ketina finansuoti netoli Gdynės, šiaurės Lenkijoje, esančio karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą. Priemonė užregistruota kaip valstybės pagalbos byla numeriu SA.35388.

(2) 2012 m. lapkričio 7 d. ir 2013 m. vasario 6 d. raštais Komisija paprašė pateikti išsamesnę informaciją apie praneštą priemonę. 2012 m. gruodžio 7 d. ir 2013 m. kovo 15 d. Lenkija pateikė papildomą informaciją. Komisijos ir Lenkijos susitikimas įvyko 2013 m. balandžio 17 d. Šiame susitikime Lenkija patvirtino, kad finansavimas, apie kurį buvo pranešta, jau neatšaukiamai suteiktas.

(3) 2013 m. gegužės 15 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai, kad bylą perkelia į atvejų, apie kuriuos nepranešta (NN bylų), registrą, nes visas finansavimas, apie kurį Komisijai pranešta, jau neatšaukiamai suteiktas. 2013 m. gegužės 16 d. raštu Lenkija pateikė išsamesnę informaciją.

(4) 2013 m. liepos 10 d. raštu Komisija pranešė Lenkijai apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 108 straipsnio 2 dalyje (2) nustatytą procedūrą (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) dėl Gdynės miesto (toliau – Gdynė) ir Kosakovo savivaldybės (toliau – Kosakovas) suteikto finansavimo „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o. o.“ (toliau – ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas). Lenkija pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą 2013 m. rugpjūčio 6 d.

(5) Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3). Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl aptariamos priemonės per vieną mėnesį nuo paskelbimo dienos.

(6) Suinteresuotosios šalys Komisijai pastabų nepateikė. Apie tai Lenkija buvo informuota 2013 m. spalio 9 d. raštu.

(7) 2013 m. spalio 30 d. raštu Komisija paprašė pateikti išsamesnę informaciją. Lenkija pateikė papildomą informaciją 2013 m. lapkričio 4 ir 15 d. raštais. Komisijos ir Lenkijos susitikimas įvyko 2013 m. lapkričio 26 d. Lenkija pateikė išsamesnę informaciją 2013 m. gruodžio 3 d. ir 2014 m. sausio 2 d. raštais.

2. PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS IR PAGRINDAS PROCEDŪRAI PRADĖTI

2.1. TYRIMO APLINKYBĖS

(8) Ši byla yra susijusi su naujo civilinio oro uosto, įsikūrusio Pamaryje (Pamario vaivadijoje), tarp Gdynės miesto ir Kosakovo savivaldybės, už 25 m. nuo Gdansko oro uosto, finansavimu (4). Naujas oro uostas priklausys ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui, kuri jį valdys (toliau taip pat vadinama – „oro uosto valdytojas“ arba „Gdynės oro uostas“). Oro uosto valdytojas visiškai priklauso Gdynės ir Kosakovo savivaldybėms.

(9) Investicinio projekto tikslas – Pamaryje įkurti antrą oro uostą panaudojant Kosakove esančio karinio aerodromo infrastruktūrą (5). Naujasis oro uostas daugiausia bus skirtas bendrosios aviacijos eismui (pvz. privatiems lėktuvams, sklandytuvams, lengviesiems – sportiniams orlaiviams), pigių skrydžių vežėjams ir užsakomiesiems skrydžiams. Tuo metu, kai pateiktas pranešimas, buvo numatoma, kad oro uostas pradės veikti 2014 m. pradžioje. 2012 m. „PricewaterhouseCoopers“ (toliau – PWC) ataskaitoje pateiktos tokios keleivių srauto pirmaisiais veiklos metais prognozės: 2014 m. – apie […], 2017 m. – […], 2020 m. – […] ir 2028 m. – apie […].

(10) Projektas buvo sumanytas dar 2005 m. balandžio mėn., kai įvairios regioninės valdžios institucijos, Nacionalinės gynybos ministerija ir Gdansko oro uosto atstovai (6) pasirašė ketinimų protokolą dėl naujo Pamario oro uosto įsteigimo panaudojant Kosakovo karinio aerodromo infrastruktūrą. 2007 m. liepos mėn. Gdynės ir Kosakovo vietos valdžios institucijos įsteigė bendrovę pavadinimu „Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o“ (ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas). 2009 m. Gdynė ir Kosakovas gavo Transporto ministerijos sutikimą, kad nuo tada ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas būtų atsakinga už naująjį oro uostą. Tuo remdamasi Lenkijos Vyriausybė 2010 m. rugsėjo 9 d. 30 metų perdavė 254 hektarų ploto karinio aerodromo sklypą Kosakovui, o Kosakovas tada tam pačiam laikotarpiui išnuomojo šią žemę ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui.

Investicinis projektas

(11) Kadangi esantis Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) aerodromas iš pradžių buvo naudojamas vien kariniams tikslams, naujojo oro uosto valdytojas turėtų galėti panaudoti esamą infrastruktūrą (pavyzdžiui, 2 500 metrų ilgio kilimo ir tūpimo taką, riedėjimo takus, peroną, navigacijos įrangą, ir t. t.). Įvertinta, kad visos investicijos į pertvarkymo projektą nominaliąja verte sudarys 164,9 mln. PLN (41,2 mln. EUR) (7), realiąja verte – 148,4 mln. PLN (37,1 mln. EUR). Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgta laipsniška, keturių etapų, oro uosto plėtra. Lenkijos nuomone, bendros investicijos sąnaudos taip pat apima investicijas, susijusias su viešosios politikos sričiai (8) priskirtų funkcijų vykdymu; iš viso (per visus keturis etapus) jos sudaro apie […] mln. PLN ([…] mln. EUR). 1 lentelė Visos Gdynės–Kosakovo oro uosto 2007–2030 m. investicinės sąnaudos, nominaliąja verte Inesticinis projektas Sąnaudos PLN Sąnaudos EUR I etapas: 2007-2011 m. […] […] Parengiamieji darbai (pavyzdžiui, sklypo sutvarkymas, senų pastatų nugriovimas, medžių pašalinimas) ir galimybių studijos, planavimas II etapas: 2012-2013 m. […] […] — Terminalas (turi būti paruoštas iki 2013 m., iš pradžių numatoma naudoti bendrosios aviacijos tikslams) — Oro uosto administracijos ir gaisrinės pastato statyba — Perono renovacija — Energetikos infrastruktūra, navigacinis apšvietimas ir oro uosto aptvėrimas — Oro uosto priežiūros ir apsaugos įranga — Navigacijos įrangos sureguliavimas — Privažiuojamieji keliai, degalinė ir automobilių stovėjimo aikštelė III etapas: 2014-2019 m. […] […] — Didesniems orlaiviams (pavyzdžiui, „Boeing 737“ arba „Airbus A320“) aptarnauti reikalingos investicijos, pavyzdžiui, riedėjimo takų, perono ir oro uosto įrangos išplėtimas — Kitos investicijos į keleivių aptarnavimo įrangą (pavyzdžiui, automobilių stovėjimo aikštelės išplėtimas) IV etapas: 2020-2030 m. […] […] — Terminalo išplėtimas — Oro uosto administracijos ir gaisrinės pastato išplėtimas — Peronų, riedėjimo takų, automobilių stovėjimo aiškštelių išplėtimas Visos investicinės sąnaudos 164,90 41,02 Šaltinis: Lenkijos pateikta informacija.

Investicinio projekto finansavimas

(12) Investicinis projektas finansuojamas viešųjų akcininkų (t. y. Gdynės ir Kosakovo) kapitalo injekcijomis. Kapitalo injekcijos yra skirtos padengti ir investicinėms, ir oro uosto veiklos sąnaudoms pradiniu veiklos etapu (t. y. iki 2019 m. pabaigos). Viešieji akcininkai tikisi, kad oro uosto valdytojas pelningai veikti pradės ir visą savo veiklą finansuoti iš nuosavų pajamų galės 2020 m.

(13) Dar iki pranešimo apie projektą Komisijai (t. y. iki 2012 m. rugsėjo 7 d.) Gdynės oro uosto viešieji akcininkai sutiko skirti apie 207,48 mln. PLN (9) (apie 51,87 mln. EUR) investiciniam projektui įgyvendinti ir pirmųjų oro uosto veiklos metų nuostoliams padengti. Gdynė per 2007–2019 m. laikotarpį skirtų 142,48 mln. PLN (apie 35,62 mln. EUR) piniginių lėšų. Kosakovo piniginis įnašas steigiant bendrovę sudarė 0,1 mln. PLN (25 000 EUR). 2011–2040 m. Kosakovas taip pat skirtų 64,9 mln. PLN (apie 16,2 mln. EUR) vertės nepiniginį įnašą, panaikindamas dalį metinio Gdynės oro uosto mokėtino nuomos mokesčio mainais už oro uosto akcijas (žr. 2 lentelę). 2 lentelė Investicinio projekto finansavimas didinant kapitalą PLN mln. EUR mln. Iki 2012 m. birželio 18 d. Gdynės piniginė kapitalo injekcija 60,73 15,18 Kosakovo piniginė kapitalo injekcija 0,10 0,03 Kosakovo skolos - kapitalo mainai 3,98 1,00 Visi įnašai iki 2012 m. birželio 18 d. 64,81 16,20 Numatyta po 2012 m. birželio 18 d. Gdynės piniginės kapitalo injekcijos: 81,75 20,44 iš jų: 2013 m. 29,90 7,48 2014 m. […] […] 2015 m. […] […] 2016 m. […] […] 2017 m. […] […] 2018 m. […] […] 2019 m. […] […] Kosakovo skolos-kapitalo mainai 60,92 15,23 iš jų: 2013-2039 m. (27*[…] PLN) […] […] 2040 m. […] […] Visi įnašai, numatyti po 2012 m. birželio 18 d. 142,67 35,67 Visas numatomas ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės oro uosto kapitalas 207,48 51,87 Šaltinis: remiantis Lenkijos pateikta informacija.

2.2. PAGRINDAS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ IR PRADINIS VERTINIMAS

(14) Sprendime pradėti procedūrą buvo iškelti šie klausimai: — pirma, ar viešasis investicinio projekto finansavimas atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą (toliau – REIP), visų pirma: i) dėl to, ar REIP taikytas laiku, ir dėl REIP taikymo metodikos ir ii) ar Lenkijos valdžios institucijoms atliekant REIP analizę gauta teigiama grynoji dabartinė vertė (GDV) (10) apskaičiuota remiantis realistiškomis ir pagrįstomis prielaidomis, — antra, ar veiklos ir investicinę pagalbą Gdynės oro uostui galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

REIP taikymas

(15) Nagrinėdama pirmą klausimą Komisija išreiškė abejones, ar 2012 m., t. y. po to, kai viešieji akcininkai priėmė neatšaukiamą sprendimą finansuoti oro uosto pertvarkymą, atliktu tyrimu galima remtis vertinant, ar valstybės pagalba buvo teikiama. Todėl Komisijai kilo abejonių, ar priešingos padėties scenarijus, pagal kurį daryta prielaida, kad investicijų pabaiga yra 2012 m., buvo tinkamas.

(16) Kadangi numatyta, kad Gdynės oro uostas veiks pagal panašų verslo modelį (daugiausia orientuosis į pigių skrydžių vežėjus, užsakomuosius skrydžius ir bendrąją aviaciją) kaip Gdansko oro uostas, kuris dar turi neišnaudotų pajėgumų, ketina plėstis ir yra įsikūręs vos už 25 km., Komisija išreiškė abejones, ar Gdynės oro uosto pajamų prognozė yra pagrįsta realistiškomis prielaidomis, ypač dėl oro uosto mokesčių dydžio ir dėl numatomo keleivių srauto. Visų pirma, Komisija pažymėjo, kad Gdynės oro uosto verslo plane numatytas keleivių mokestis yra didesnis už taikomą Gdansko oro uoste (atsižvelgus į nuolaidas ir (arba) sumažintus įkainius) ir kituose panašiuose regioniniuose Lenkijos oro uostuose.

(17) Komisija taip pat išreiškė abejones dėl to, ar verslo plane atsižvelgta į planuojamas skatinamąsias priemones (pavyzdžiui, rinkodaros paramą, įkainių sumažinimą, kitas maršrutų plėtros skatinamąsias priemones ir t. t.), kurias Gdynės oro uostas, jo akcininkai arba kitos regioninės valdžios institucijos ketina tiesiogiai taikyti, siekdamos paskatinti oro transporto bendroves vykdyti skrydžius iš oro uosto naujais maršrutais.

(18) Kadangi įmonės augimo tempas paprastai nebūna didesnis už ūkio sektoriaus, kuriame ji veikia, augimą (t. y. vertinant pagal BVP augimą), Komisija išreiškė abejones, ar […] apyvartos augimo tempas, kuriuo remtasi apskaičiuojant galutinę vertę, yra teisingas (11). Ši abejonė yra tiesiogiai susijusi su investicinio projekto pelningumo įvertinimu, nes naujojo oro uosto nuosavo kapitalo vertė tampa teigiama tik paėmus 2040 m. projekto galutinę vertę (kaupiamuoju principu apskaičiuoti 2010–2040 m. prognozės laikotarpio diskontuoti pinigų srautai yra neigiami).

(19) Todėl Komisija manė, jog esama rizikos, kad investicinio projekto viešuoju finansavimu Gdynės oro uosto valdytojui suteikiama atrankinės ekonominės naudos. Viešasis finansavimas suteiktas iš valstybės išteklių ir yra priskirtinas valstybei. Be to, jis iškraipo arba gali iškraipyti konkurenciją ir valstybių narių tarpusavio prekybą. Kadangi tenkinami visi pagalbos kriterijai, Komisija manė, kad viešasis finansavimas yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

Pagalbos suderinamumas

(20) Dėl antro klausimo, Komisija suabejojo, ar investicinę ir veiklos pagalbą Gdynės oro uostui galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

(21) Dėl investicinės pagalbos Komisija suabejojo, ar įvykdyti visi 2005 m. Aviacijos gairėse (12) nustatyti investicinei pagalbai oro uostams taikomi atitikties kriterijai. Ypač Komisija suabejojo, ar aptariama investicija atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, ar infrastruktūra yra būtina ir proporcinga ir ar infrastruktūra suteikia pakankamas galimybes per vidutinį laikotarpį. Dar Komisija suabejojo, ar poveikis prekybos raidai yra suderinamas su bendrais interesais.

(22) Dėl veiklos pagalbos finansuojant ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto pirmųjų veiklos metų veiklos nuostolius Komisija išreiškė abejones, ar tokiai pagalbai galima taikyti SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkto nukrypti leidžiančią nuostatą. Komisija ypač suabejojo, ar veiklos pagalbą galima laikyti suderinama pagal 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (toliau RPG) (13).

3. LENKIJOS PASTABOS

3.1. REIP TAIKYMAS IR PAGALBOS BUVIMAS

(23) Lenkija laikosi savo pozicijos, kad viešasis investicijos į Gdynės oro uostą finansavimas atitinka REIP, todėl nėra valstybės pagalba. Tuo tikslu Lenkija remiasi 2010–2012 m. atliktais investicijos REIP tyrimais. Lenkija nurodo, kad per visus REIP tyrimus gauta teigiama dabartinė vertė ir vidinė grąžos norma (14) (toliau – VGN) yra didesnė už kapitalo sąnaudas.

3.1.1. Sprendimų priėmimo procesas ir metodologinis REIP tyrimo pagrįstumas

(24) Lenkija paaiškina, kad diskusijos dėl Gdynės–Kosakovo karinio aerodromo pertvarkymo į civilinį oro uostą ir darbai prasidėjo dar 2005 m. Tuo metu dalyvavo kiti partneriai (pavyzdžiui, Gdansko oro uostas). Lenkija taip pat paaiškina, kad 2007 m. Gdynė ir Kosakovas įsteigė ribotos atsakomybės bendrovę Gdynės–Kosakovo oro uostą, kuri nuo to laiko ir buvo atsakinga už investiciją.

(25) Per šią procedūrą Lenkija pateikė tris PWC parengtus REIP tyrimus. Pirmas REIP tyrimas atliktas 2010 m. liepos mėn. (2010 m. liepos 16 d., toliau – 2010 m. REIP tyrimas). PWC vėliau REIP du kartus atnaujino: pirmą kartą 2011 m. gegužės mėn. (2011 m. gegužės 13 d., toliau – 2011 m. atnaujintas REIP tyrimas arba 2011 m. REIP tyrimas), antrą kartą – 2012 m. liepos mėn. (2012 m. liepos 13 d., toliau – 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas arba 2012 m. REIP tyrimas). Šiuose atnaujintuose tyrimuose pateiktos naujos keleivių srauto prognozės, pakeistas projekto mastas, pakeisti investicijų skaičiai, metodika ir baziniai GDV apskaičiuoti naudoti rodikliai (tokie kaip beta koeficientas ir diskonto norma). 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pateikė išsamesnę informaciją, kad dėl naujų pajamų šaltinių (t. y. kuro pardavimo, navigacijos paslaugų teikimo) projekto GDV padidėtų. Tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Lenkija buvo pateikusi tik 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą.

(26) Lenkija taip pat paaiškina Gdynės ir Kosakovo investicijų į Gdynės oro uostą projekto grafiką. Dėl šio aspekto Lenkija pabrėžia, kad investicijų procesą galima suskaidyti į du projekto įgyvendinimo etapus:

i) Pirmąjį etapą (2007–2009 m.) sudaro parengiamieji darbai ir naujo oro uosto steigimo galimybių studijos (tai yra susiję su 1 lentelėje nurodytu 1 etapu)

(27) Lenkija paaiškina, kad per pirmą etapą Gdynės ir Kosakovo įsteigta bendrovė vykdė parengiamuosius darbus (t. y. rengė generalinį investicijos planą, oro uosto veiklos vykdytojo statusui gauti reikalingus dokumentus, investicijos poveikio aplinkai ataskaitą, projekto dokumentus ir t. t.).

(28) Lenkija tvirtina, kad per pirmą etapą nebuvo padaryta jokių reikšmingų kapitalo investicijų ir kad oro uosto valdytojui suteiktas viešasis finansavimas atitiko de minimis (15) pagalbos taisykles. Lenkija teigia, kad visa kapitalo injekcija į bendrovę iki 2009 m. birželio 26 d. sudarė 1,691 mln. PLN (apie 423 000 EUR).

ii) Antrasis etapas (nuo 2010 m.) buvo skirtas oro uostui faktiškai pertvarkyti (tai susiję su 1 lentelėje nurodytais II–IV etapais)

(29) Lenkija toliau paaiškina, kad pirmasis, parengiamasis, etapas baigėsi 2010 m., kai buvo užbaigtas Gdynės oro uosto generalinis planas (16) ir pirmasis 2010 m. REIP tyrimas. Lenkija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrimas parodė, jog dviejų vietos valdžios institucijų investicija būtų vykdoma rinkos sąlygomis (t. y. tai nebūtų valstybės pagalba), dėl jos akcininkai turėtų padidinti bendrovės akcinį kapitalą iki 6,05 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR).

(30) 2010 m. REIP tyrime investicinio projekto GDV apskaičiuota taikant įmonei tenkančio laisvųjų pinigų srauto metodą (angl. free cash flow to the firm, FCFF) (17). Ši GDV apskaičiuota remiantis prielaida, kad visos investiciniame plane numatytos kapitalo injekcijos būtų skirtos investiciniam projektui įgyvendinti (18). Šis vertinimo metodas taikomas visų įmonės kapitalo (ir nuosavo kapitalo priemonių, ir obligacijų) turėtojų pinigų srautams per prognozės laikotarpį apskaičiuoti. Prognozuojami pinigų srautai tada diskontuojami taikant vidutinę svertinę kapitalo kainą (VSKK) (19), taip apskaičiuojant įmonės prognozės laikotarpio diskontuotus pinigų srautus (DPS). Galutinė vertė apskaičiuojama taikant nuolatinio augimo metodą (pagal kurį daroma prielaida, kad augimas, paremtas paskiausio prognozuoto laikotarpio FCFF, bus stabilus). GDV – tai prognozės laikotarpio DPS ir galutinės vertės suma. Šiuo atveju 2010 m. REIP tyrime pateiktos 2010–2040 m. pinigų srauto prognozės, naudojant […] % VSKK (20). Tyrime panaudojus šiuos rodiklius gauti tokie rezultatai: 2010–2040 m. DPS – -[…] mln. PLN (-[…] mln. EUR), (diskontuota) galutinė vertė – apie […] mln. PLN ([…] mln. EUR) (21). [Todėl apskaičiuota viso projekto GDV sudarė […] mln. PLN (arba […] mln. EUR).

(31) Toliau pateiktame paveikslėlyje (žr. 1 pav.) nurodytas 2010 m. REIP tyrime kaupiamuoju principu apskaičiuotas numatomas diskontuotas 2010–2040 m. prognozės laikotarpio pinigų srautas. 1 pvz Kaupiamuoju principu apskaičiuoti DPS (realiąja verte) (PLN) (…)

(32) Lenkija paaiškina, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2010 m. liepos 29 d. buvo padidintas iki 6,052 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR). Lenkija kartu priduria, kad nepaisydami REIP tyrimo, iš kurio matyti, kad investicija nėra valstybės pagalba, investuotojai pradėjo rengti pranešimą Komisijai – šis pranešimas buvo pateiktas tik dėl teisinio tikrumo.

(33) Lenkija dar paaiškina, kad 2011 m. gegužės mėn. atliktas naujas REIP tyrimas. Lenkija nurodo, kad šiuo REIP tyrimu, atsižvelgiant į pasirengimo eigą, tikslesnius duomenis apie investicinį planą, jo įgyvendinimo grafiką ir finansavimą atnaujintas 2010 m. REIP tyrimas. Lenkija paaiškina, kad per laikotarpį nuo 2010 m. REIP tyrimo iki 2011 m. REIP tyrimo: — 2011 m. kovo 11 d. akcininkai pasirašė susitarimą, kuriame buvo nustatytos investicijos civiliniam oro uostui steigti finansavimo sąlygos. Šiuo susitarimu Gdynė įsipareigojo 2011–2013 m. iš viso skirti 59 mln. PLN. Kosakovas savo ruožtu įsipareigojo 2011–2040 m. skirti nepiniginį įnašą – konvertuoti skolą į nuosavybę (kaip nurodyta 2 lentelėje), — tą pačią dieną, 2011 m. kovo 11 d., už Gdynės oro uosto įkūrimą atsakinga bendrovė su Kosakovu sudarė žemės nuomos susitarimą (jame nurodytas išnuomojamos žemės plotas, nuomos mokėjimo sąlygos, mokestiniai klausimai, t. t.), — investiciniame plane nurodytos investicinės sąnaudos patikslintos ir atnaujintos.

(34) Lenkija paaiškina, kad 2011 m. REIP tyrime taip pat apskaičiuota teigiama GDV. Lenkija taip pat nurodo, kad tai buvo pagrindas oro uosto valdytojo viešiesiems akcininkams skirti tolesnes kapitalo injekcijas. Lenkija pažymi, kad bendrovės nuosavas kapitalas 2011 m. liepos mėn. padidintas iki 33,801 mln. PLN (8,45 mln. EUR), o 2013 m. balandžio mėn. – iki 64,810 mln. PLN (16,20 mln. EUR).

(35) 2011 m. REIP tyrime DPS apskaičiuoti pagal 2011–2040 m. prognozės laikotarpio DPS. Perskaičiuoti DPS sudarė -[…] mln. PLN (-[…] mln. EUR); jie atspindėjo didesnius nuostolius, galutinė vertė sumažėjo iki […] mln. PLN (apie […] mln. EUR). Todėl GDV sumažinta iki […] mln. PLN (arba mažiau kaip […] mln. EUR). VSKK sumažinta iki […] % (22), stabilaus augimo tempas galutinei vertei apskaičiuoti sumažintas nuo […] iki […] %.

(36) Lenkija nurodo, kad dėl makroekonominės padėties (finansų krizės ir sulėtėjusio ekonomikos augimo) 2012 m. projektą teko vertinti iš naujo, todėl atliktas naujas REIP tyrimas (būtent 2012 m. REIP tyrimas). Lenkija nurodo, kad rengiant 2012 m. REIP tyrimą ankstesniuose REIP tyrimuose naudotos prielaidos buvo pakeistos taip: — sumažintas prognozuojamas Gdynės oro uosto keleivių srautas, — investicijos mastas sumažintas, investicines sąnaudas sumažinant […] mln. PLN (arba […] mln. EUR), — atsisakyta idėjos statyti pagrindinį terminalą (ir kartu plėsti kelių bei automobilių stovėjimo aikštelių infrastruktūrą). Vietoj to nuspręsta per antrą investicijos etapą […] % išplėsti bendrosios aviacijos terminalo pajėgumus, — patikrinus padėtį rinkoje su saugumu susijusias investicines sąnaudas teko padidinti […] mln. PLN ([…] mln. EUR), — sumažinus investicijas sutrumpėjo investicijų atsipirkimo laikotarpis (nominaliąja verte […] metais nuo […] metų ir […] mėnesio (-ių) iki […] metų ir […] mėnesio (-ių).

(37) Lenkija taip pat nurodo, kad rengiant 2012 m. REIP tyrimą pakeista per ankstesnius REIP tyrimus taikyta metodika: — siekiant geriau atspindėti finansavimo struktūrą ir skolos tvarkymo sąnaudas, vietoj įmonei tenkančio laisvųjų pinigų srauto (toliau – FCFF) metodo taikytas nuosavam kapitalui tenkančio laisvųjų pinigų srauto (angl. free cash flow to equity, toliau – FCFE) metodas (23), — dėl pokyčių finansų (vertybinių popierių) rinkoje atnaujinta nerizikinga palūkanų norma ir beta koeficientas. Be to, iš lyginamosios analizės eliminuotos ne Europos įmonės. Dėl to gauta nauja diskonto norma, — diskonto norma GDV apskaičiuoti nustatyta remiantis panašių įmonių, tarp kurių buvo ir oro uostų bendrovių, ir oro uostams paslaugas teikiančių bendrovių (kurių finansiniai rezultatai yra glaudžiai susiję su oro uostų bendrovių veikla) (24), analize, — daryta prielaida, kad projektas pirmiausia būtų finansuojamas iš akcininkų išteklių ir tik tada iš išorės šaltinių (paskolų apyvartiniam kapitalui finansuoti) ir veiklos pajamų.

(38) 2012 m. REIP tyrime DPS apskaičiuoti pagal 2012–2030 m. prognozės laikotarpio (t. y. ankstesniame tyrime naudojo laikotarpio trukmė sumažinta 10 metų) DPS. Perskaičiuoti DPS sudarė [-…] mln. PLN (apie -[…] mln. EUR), galutinė vertė labai padidėjo iki […] mln. PLN ([…] mln. EUR). Tada atimta kapitalizuota jau padarytų investicijų vertė ([…] mln. PLN). Remiantis 2012 m. atnaujintais duomenimis GDV sudarė […] mln. PLN (arba […] mln. EUR). GDV apskaičiuoti imtos […] % (25) nuosavo kapitalo sąnaudos, stabilaus augimo tempas galutinei vertei apskaičiuoti dar labiau sumažintas nuo […] iki […] %.

(39) Lenkija pažymi, kad 2012 m. REIP tyrimo rezultatai vis tiek buvo teigiami, todėl akcininkai skyrė tolesnes kapitalo injekcijas. Lenkija nurodė, kad bendrovės kapitalas iki 2013 m. balandžio mėn. padidintas iki 91,310 mln. PLN (22,8 mln. EUR), 2013 m. jis daugiau nesikeitė – tai apibendrinta 3 lentelėje. 3 lentelė Gdynės oro uosto valdytojo kapitalo padidinimas Gdynės ir Kosakovo įnašais Sprendimo dėl įregistravimo Nacionalinio teismo registre data Spre ndimo dėl kapitalo padidinimo data Akcininko pavadinimas Sprendimo dalykas Akcijų vertė Akcinis kapitalas Bendra visų kapitalo padidinimų iki 2013 m. dalis (mln. PLN) (mln. PLN) 2007 08 28 2007 07 23 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 0,030 0,030 0,03 % 2007 08 28 2007 07 23 Kosakovas naujų akcijų sukūrimas 0,020 0,050 0,05 % 2008 03 04 2007 12 06 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 0,120 0,170 0,19 % 2008 03 04 2007 12 06 Kosakovas naujų akcijų sukūrimas 0,080 0,250 0,27 % 2008 09 11 2008 07 21 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 0,500 0,750 0,82 % 2009 07 28 2009 06 26 Gdynė 404 Gdynės savivaldybės akcijos anuliuotos be atlygio akcininkui –0,404 0,346 0,38 % 2009 07 28 2009 06 26 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 1,345 1,691 1,85 % 2010 12 08 2010 07 29 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 4,361 6,052 6,63 % 2011 07 08 2011 06 07 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 25,970 32,022 35,07 % 2011 09 01 2011 07 26 Kosakovas naujų akcijų sukūrimas 1,779 33,801 37,02 % 2012 04 25 2012 04 05 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 28,809 62,610 68,57 % 2012 04 25 2012 04 05 Kosakovas naujų akcijų sukūrimas 2,200 64,810 70,98 % 2013 05 27 2013 04 08 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 4,269 69,079 75,65 % 2013 05 27 2013 04 08 Kosakovas naujų akcijų sukūrimas 2,200 71,279 78,06 % 2013 06 17 2013 04 25 Gdynė naujų akcijų sukūrimas 20,031 91,310 100,00 % Šaltinis: Lenkijos pateikta informacija.

(40) Apibendrindama Lenkija nurodo, kad nors vietos valdžios institucijos ėmėsi parengiamųjų priemonių Gdynės oro uostui įsteigti dar 2005 m., projektas finansiniu požiūriu suformuotas tik parengus generalinį planą ir atlikus pirmąjį REIP tyrimą, t. y. 2010 m. Lenkija paaiškina, kad pradinės projekto prielaidos pasikeitus išorės aplinkybėms iš esmės patikslintos. Lenkija tvirtina, kad galutinis viešųjų investuotojų sprendimas dėl projekto įgyvendinimo ir galutinės jo formos priimtas 2012 m. Lenkija taip pat pabrėžia, kad visose trijose REIP tyrimo versijose patvirtintas projekto gyvybingumas ir parodyta, kad rinkos ekonomikos investuotojas projektą būtų vykdęs.

(41) Dėl priešingos padėties scenarijaus Lenkija tvirtina, kad pagal nacionalinę teisę Kosakovas turėjo teisę naudoti žemės sklypą, kuriame yra Gdynės oro uostas, tik naujam civiliniam oro uostui steigti. Dėl šio aspekto Lenkija paaiškina, kad oro uosto sklypas Kosakovui buvo išnuomotas 30 metų. Lenkija nurodo, kad pagal nuomos susitarimą Kosakovas yra įpareigotas nuomoti žemę tik subjektui, kuris yra atsakingas už civilinio oro uosto steigimą ir (arba) valdymą. Pasak Lenkijos, valstybė galėjo atsiimti žemę, jeigu Kosakovas per 6 mėnesius nebūtų jos išnuomojęs civiliniam oro uostui steigti, jeigu žemė būtų buvusi naudojama kitiems tikslams arba jeigu oro uostas nebūtų pradėjęs savo veiklos per 3 metus. Kadangi toks scenarijus, pagal kurį Gdynės oro uosto žemė būtų naudojama ir (arba) išnuomojama kitiems tikslams, ne aviacijai, negalimas, juo nebuvo galima remtis kaip priešingos padėties scenarijumi.

3.1.2. Pagrindinių 2012 m. REIP tyrimo prielaidų patikimumas

Eismo ir pajamų prognozė

(42) Lenkija paaiškina, kad oro uosto mokesčiai buvo planuojami remiantis viešai prieinama informacija apie kitų oro uostų taikomus tarifus, siekiant nesutrikdyti esamos rinkos ir kartu užtikrinti tinkamą projekto pelningumo lygį pagal prognozuojamą keleivių srautą. Pasak Lenkijos, mokesčiai labai nesiskiria nuo standartinių mažų oro uostų renkamų mokesčių. Būtent, dviejų naujai atidarytų regioninių Modlino ir Liublino oro uostų taikomi standartiniai mokesčiai yra panašūs į Gdynės oro uosto REIP tyrime prognozuojamus mokesčius.

(43) Atsakydama į Komisijos pastabą, kad Gdynės oro uostui planuojami mokesčiai už kiekvieną išvykstantį keleivį (25 PLN (5,25 EUR) pirmus dvejus metus, vėliau 40 PLN (10 EUR)) yra didesni už Gdansko oro uosto mokesčius su nuolaidomis (24 PLN (5 EUR) už kiekvieną pigių skrydžių vežėjo orlaiviu tarptautiniais maršrutais, kuriais skrydžiai vykdomi dukart per savaitę, išvykstantį keleivį ir 12,5 PLN (3,1 EUR) už kiekvieną vidaus maršrutais išvykstantį keleivį), Lenkija pažymi, kad verslo plane nurodytas mokesčių dydis atspindi viso prognozės laikotarpio (2014–2030 m.) vidurkį, atsižvelgiant į tai, kad gerėjant Gdansko oro uosto paslaugų lygiui šio oro uosto mokesčiai ilgainiui didės.

(44) Be to, Lenkija pažymi, kad projekto pelno marža, patikslinta (šiek tiek didesnė) oro eismo prognozė ir kai kurių veiklos sąnaudų dalijimasis su kariniu naudotoju, reiškia, kad Gdynės oro uostas turėtų gebėti ilgiau išlaikyti mažesnius keleivių mokesčius (mažesni mokesčiai galėtų būti taikomi iki 2021 m. pabaigos), kartu išsaugodamas teigiamą GDV viešiesiems akcininkams.

(45) Lenkija taip pat tvirtina, kad atnaujintoje (2013 m. kovo mėn.) Pamario eismo prognozėje daroma prielaida, jog eismas bus intensyvesnis negu buvo manyta 2012 m. REIP tyrime. Remiantis paskutiniais skaičiais, Gdynės oro uostas 2030 m. aptarnautų 1 149 978, ne 1 083 746 keleivius. Imant visą Pamarį, prognozuojama, kad keleivių skaičius 2030 m. išaugs nuo 7,8 iki 9 milijonų.

(46) Lenkijos nuomone šie skaičiai patvirtina, jog yra tikėtina, kad Gdansko oro uostas ir Gdynės oro uostas gali kartu veikti Pamario rinkoje. Lenkija mano, kad net jei Gdansko oro uostas išsiplėstų ir pasiektų planuotus pajėgumus aptarnauti 7 milijonus keleivių, besivystančioje Pamario aviacijos rinkoje liktų vietos dar vienam smulkiam regioniniam oro uostui (kurio pajėgumai sudarytų 1 milijoną keleivių), kuris papildytų Gdansko oro uosto teikiamas paslaugas. 4 lentelė 2012 m. REIP tyrime numatytų eismo prognozių ir atnaujintų (2013 m. kovo mėn.) eismo prognozių Gdynės oro uostui palyginimas Metai Komercinis srautas Komercinis srautas Bendrosios aviacijos paslaugos Keleivių skaičius (tūkst.) Orlaivių naudojimas skrydžiams Orlaivių naudojimas skrydžiams 2012 m. REIP tyrimo prognozė Atnaujinta prognozė 2012 m. REIP tyrimo prognozė Atnaujinta prognozė 2012 m. REIP tyrimo prognozė Atnaujinta prognozė Iš viso Iš viso Iš viso Iš viso Iš viso Iš viso 2009 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2010 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2011 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2012 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2013 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2014 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2015 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2016 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2017 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2018 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2019 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2020 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2021 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2022 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2023 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2024 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2025 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2026 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2027 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2028 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2029 (…) (…) (…) (…) (…) (…) 2030 1 083 746 1 149 978 (…) (…) (…) (…) Šaltinis: remiantis Lenkijos pateikta informacija.

Veiklos sąnaudos (oro transporto bendrovėms skirtos skatinamosios priemonės, su oro uosto naudojimo kariniams tikslams susijusios sąnaudos)

(47) Lenkija paaiškina, kad REIP tyrime į oro uosto rinkodarą ir reklamines priemones atsižvelgiama apskaičiuojant: i) veiklos sąnaudas; šios sąnaudos apskaičiuotos pagal visų pagrindinių Lenkijos oro uostų finansines ataskaitas, ii) kitas sąnaudas pagal jų tipus; Gdynės oro uostui laikantis konservatyvaus požiūrio, taip pat atsižvelgiant į atitinkamas kitų oro uostų sąnaudas jos prognozuojamos didelės.

(48) Lenkija taip pat nurodo, kad REIP tyrime daryta prielaida, jog visas veiklos sąnaudas padengs investuotojas, todėl neatsižvelgta į jokią veiklos sąnaudų dalį, kurią padengs oro uosto karinis naudotojas. Lenkija tvirtina, kad daryta prielaida, jog infrastruktūros, kuria dalijamasi civiliniams ir kariniams skrydžiams, veiklos sąnaudos bus pasidalytos taip […]. Dar Lenkija paaiškina, kad renovacijos ir remonto sąnaudos bus […]. Lenkija pabrėžia, kad priėmus taisykles dėl bendro oro uosto naudojimo (su oro uosto kariniu naudotoju oficialiai dėl to dar nesusitarta), sąnaudos, susijusios su trečiųjų šalių paslaugomis ir darbo užmokesčiu, sumažės bent […]. Pasak Lenkijos, jei REIP tyrimuose į tai būtų buvę atsižvelgta, būtų buvęs prognozuotas dar didesnis projekto pelningumas.

Ilgalaikio augimo tempas

(49) Lenkija paaiškina, kad REIP tyrime taikytas […] % augimo tempas yra galutinė nominalioji vertė.

(50) Lenkija taip pat nurodo, kad […] % augimo tempas atitinka Pinigų politikos tarybos (Lenkijos nacionalinio banko sprendimų priėmimo organas) Lenkijai nustatytą siektiną infliacijos lygį. Lenkija pažymi, kad remiantis paskutine, 2013 m. liepos mėn. Tarptautinio valiutos fondo prognoze, Lenkijos BVP 2014 m. augs 2,2 %, 2015 m. – 3 %, 2017 m. – 3,3 %, o 2018 m. – 3,8 %.

2013 m. lapkričio mėn. atnaujinti duomenys

(51) 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pranešė, kad oro uosto valdytojas gavo Muitinės tarnybos ir Energetikos reguliavimo tarnybos administracinius sprendimus, pagal kuriuos jam leista kurą orlaiviams parduoti tiesiogiai. Kuro pardavimas oro uosto valdytojui būtų papildomas pajamų šaltinis, dėl kurio pagerėtų finansiniai verslo plano rezultatai.

(52) Pasak Lenkijos, visuose iki šiol atliktuose REIP tyrimuose buvo numatyta, kad kuras bus parduodamas per išorės veiklos vykdytoją. Jeigu oro uosto valdytojas kurą pardavinėtų tiesiogiai, bendrovės pelno marža iš šios veiklos padidėtų nuo […] PLN ([…] EUR) už litrą (kai kurą parduoda išorės veikos vykdytojas) iki […] PLN ([…] EUR) (kai kurą tiesiogiai parduoda oro uosto valdytojas).

(53) Lenkijos nuomone, dėl šių papildomų pajamų pagerėtų 2012 m. atnaujinto REIP tyrimo rezultatai. Lenkija pažymi, kad dėl to yra tikimasi, jog projekto GDV padidės nuo […] mln. PLN ([…] mln. EUR) iki […] mln. PLN ([…] mln. EUR). Lenkija taip pat paaiškina, kad VGN padidėtų nuo […] % iki […] %.

(54) Lenkija tvirtina, kad papildomos pajamos taip pat leistų oro uostui ilgą laiką palaikyti žemus oro uosto mokesčius oro transporto bendrovėms.

(55) Lenkija patvirtino, kad laikantis rizikos ribojimo principo, REIP tyrimuose nebuvo daroma prielaida, kad oro uostas kurą pardavinės savarankiškai. Tuo metu, kai šie tyrimai buvo atliekami, oro uosto veiklos vykdytojas neturėjo reikiamų leidimų ir jokių garantijų, kad juos galės gauti.

(56) Be to, Lenkija nurodė, kad bendrovė ketina teikti navigacijos paslaugas oro transporto bendrovėms (vietoj Lenkijos oro navigacijos paslaugų agentūros). Lenkija pažymi, kad taip būtų galima sumažinti galutinį oro transporto bendrovių mokamą mokestį (šiuo metu mokamą Agentūrai) ir taip Gdynės oro uostą padaryti patrauklesnį oro transporto bendrovėms. Todėl oro uosto valdytojas galėtų pasiūlyti oro transporto bendrovėms konkurencingesnius oro uosto mokesčius už kaimyninius oro uostus.

3.2. SUDERINAMUMO VERTINIMAS

3.2.1. Investicinė pagalba

(57) Pasak Lenkijos, įvykdyti visi 2005 m. Aviacijos gairėse nustatyti investicinės pagalbos oro uostams suderinamumo kriterijai.

Atitikimas aiškiai apibrėžtam bendros svarbos tikslui

(58) Lenkija tvirtina, kad Gdynės oro uosto, kuris yra Pamario transporto sistemos dalis, įsteigimu optimizuojamas esamos infrastruktūros panaudojimas, tai teigiamai paveiks regiono plėtrą, ypač dėl to, kad oro uoste išaugs darbo vietų skaičius, padidės pajamos iš aviacijos rinkai siūlomų paslaugų, bus plėtojamas turizmas.

(59) Lenkija mini 2007–2020 m. Pamario regioninę transporto plėtros strategiją, kuri parengta remiantis regiono oro eismo prognozėmis ir kurioje pripažįstamas poreikis įkurti oro uostų grupę, kurioje oro uostai glaudžiai bendradarbiautų, kad patenkintų Trimiesčio (26) gyventojų poreikius.

(60) Pasak Lenkijos, pagrindiniai argumentai už oro uostų grupės sukūrimą Trimiesčio teritorijoje yra šie: intensyvėjantis eismas Lenkijoje, nepakankamos Gdansko oro uosto pajėgumų plėtros galimybės, aglomeracijos išsiplėtimas per beveik 60 km (arba daugiau negu per 100 km, jei įskaičiuotume Tčevo ir Veiherovo miestus). Lenkija tvirtina, kad nors Gdansko oro uostas šiuo metu gali aptarnauti apie 5 milijonus keleivių, kai kuriose oro eismo prognozėse numatoma, kad 2035 m. keleivių srautas tame oro uoste gali viršyti 6 milijonus. Viena vertus, savo pastabose Lenkija teigia, kad aplinkosauginiai apribojimai ir gyvenamųjų zonų plėtra netoli Gdansko oro uosto riboja tolesnės jo plėtros galimybes. Kita vertus, 2012 m. gruodžio 6 d. pastabose remdamasi Gdansko oro uosto generaliniu planu, tvirtina, kad apribojimų Gdansko oro uosto plėtrai nėra.

(61) Lenkija nurodo, kad oro uostų grupę įkurti Trimiesčio teritorijoje reikia dėl oro saugos; Gdynės oro uostas būtų atsarginis, avarinis oro uostas (80 % atvejų, kai dėl debesų pado ir matomumo Gdansko oro uoste nusileisti negalima, Gdynės oro uoste leistis būna galima).

(62) Baigdama Lenkija tvirtina, kad Gdynės oro uosto plėtra atitinka nacionalinių ir regioninių strateginių dokumentų tikslus dėl Lenkijos aviacijos infrastruktūros plėtros. Lenkija paaiškina, jog yra tikimasi, kad Gdynės oro uosto plėtra teigiamai paveiks Pamario vystymąsi ir esamos karinės infrastruktūros panaudojimą ir kad jis papildys Gdansko oro uosto veiklą.

Infrastruktūros būtinumas ir proporcingumas

(63) Lenkija tvirtina, kad infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui dėl nedidelio oro uosto veiklos masto (1,55 % Lenkijos aviacijos rinkos 2030 m.), prognozių, kad keleivių srautas viršys Gdansko oro uosto plėtros galimybes, regiono patrauklumo turizmui ir Pamariui prognozuojamo didelio plėtros tempo.

(64) Lenkija pabrėžia strateginį Gdynės karinio aerodromo vaidmenį regione ir pažymi, kad dėl to, jog panaudojama esama infrastruktūra, investicinės sąnaudos yra mažesnės, daromas didesnis teigiamas poveikis regiono plėtrai.

(65) Lenkija taip pat pažymi, kad sąnaudos kiek galima sumažintos, investicijų efektyvumas padidintas įgyvendinant techninius sprendimus, pavyzdžiui, pastatytas bendrosios aviacijos terminalas, skirtas ir bendrosios aviacijos paslaugoms, ir keleivių srautui, viename pastate įkurti pagrindines oro uosto paslaugas teikiantys organai (pasienio apsauga, muitinės tarnyba, policija, gaisrinė, vadovybė), kiti esami pastatai pritaikyti optimaliam naudojimui. Be to, infrastruktūros eksploatavimo sąnaudomis bus dalijamasi su kariuomene.

Pakankamos galimybės per vidutinį laikotarpį

(66) Lenkija pažymi, kad vidutinio laikotarpio Gdynės oro uosto naudojimo galimybės yra pakankamos, turint omenyje Pamario BVP augimą – numatoma, kad jis aplenks Lenkijos ir ES vidurkį – regiono patrauklumą turistams, jo kaip užsienio investicijų centro statusą ir prognozuojamą oro eismo intensyvėjimą.

(67) Lenkija pabrėžia, kad dėl planuojamo bendradarbiavimo su Gdansko oro uostu ir to, kad abu oro uostai savo paslaugomis papildys vienas kitą (Gdynės oro uostas bus skirtas tik bendrosios aviacijos eismui), Gdynės oro uosto vidutinės trukmės ir ilgalaikės perspektyvos yra dar tvirtesnės.

(68) Lenkija taip pat paaiškina, kad oro uostas oro uosto zonoje ketina plėtoti specializuotą su aviacija susijusią veiklą, pavyzdžiui gaminti paprastas atsargines dalis, remontuoti orlaivių dalis arba gaminti kitus komponentus ir (arba) produktus, kurie būtų tiekiami pagal principą „pačiu laiku“.

(69) Lenkija pamini komercinio banko pasirašytą ketinimų protokolą, kuriame išreiškiamas banko noras pradėti derybas dėl investicijos į Gdynės oro uostą finansavimo, – tai dar vienas projekto patrauklumo įrodymas.

Bendriems interesams prieštaraujantis prekybos raidos poveikis

(70) Kadangi numatoma, jog Gdynės oro uostas užims nedidelę rinkos dalį (per metus aptarnaus iki 1 milijono keleivių), Lenkija nemano, kad projekto poveikis prekybai prieštaraus bendriems interesams. Atsižvelgdama į prognozuojamą oro eismo augimą Lenkija tikisi, kad Gdansko ir Gdynės oro uostai taps aviacinio bendradarbiavimo centru, aptarnaujančiu Pamario Trimiesčio teritoriją ir teikiančiu viena kitą papildančias paslaugas.

(71) Lenkija pabrėžia, kad Gdynės oro uostas nebus Gdansko oro uosto konkurentas, nes orientuosis į paslaugas bendrosios aviacijos sektoriui (techninės priežiūros, remonto, kapitalinio remonto paslaugas, skrydžių akademijos paslaugas) ir bendradarbiaus su Gdynės jūrų uostu.

(72) Lenkija taip pat tvirtina, kad užsakomieji ir pigūs skrydžiai Gdynės oro uoste bus vykdomi ne Gdansko oro uosto veiklos sąskaita, juos lems bendras gerovės ir mobilumo augimas. Lenkija pažymi, kad Gdansko oro uosto augimo tempas ir jo tvarkomų orlaivių operacijų pobūdis rodo, kad anksčiau ar vėliau jo tvarkomų skrydžių skaičių teks apriboti. Lenkija nurodo, kad šios išvados yra pateiktos projekto „Gdansko Lecho Valensos oro uosto plėtra“ poveikio aplinkai vertinimo ataskaitoje.

(73) Lenkija paaiškina, kad investicijomis į Gdynės oro uostą galima apriboti finansines ir socialines bet kokio Gdansko oro uosto veiklos apribojimo pasekmes. Lenkija pažymi, kad dalies oro eismo srauto perkėlimas iš Gdansko oro uosto į Gdynės oro uostą leis geriau išnaudoti abiejų oro uostų pajėgumus.

Pagalbos būtinumas ir skatinamasis poveikis

(74) Lenkija tvirtina, kad be viešojo finansavimo bendrovė projekto nebūtų vykdžiusi. Lenkija pažymi, kad pagalba buvo minimali ir kad naudojant karinę infrastruktūrą projekto sąnaudos buvo sumažintos ir optimizuotos.

(75) Lenkijos nuomone kapitalo injekcijos į Gdynės oro uostą yra būtinos ir apsiriboja minimumu, tai matyti iš šių dalykų: i) projekto vidinė grąžos norma yra […] %, tik šiek tiek didesnė už diskonto normą (nuosavo kapitalo sąnaudas), kuri yra […] % (remiantis 2012 m. REIP tyrimu); ii) finansinėse prognozėse nurodytas poreikis pasiskolinti apyvartinio kapitalo oro uosto veiklai finansuoti antraip bendrovė gali prarasti likvidumą; iii) to, kad bendras finansavimas iš nuosavo kapitalo yra mažesnis už bendras kapitalo išlaidas (finansavimas iš nuosavo kapitalo sudaro mažiau negu […] bendrų piniginių sąnaudų per prognozės laikotarpį, įskaitant bendras kapitalo išlaidas).

(76) Lenkija toliau paaiškina pagalbos priemonės proporcingumą, palygindama jos viešąjį finansavimą (apie 148 mln. PLN realiąja verte) su plyno lauko investicija (Liublino-Svidniko oro uostu, kuriame grynosios statybos sąnaudos sudarė apie 420 mln. PLN) ir investicija, panaudojant karinį aerodromą (Varšuvos-Modlino oro uostu, kurio statyba jau kainavo beveik 454 mln. PLN).

3.2.2. Veiklos pagalba

(77) Lenkija tvirtina, kad projektas atitinka RPG nustatytą suderinamumo kriterijų dėl veiklos pagalbos regionui, kuriam taikomas SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktas. Lenkijos nuomone veiklos pagalba projektui: i) yra skirta iš anksto nustatytai išlaidų grupei padengti; ii) apsiriboja būtinu minimumu ir yra teikiama laikinai (pagalba veiklos sąnaudoms padengti yra teikiama tik tokia apimtimi ir tik tokį laikotarpį, kiek reikia, kad oro uostas pradėtų veikti, t. y. iki 2018 m.); iii) yra mažėjanti, sumažėja nuo […] % kapitalo išlaidų 2013 m. iki […] % 2018; iv) yra skirta projekto regioninės plėtros tikslams siekti ir esamiems apribojimams palengvinti. Atsižvelgdama į pagalbos sumą ir jos naudingą poveikį Pamario plėtrai, Lenkija tvirtina, kad ją reikia laikyti proporcinga.

(78) Lenkija taip pat pabrėžia, kad pagalba skiriama mažam oro uostui, per metus galinčiam aptarnauti ne daugiau kaip 1 milijoną keleivių, tai reiškia, kad konkurencijos iškraipymo rizika ir bendram interesui prieštaraujančio poveikio rizika yra minimali, ypač turint omenyje planuojamą Gdynės ir Gdansko oro uostų bendradarbiavimą ir bendradarbiavimo papildomąjį poveikį.

(79) Lenkija taip pat pažymi, kad šiuo metu yra deramasi dėl bendradarbiavimo su oro uosto kariniu naudotoju, jo dalyvavimas padengiant oro uosto veiklos sąnaudas sumažins bendrovės nuostolius ir veiklos sąnaudas.

4. TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

(80) Paskelbusi savo sprendimą pradėti SESV 108 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui Gdynės ir Kosakovo suteikto finansavimo, Komisija negavo jokių pastabų iš suinteresuotųjų šalių

5. VERTINIMAS

5.1. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS

(81) SESV 107 straipsnio 1 dalyje yra nustatyta, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

(82) SESV 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi kartu. Todėl norint nustatyti, ar aptariama priemonė yra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, turi būti tenkinamos visos toliau išdėstytos sąlygos. Tiksliau finansinė pagalba turi: i) būti suteikta valstybės arba iš valstybės išteklių; ii) suteikti pranašumo tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; iii) iškraipyti konkurenciją arba kelti tokią grėsmę ir iv) veikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

5.1.1. Ekonominė veikla ir įmonės sąvoka

(83) Pagal nusistovėjusią teismų praktiką Komisija pirmiausia privalo nustatyti, ar Gdynės–Kosakovo oro uostas yra įmonė pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį. Įmone vadinamas bet koks subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (27). Bet kuri veikla, per kurią tam tikroje rinkoje yra siūlomos prekės arba paslaugos, yra ekonominė veikla (28).

(84) Sprendime „Leipzigo-Halės oro uostas“ Teisingumo Teismas patvirtino, kad oro uosto veikla komerciniais tikslais ir oro uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (29). Kai oro uosto veiklos vykdytojas užsiima ekonomine veikla už užmokestį siūlydamas oro uosto paslaugas, nepaisant jo teisinio statuso arba finansavimo būdo, pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jis yra įmonė, todėl Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos galima taikyti valstybės arba iš valstybės išteklių tam oro uosto veiklos vykdytojui teikiamam pranašumui (30).

(85) Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad infrastruktūrą, dėl kurios priimamas šis sprendimas, oro uosto valdytojas ribotos atsakomybės bendrovė Gdynės–Kosakovo oro uostas ketina naudoti komerciniais tikslais. Kadangi oro uosto valdytojas iš šios infrastruktūros naudotojų ims mokesčius, reikia manyti, kad ši infrastruktūra bus eksploatuojama komerciniais tikslais. Vadinasi, šią infrastruktūrą eksploatuojantis subjektas pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra įmonė.

(86) Tačiau ne visa oro uosto valdytojo veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (31).

(87) Teisingumo Teismas (32) nusprendė, kad veikla, už kurią paprastai būna atsakinga valstybė, viešosios valdžios institucijoms vykdant oficialius įgaliojimus, yra ne ekonominio pobūdžio ir jai valstybės pagalbos taisyklės netaikomos. Prie tokios veiklos priskiriama, pavyzdžiui, oro eismo kontrolė, policijos, muitinės veikla, ir t. t. Finansavimas turi būti griežtai apribotas, kad būtų atlyginamos tik dėl to patirtos sąnaudos, finansavimo negalima naudoti kitai ekonominei veiklai (33).

(88) Todėl veiklos, priklausančios viešosios politikos sričiai, arba su tokia veikla tiesiogiai susijusios infrastruktūros finansavimas paprastai nebūna valstybės pagalba (34) Oro uoste tokia veikla kaip oro eismo kontrolė, policijos, muitinės, gaisrinės veikla yra reikalinga civilinei aviacijai apsaugoti nuo neteisėtų trukdžių, su šiai veiklai vykdyti reikalinga infrastruktūra bei įranga susijusios investicijos paprastai laikomos neekonominio pobūdžio (35).

(89) Tačiau finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą, neturi būti nederamai diskriminuojamos oro transporto bendrovės ir oro uosto valdytojai. Iš tiesų, pagal nusistovėjusią teismų praktiką yra laikoma, jog tuo, kad valdžios institucijos padengia įmonių ekonominei veiklai būdingas sąnaudas, yra suteikiama pranašumo (36). Todėl jeigu tam tikroje teisinėje sistemoje yra normalu, kad oro transporto bendrovė arba oro uosto valdytojai padengia tam tikrų paslaugų išlaidas, tačiau kai kurios oro transporto bendrovės arba oro uosto valdytojai, teikiantys tas pačias paslaugas tam tikrų valdžios institucijų vardu, neturi šių sąnaudų dengti, gali būti, kad jie naudojasi pranašumu, net jei pačios paslaugas nėra laikomos ekonomine veikla. Todėl norint įvertinti, ar tam tikroje teisinėje sistemoje iš oro uosto valdytojų arba oro transporto bendrovių yra reikalaujama padengti kai kurios veiklos, kuri savaime gali būti neekonominė, bet kuri yra susijusi su jų ekonominės veiklos vykdymu, sąnaudas, reikia išanalizuoti oro uosto veiklos vykdytojui taikomą teisinę sistemą.

(90) Nors 88 konstatuojamojoje dalyje nurodytą veiklą galima laikyti neekonominio pobūdžio veikla, Komisija pažymi, kad pagal Lenkijos teisę (37) oro uosto valdytojai yra įpareigoti iš savo išteklių finansuoti šiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą.

(91) Todėl Komisija mano, kad Gdynės oro uosto valdytojui pirmiau minėtai infrastruktūrai ir įrangai finansuoti suteiktu viešuoju finansavimu padengiamos jo ekonominei veiklai būdingos sąnaudos (žr. 5.1.3 skyrių). Todėl Komisija daro išvadą, kad tai infrastruktūrai ir įrangai skirtą kapitalą reikėtų įskaityti apskaičiuojant aptariamos investicijos pelningumą. Tuo tikslu Komisija taiko metodą, kurio Lenkija teisingai laikėsi REIP tyrimuose.

5.1.2. Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

(92) Valstybės pagalba vadinamas visas pranašumas, kurį per valstybės išteklius suteikia pati valstybė arba bet kuri kita tarpinė institucija, veikianti pagal jos suteiktus įgaliojimus (38). Taikant SESV 107 straipsnį vietos valdžios institucijos ištekliai yra laikomi valstybės ištekliais (39). Šiuo atveju kapitalo injekcija į ribotos atsakomybės bendrovę Gdynės–Kosakovo oro uostą padaryta iš dviejų, Gdynės ir Kosakovo, vietos valdžios institucijų biudžetų. Todėl Komisija mano, kad panaudoti dviejų savivaldybių ištekliai yra valstybės ištekliai.

(93) Dėl šios priežasties Komisija mano, kad investicijos yra finansuojamos iš valstybės išteklių ir yra priskirtinos valstybei.

5.1.3. Ekonominis pranašumas

(94) Komisija pažymi, kad viena vertus Lenkija tvirtina, jog kapitalo injekcijos atitinka REIP, nors kita vertus mano, kad pagalba yra suderinama, nes oro uosto veiklos vykdytojas be viešojo finansavimo investicijos nebūtų daręs.

(95) Norėdama nustatyti, ar šiuo atveju aptariama priemone ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikiama pranašumo, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti oro uosto valdytojo viešųjų akcininkų elgesį su rinkos ekonomikos investuotojo, kuris siekia pelningumo ilgesniu laikotarpiu, elgesiu (40).

(96) Vertinant nereikėtų atsižvelgti į jokį teigiamą poveikį regiono, kuriame yra įkurtas oro uostas, ekonomikai, nes Teismas paaiškino, kad taikant REIP svarbus yra klausimas, „ar panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgdamas į galimybę gauti grąžą, atmetęs visus socialinius, regioninės politikos ir sektorinius sumetimus, būtų pasirašęs aptariamą kapitalą“ (41).

(97) Lenkija tvirtina, kad aptariamomis priemonėmis Gdynės oro uosto valdytojui ekonominio pranašumo nesuteikta, nes jos atitinka REIP. Kaip paaiškinta 3.1 skyriuje, tam pagrįsti Lenkija pateikė tris TWC parengtus REIP tyrimus (42). 2013 m. lapkričio mėn. Lenkija pateikė papildomą informaciją, kad dėl naujų pajamų šaltinių (t. y. kuro pardavimo, navigacijos paslaugų) projekto GDV būtų didesnė. Tuo metu, kai priimtas sprendimas pradėti procedūrą, Lenkija buvo pateikusi tik 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą.

(98) Nepaisydama to, kad pagal 2011 m. akcininkų susitarimą Gdynė ir Kosakovas buvo įpareigoti skirti piniginius ir nepiniginius įnašus investiciniam projektui finansuoti iki 2040 m., Lenkija tvirtina, kad 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas ir paskesnė informacija apie papildomus pajamų srautus yra svarbi vertinant, ar kapitalo injekcijos yra suderinamos su vidaus rinka.

(99) Byloje „Stardust Marine“ Teismas konstatavo: „<…> norint ištirti, ar valstybė narė elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia atsižvelgti į padėtį tuo laikotarpiu, kai buvo taikomos finansinės pagalbos priemonės, ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį pagrįstumą, taigi susilaikyti nuo vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis“ (43).

(100) Be to, EDF byloje Teismas nutarė, kad „<…> ekonominių vertinimų, atliktų po minėtos naudos suteikimo, retrospektyvaus atitinkamos valstybės narės investicijos faktinio pelningumo konstatavimo ar vėlesnių pateisinimų dėl faktiškai atliktų veiksmų nepakanka siekiant nustatyti, kad ši valstybė narė prieš šios naudos suteikimą ar tuo pačiu metu priėmė tokį sprendimą veikdama kaip akcininkė“ (44).

(101) Kad galėtų taikyti REIP, Komisija prisiminė aplinkybes, kuriomis priimi atskiri sprendimai dėl buvusio karinio aerodromo pertvarkymo į civilinį oro uostą. Komisija taip pat turi grįsti savo vertinimą ta informacija ir prielaidomis, kuria rėmėsi ir kurias darė viešieji akcininkai tuo metu, kai priimtas sprendimas dėl investicinio projekto finansinių sąlygų.

(102) Komisija mano, kad pirmas svarbus dalykas, kurį reikia išanalizuoti norint nustatyti, ar Gdynės ir Kosakovo savivaldybės veikė taip, kaip būtų veikęs privatus investuotojas, yra 2010 m. REIP tyrimas. Iš tiesų, vertinimas, ar valstybės intervencinės priemonės atitinka rinkos sąlygas, turėtų būti atliekamas remiantis ex-ante analize, atsižvelgiant į tuo metu, kai priimtas sprendimas dėl investicijos, turėtą informaciją ir duomenis.

(103) Komisija pažymi, kad aptariamam investiciniam projektui reikalingi tyrimai ir parengiamieji darbai buvo atlikti iki 2010 m. Tai – investicinio projekto generalinis planas, poveikio aplinkai ataskaita, bendrosios aviacijos terminalo projekto dokumentai, administracinio pastato ir gaisrinės pastato projekto dokumentai, specialūs aviaciniai dokumentai ir kiti tyrimai. Iki 2010 m. pabaigos šių tyrimų sąnaudos sudarė […] mln. PLN (arba […] mln. EUR) (45). Tai rodo, kad investuotojai priėmė sprendimą plėtoti Gdynės oro uostą iki 2010 m. Gdynė ir Kosakovas ėmėsi keleto parengiamųjų priemonių projektui įgyvendinti (žr. 10 konstatuojamąją dalį), tuo tikslu užsakyti specialūs tyrimai.

(104) Be to, kaip nurodo Lenkija, 2010 m. oro uosto valdytojo viešieji akcininkai baigė rengtis aptariamam investiciniam projektui. Tais pačiais metais viešieji akcininkai padidino bendrovės akcinį kapitalą iki 6,05 mln. PLN (apie 1,5 mln. EUR), kad galėtų įgyvendinti investicinį projektą. Pagrindinės investicijos į ilgalaikį turtą (pavyzdžiui, bendrosios aviacijos terminalo statybą) buvo suplanuotos 2011 m. pradžiai, bet darbai faktiškai prasidėjo 2012 m. Komisija yra įsitikinusi, kad bet koks privatus investuotojas tuo metu būtų įvertinęs tikėtiną projekto pelningumą. Jeigu iš investicinio plano nebūtų buvę matyti, kad grąžos norma bus pakankama, arba jeigu jis būtų buvęs grindžiamas abejotinomis prielaidomis, privatus investuotojas plano nebūtų pradėjęs įgyvendinti ir daugiau nebūtų jam leidęs pinigų be to, ką jau išleido pirmesniuose punktuose paminėtiems parengiamiesiems darbams.

a) Kapitalo injekcijos

(105) Dėl kapitalo injekcijų Komisija pažymi, kad sprendimas dėl pirmos svarbios 4,4 mln. PLN kapitalo injekcijos priimtas 2010 m. liepos 29 d. (ja esamas 1,7 mln. PLN kapitalas padidintas beveik keturiskart), iškart, kai buvo baigtas 2010 m. liepos 16 d. REIP tyrimas. Be to, susitarimas dėl tolesnių kapitalo injekcijų (iki 2040 m.) pertvarkymo projektui (nurodytam 33 konstatuojamojoje dalyje) finansuoti pasirašytas 2011 m. kovo mėn. (dar iki antrojo, 2011 m. gegužės 13 d., REIP tyrimo pabaigos). Be to, tuo pat metu (2011 m. kovo 7 d.) buvo sudarytas susitarimas su oro uosto kariniu naudotoju ir nuomos susitarimas dėl žemės nuomos bendrovei (2011 m. kovo 11 d. (paminėta 33 konstatuojamojoje dalyje).

(106) Komisija taip pat pabrėžia, jog Lenkija patvirtino, kad kapitalo injekcija, dėl kurios sprendimas priimtas 2010 m. liepos 29 d., buvo paremta 2010 m. REIP tyrime išdėstytu ekonominiu projekto vertinimu. Todėl yra aišku, kad tuo metu viešieji akcininkai nusprendė dalyvauti aptariamame investiciniame projekte, kurį buvo ketinama vykdyti 30 metų. NET jei ir gali būti taip, kad privatus investuotojas koreguotų savo investicinį planą jo įgyvendinimo eigoje atsižvelgdamas į kintančias aplinkybes, yra aišku, kad bet kuris privatus investuotojas aptariamo investicinio projekto naudą būtų įvertinęs dar 2010 m., prieš pradėdamas investuoti didelius išteklius į jį.

(107) Iki to laiko, kai 2011 m. REIP buvo atnaujintas pirmą kartą, viešųjų akcininkų injekcija į bendrovę jau sudarė 6,05 mln. PLN (žr. 3 lentelę). Bendrovė jau buvo išsinuomojusi žemę oro uostui iš Kosakovo (ribotos atsakomybės bendrovės Gdynės–Kosakovo oro uosto ir Kosakovo nuomos sutartis pasirašyta 2011 m. kovo 11 d.) ir pasirašiusi veiklos susitarimą su oro uosto kariniu naudotoju (2011 m. kovo 7 d.). Be to, 2011 m. kovo 11 d. akcininkai pasirašė susitarimą dėl bendrovės akcinio kapitalo padidinimo iki 2040 m. (46) Iki to laiko, kai 2012 m. liepos mėn. REIP buvo atnaujintas antrą kartą, viešieji akcininkai jau buvo skyrę 64,810 mln. PLN (t. y. apie 70 % visos kapitalo injekcijos). Komisija pabrėžia, kad 2011 ir 2012 m. REIP tyrimai be abejonės yra pradinio investicinio plano, kuriuo remiantis priimtas pradinis sprendimas dalyvauti karinio aerodromo pertvarkymo projekte, patikslinimai. Taigi net jei didesnės kapitalo injekcijos buvo skirtos po pirmojo 2010 m. REIP tyrimo, šių injekcijų negalima nagrinėti atskirai.

b) Kapitalo išlaidos

(108) 2012 m. REIP tyrime investicijos į ilgalaikį turtą yra suskirstytos į 4 etapus. Pirmam investicinio projekto etapui priskirti projektavimo darbai, taip pat sklypo sutvarkymas (medžių ir krūmų pašalinimas, keleto angarų nugriovimas, žemės išlyginimas). Šios sąnaudos patirtos 2011 m., iš viso jos sudarė […] mln. PLN (arba […] EUR). Antras projekto etapas, kuriam priskirtas bendrosios aviacijos terminalo, administracinio pastato ir gaisrinės pastato statyba, prasidėjo jau 2012 m. Antras projekto etapas yra svarbiausias vertinant pagal kapitalo išlaidas – 2012–2013 m. jos sudarė […] % nominaliųjų kapitalo išlaidų. Remiantis Lenkijos pateikta informacija, 2012 m. kapitalo išlaidos sudarė […] mln. PLN (pusė jų išleista dar iki 2012 m. atnaujinto tyrimo pradžios). Toliau pateiktame grafike (2 pav.) parodytos (nominaliosios) kapitalo išlaidos pagal 2012 m. REIP tyrime išdėstytus investicijų etapus. 2 pvz. Kapitalo išlaidos pagal etapus (2012 m. REIP tyrimas) (…)

(109) Atsižvelgdama į 103 ir 108 konstatuojamąsias dalis Komisija mano, kad ir 2011 m. REIP, ir 2012 m. REIP tyrimas buvo atliekamas ne tada ir ne remiantis turėta informacija tuo metu, kai viešieji akcininkai priėmė pagrindinį sprendimą finansuoti pertvarkymo projektą. Be to, Komisija negali pagal 2013 m. lapkričio mėn. pateiktą informaciją atgaline data atsižvelgti į planuotus papildomus pajamų šaltinius, kad pateisintų viešųjų akcininkų 2010 ir 2011 m. priimtus sprendimus.

(110) Todėl Komisija mano, kad norėdama įvertinti, ar Gdynė ir Kosakovas elgėsi kaip apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas, atlikdama vertinimą ji visų pirma turi remtis 2010 m. REIP tyrimu ir neatsižvelgti į jokius kitus pokyčius ir informaciją, kurios tie viešieji akcininkai neturėjo tuo metu, kai priėmė sprendimą įgyvendinti aptariamą investicinį projektą.

(111) Kita vertus, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose vertinami tik pradinio sprendimo, kuris buvo priimtas 2010 m. remiantis 2010 m. REIP tyrimu, dalyvauti projekte pakeitimai. Iš tiesų, 2012 m. REIP tyrime pripažįstama, kad kai kurios investicijos (pavyzdžiui, bendrosios aviacijos terminalas, administracinis pastatas, elektros sistema) priklauso „tolesniam įgyvendinimo etapui“. Du vėlesni tyrimai rodo, kad akcininkai vadovavosi rinkos tendencijomis ir atitinkamai koregavo projekto mastą (didino arba mažino, nelygu, kokio pobūdžio investicija). Tačiau šie pakeitimai buvo nedideli palyginti su bendru sprendimu karinę bazę pertvarkyti į civilinį oro uostą. Toliau pateiktame grafike (3 pav.) parodytos 2010, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose numatytos kapitalo išlaidos (2010 m. realiąja verte). Matyti, kad nors investicijų laikas ir mastas ir 2011 m., ir 2012 m. buvo atnaujinti, šie pakeitimai nebuvo esminiai palyginti su visu projekto dydžiu. 2010 m. apskaičiuotos realiosios kapitalo išlaidos sudarė apie […] mln. PLN, ir 2011 m., ir 2012 m. šis skaičius padidėjo […] iki maždaug […] mln. PLN (t. y. […] % per beveik 20 metų investicinį laikotarpį).

(112) Iš esmės šiuo atveju Komisija turi įvertinti keletą per trumpą laiką, per kurį nebuvo jokių nenumatytų įvykių, tų pačių viešųjų akcininkų priimtų investicinių sprendimų dėl iš esmės tokio paties investicinio projekto įgyvendinimo. Todėl 2011 ir 2012 m. atnaujinti REIP tyrimai negali būti pagrindu investiciniam sprendimui, kuris tuo metu, kai buvo priimtas, neatitiko REIP, laikyti pagrįstu. Atnaujintais tyrimais daugiausia būtų galima įrodyti, kad Lenkijos valdžios institucijos elgėsi kaip privatus investuotojas tik tada, jeigu iš jų būtų matyti, jog investavus papildomų lėšų projektas galėtų duoti tokią grąžą, kurios pakaktų tinkamai atlyginti jau investuotam arba ateityje investuosimam kapitalui (arba iš kurios tas kapitalas būtų tinkamai atlygintas net atsižvelgiant į riziką, kad gali tekti grąžinti praeityje neteisėtai gautą pagalbą). 3 pvz Kapitalo išlaidos (tūkst. PLN), numatytos 2010, 2011 ir 2012 m. REIP tyrimuose (2010 m. realiąja verte) (…)

REIP taikymas remiantis 2010 atnaujintu REIP tyrimu

(113) Lenkijos pateiktas 2010 m. REIP tyrimas yra paremtas verslo planu, kuriame prognozuojami būsimi nuosavo kapitalo investuotojų 2010–2040 m. pinigų srautai. Tuo metu, kai buvo rengiamas REIP tyrimas, Lenkija tikėjosi, kad tam tikras bendrosios aviacijos eismas oro uoste bus pradėtas vykdyti 2011 m., užsakomieji skrydžiai – 2013 m., pigių skrydžiai vežėjų skrydžiai – 2015 m. Taip aptarnaujamų keleivių skaičius stabiliai augtų nuo […] keleivių 2013 m. iki beveik […] mln. keleivių 2024 m. ir 1,753 mln. keleivių 2040 m. (kaip parodyta toliau, 5 lentelėje). 5 lentelė Eismo Gdynės oro uoste prognozės, kuriomis remtasi 2010 m. REIP tyrime (tūkstančiais) Numatomas keleivių skaičiaus pokytis (2020 m. REIP) Metai 2013 2014 2015 2016 2020 2024 2028 2032 2036 2040 Keleivių skaičius […] […] […] […] […] […] […] […] […] 1 752 835

(114) Remiantis 2010 m. REIP tyrimu, pagal pelno neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos rodiklį (angl. EBITDA) bendrovė taptų pelninga nuo 2018 m. Metinis diskontuotas pinigų srautas taptų teigiamas nuo 2020 m., kaip parodyta toliau pateiktame pavyzdyje (4 pav.). Tačiau skaičiuojant kaupiamuoju principu (t. y. kasmet pridedant ankstesnių metų pinigų srautus), numatoma, kad bendra DPS suma 2010–2040 m. būtų neigiama (kaip parodyta 1 pav.). Kitaip tariant, nuo 2018 m. numatomi teigiami pinigų srautai nėra pakankamai dideli, kad padengtų didelius neigiamus ankstesnių investicinių laikotarpių pinigų srautus. 4 pvz DPS tūkst. PLN (2010 m. REIP tyrimas) (…) Šaltinis: remiantis 2010 m. REIP tyrimu

(115) Tikimasi, kad po 2040 m. oro uosto valdytojas visą laiką augtų, stabilus laisvųjų pinigų srauto augimo tempas būtų […] %. Remdamasi šia prielaida Lenkija apskaičiavo, kokia būtų galutinė oro uosto veiklos vykdytojo vertė 2040 m. Diskontuota galutinė vertė yra […] mln. PLN.

(116) 2010 m. REIP tyrime gauta teigiama nuosavo kapitalo vertė (47), ji sudarė […] mln. PLN (t. y. apie […] mln. EUR). Be to, investicinio projekto VGN […] % yra didesnė už prognozuojamas oro uosto valdytojo kapitalo sąnaudas ([…] %).

(117) Komisija pažymi, kad pagrindinis Gdynės oro uosto valdytojo būsimų pinigų srautų vertę didinantis veiksnys yra numatomos pajamos, kurios priklausys nuo keleivių skaičiaus ir nuo oro transporto bendrovių mokamų mokesčių dydžio. Pajamos iš pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių (keleivių, nusileidimo, stovėjimo mokesčiai) pagal 2010 m. REIP tyrimą sudaro [80–90] % visų 2040 m. pajamų ir vidutiniškai [80–90] % visų viso vertinto laikotarpio, būtent 2010–2040 m., pajamų. Komisija pažymi, kad šis faktas neatitinka Lenkijos teiginių, kad Gdynės oro uosto veikla papildytų Gdansko oro uosto veiklą, nes Gdynė orientuotųsi į bendrosios aviacijos veiklą. Iš tiesų, kaip matyti iš pirmiau pateiktų duomenų pagrindinis pajamų šaltinis didžiąją laikotarpio, kurio prognozė atliekama, dalį būtų pigių skrydžių vežėjai ir užsakomieji skrydžiai. Tačiau, kaip paaiškinta toliau, didžiąją pajamų dalį Gdansko oro uostas taip pat gauna iš pigių skryčių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių (žr. 121 konstatuojamąją dalį).

(118) Vertindama keleivių ir oro vežėjų paklausą Komisija pastebi, kad Gdynės oro uosto aptarnaujama teritorija būtų tokia pati kaip Gdansko oro uosto, kuris yra vos už 25 km. nuo Gdynės oro uosto. Gdansko oro uostas 2012 m. buvo išplėstas, kad galėtų aptarnauti 5 milijonus keleivių; dar kartą jį išplėsti, kad jis galėtų aptarnauti 7 milijonus keleivių, planuojama 2015 m. Šis plėtros grafikas viešai buvo žinomas dar 2010 m., t. y. tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas (48). Be to, 2008 m. rugsėjo 24 d. Komisijai buvo pranešta apie viešąjį finansavimą Gdansko oro uosto pajėgumų plėtrai iki 5 milijonų keleivių (valstybės pagalbos bylos Nr. N472/08); Komisija jį patvirtino 2009 m. vasario 5 d. (49)

(119) Lenkija informavo Komisiją, kad 2010 m. parengtame Gdansko oro uosto generaliniame plane (50) numatoma išplėsti kilimo ir tūpimo taką, peronus ir kitą oro uosto infrastruktūrą, kad Gdansko oro uostas ateityje galėtų per metus aptarnauti daugiau kaip 10 milijonų keleivių.

(120) Komisija taip pat pažymi, kad 2010 m. Gdansko oro uostas aptarnavo 2,2 milijonus keleivių (t. y. naudojo 45 % savo pajėgumų, įskaitant kuriamus pajėgumus). Remiantis Gdansko oro uostui parengtomis prognozėmis, iki 2020 m. bus naudojama tik 50–60 % turimų pajėgumų (51). Šiose prognozėse neatsižvelgiama į tai, kad pradės veikti Gdynės oro uostas (t. y. daroma prielaida, kad visą aptarnaujamos teritorijos paklausą patenkins Gdansko oro uostas). Komisija pažymi, kad Gdansko oro uostas ilgą laiką, t. y. ne trumpiau kaip iki 2030 m., gebės patenkinti regiono paklausą, net darant prielaidą, kad keleivių srautas dinamiškai augs.

(121) Kaip jau buvo minėta, Gdynės oro uosto 2010 m. REIP tyrime numatyta, kad didžioji dalis (vidutiniškai [80–90] per visą 2012–2040 m. laikotarpį) pajamų būtų gaunama iš pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių oro transporto bendrovių. Atsižvelgdama į tai Komisija pažymi, kad ir Gdansko oro uostas daugiausia tvarko pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių srautus. 2010 m. pigių skrydžių vežėjų ir užsakomųjų skrydžių keleiviai sudarė 72 % visų Gdansko oro uosto aptarnautų keleivių (52).

(122) Atsižvelgdama į tai, kad netoliese yra įsteigtas kitas oro uostas, kuris nėra perkrautas, veikia pagal tą patį verslo modelį ir ilgainiui turės daug laisvų pajėgumų, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto valdytojo galimybės pritraukti eismo ir keleivių labai priklausys nuo to, kokio dydžio oro uosto mokesčiai bus taikomi oro transporto bendrovėms, palyginti su artimiausiais konkurentais.

(123) Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrime numatytas keleivių mokestis už užsakomuosius ir pigių skrydžių vežėjų skrydžius: 25 PLN už vieną keleivį (6,25 EUR) iki 2014 m. ir 40 PLN už vieną keleivį nuo 2015 m. (iki 2040 m.). Už tos pačios kategorijos skrydžius nustatytas nusileidimo mokestis visą laikotarpį yra 25 PLN (6,25 EUR) už toną (daroma prielaida, kad vidutinė MTOW (maksimali kilimo masė) bus 70 tonų), numatytas stovėjimo mokestis 4 PLN (1,0 EUR) už 24 val. už toną (vidutinė MTOW – 70 tonų). Pagal 2010 m. REIP tyrimą nustatytos kainos yra panašios į tas, kurias tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas, taikė ir kiti regioniniai oro uostai. Nustatant Gdynės oro uosto kainas taip pat remtasi prielaida, kad nebus konkuruojama su Gdansko oro uostu.

(124) Komisija taip pat pažymi, kad nuo 2008 m. gruodžio 31 d. Gdansko oro uosto taikomi tarifai buvo tokie: standartinis keleivių mokestis 48 PLN (12,0 EUR) už keleivį, nusileidimo mokestis sunkesniems negu 2 tonų orlaiviams (t. y. įskaitant visus užsakomuosius ir pigių skrydžių vežėjų orlaivius) 25 PLN (6,25 EUR) už toną, stovėjimo mokestis 4,5 PLN (1,25 EUR) už 24 val. už toną.

(125) Tačiau Komisija pažymi, kad Gdansko oro uosto tarifų plane numatytos įvairios nuolaidos ir sumažinti tarifai, kurie, inter alia, ko yra taikomi ir pigių skrydžių vežėjams. Gdansko oro uostas sumažintą keleivių mokestį (24 PLN (6 EUR) už keleivį) taiko visoms naujoms kryptims (nuo 2004 m. sausio 1 d.) ir visiems padažnintiems skrydžiams, įskaitant orlaivius, kurių MTOW siekia nuo 50 iki 100 tonų (t. y. „Airbus A320“ ir „Boeing 737“, taip pat kitus pigių skrydžių vežėjų naudojamus orlaivius). Šioms kryptims taikomas nusileidimo mokestis taip pat yra 50 % mažesnis (t. y. 12,5 PLN už toną). Stovėjimo mokestis iš viso netaikomas, jeigu reisai vykdomi bent 6 kartus per savaitę. Be to, standartinis keleivių mokestis pirmiausia sumažinamas 23 PLN už visus reguliariais vidaus reisais išvykstančius keleivius. Tada pritaikoma atitinkama nuolaida. Atsižvelgdama į Gdansko oro uosto taikomas nuolaidas ir sumažintus tarifus, Komisija mano, kad Gdynės oro uosto numatyti vidutiniai oro uosto mokesčiai yra daug didesni už nustatytuosius kaimyniniame oro uoste.

(126) Taikydamas nurodytus oro uosto mokesčius Gdynės oro uostas, kaip naujas rinkos dalyvis, negalės pritraukti didelio eismo srauto, nes netoliese veikia neišnaudotų pajėgumų turintis oro uostas, kuris aptarnauja tą pačią aptarnaujamą teritoriją ir naujoms kryptims bei padažnintiems reisams esamomis kryptimis taiko mažesnius mokesčius. Komisija taip pat pažymi, kad Gdansko oro uosto mokesčių plane numatyta sumažintus mokesčius taikyti iki 2028 m. gruodžio 31 d. Kadangi 2010 m. REIP tyrime (remiantis oro uosto veiklos vykdytojo to meto verslo planu) oro uosto mokesčiai yra laikomi pagrindiniu oro uosto valdytojo pajamų šaltiniu, Komisija mano, kad šis sprendimas įrodo, jog 2010 m. REIP tyrimas nėra pakankamai tvirtas ir patikimas įrodymas, kad privatus investuotojas būtų vykdęs aptariamą investicinį projektą.

(127) Kadangi ir Gdynės, ir Gdansko oro uostas daugiausia orientuotųsi į pigius ir užsakomuosius skrydžius vykdančius vežėjus, Gdansko oro uostas išnaudoja ne visus savo pajėgumus, jo faktiniai mokesčiai yra mažesnis už numatytuosius Gdynės oro uosto verslo plane ir kadangi abu oro uostai yra netoli vienas nuo kito, Komisija taip pat mano, kad prielaida, jog abu oro uostai nekonkuruos kainomis, yra klaidinga.

(128) Komisija taip pat pažymi, kad tuo metu, kai buvo rengiamas 2010 m. REIP tyrimas, Bydgoščiaus oro uosto (esančio už 196 km, 2 val. ir 19 min. kelio automobiliu nuo Gdynės oro uosto) ir Ščecino oro uosto (esančio už 296 km, 4 val. ir 24 min. kelio automobiliu nuo Gdynės oro uosto), antrame ir trečiame pagal artumą Lenkijos regioninių oro uostų, taikomi grynieji mokesčiai (standartiniai mokesčiai pritaikius nuolaidas) buvo daug mažesni (53).

(129) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau ir tai, kad netoliese yra įsikūręs dar vienas neperkrautas, tokį patį verslo modelį taikantis oro uostas, Komisija mano, kad nėra realu taikyti 2010 m. REIP tyrime nurodytus oro uosto mokesčius, kurie yra didesni už Gdansko ir kitų netoliese esančių regioninių oro uostų taikomus mokesčius. Be to, atsižvelgiant į konkurencinę Gdynės oro uosto padėtį Komisija mano, kad 2010 m. REIP tyrime pateiktos eismo prognozės grindžiamos nerealistiškomis prielaidomis.

(130) Taip pat reikėtų pažymėti, kad 2010 m. REIP tyrime nebuvo atlikta nei jautrumo analizės, nei kokio nors kito tikėtinų rezultatų (pavyzdžiui, blogiausio atvejo, geriausio atvejo ir pagrindinio scenarijaus) vertinimo. Todėl Komisija daro išvadą, kad 2010 m. REIP tyrime pristatytas scenarijus yra grindžiamas pernelyg optimistinėmis keleivių srauto tendencijų ir mokesčių dydžio prielaidomis.

(131) Komisija pažymi, kad jeigu metinės pajamos iš keleivių mokesčių už pigių skrydžių vežėjų ir užsakomuosius skrydžius sumažėtų vos […] % (per 2010–2040 m. prognozės laikotarpį), viešųjų akcininkų nuosavo kapitalo vertė taptų neigiama. Pajamos taip galėtų sumažėti, jeigu mokesčiai ir (arba) eismo srautas būtų mažesnis negu pagal darytą prielaidą. Todėl derėtų pažymėti, kad verslo plane, kuriuo remtasi 2010 m. REIP tyrime, numatyti oro uosto mokesčiai jau yra […] % didesni už Gdansko oro uosto mokesčius (54). Tokiomis aplinkybėmis yra labai mažai tikėtina, kad Gdynės oro uostas gebėtų pritraukti eismo srautus nesumažindamas verslo plane numatyto 40 PLN (10 EUR) mokesčio. Todėl didelis GDV jautrumas regis nedideliam oro uosto mokesčių sumažėjimui (grindžiamam realistiškomis prielaidomis) kelia rimtų abejonių dėl pradinio verslo plano patikimumo.

(132) Nors 2010 m. REIP tyrimas buvo grindžiamas tuo metu turėtomis eismo prognozėmis ir ex-post informacijos nereikėtų naudoti REIP tyrimui tiesiogiai vertinti, vis dėlto Komisija pažymi, kokiu mastu šios prognozės buvo pernelyg optimistinės. Iš tiesų, palyginus 2010 ir 2012 m. eismo prognozes matyti didžiuliai skirtumai. Projektą ne tik buvo vėluojama pradėti, bet per „teigiamo EBITDA“ laikotarpį eismo prognozės buvo kasmet mažinamos nuo […] iki […] %. Toks reikšmingas patikslinimas praėjus vos dvejiems metams, nors aplinkybės stipriai nepasikeitė, yra svarbus pradinių prielaidų prasmingumo rodiklis. Tai rodo, kad Komisijos atlikta jautrumo analizė (analizuoti pokyčiai yra palyginti nedideli) ypač akivaizdžiai atspindi, kad prielaidos, kuriomis grįstos išvados, jog projektą vykdyti yra verta, buvo nerealistiškos. 6 lentelė Keleivių srauto prognozės, kuriomis remtasi 2010 m. REIP tyrime ir 2012 m. atnaujintame REIP tyrime 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 Iš viso keleivių, 2010 m. REIP tyrimas […] […] […] […] […] […] […] […] […] Iš viso keleivių 2012 m. REIP tyrimas — […] […] […] […] […] […] […] […] Skirtumas –53 –69 –55 –38 –36 –29 –27 –25 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 2029 2030 Iš viso keleivių, 2010 m. REIP tyrimas […] […] […] […] […] […] […] […] 1 343 234 Iš viso keleivių 2012 m. REIP tyrimas […] […] […] […] […] […] […] […] 1 083 746 Skirtumas –23 –21 –19 –17 –17 –18 –18 –19 –19

(133) Iš tolesnės jautrumo analizės matyti, kad jeigu bendros pajamos būtų vos […] % per metus mažesnės visą prognozės laikotarpį arba jeigu pajamos būtų […] % mažesnės, o veiklos išlaidos […] % didesnės, tai projektas taptų nepelningas. Todėl investicijos pelningumas yra labai jautrus nedideliems pagrindinių prielaidų pokyčiams. Komisija mano, kad tokie pokyčiai yra nedideli palyginti su vėlesniuose REIP tyrimuose padarytais pakeitimais.

(134) Komisijos atlikta jautrumo analizė atrodo dar pagrįstesnė dėl to, kad praėjus vos vieniems metams nuo 2010 m. REIP tyrimo Lenkijos valdžios institucijos gavo atnaujintą analizę, kurioje nurodyta, kad projekto GDV bus daug mažesnė ir sieks tik […] mln. PLN (apie […] EUR). Taigi 2011 m. gegužės mėn. projekto GDV sumažinta […] % palyginti su pradiniu projektu.

(135) Be to, Komisija pažymi, kad 2010 m. REIP tyrimo teigiami rezultatai taip pat labai priklauso nuo investicijos galutinės vertės pasibaigus verslo plane numatytam laikotarpiui (t. y. 2040 m.). Iš tiesų, 2010–2040 m. bendrovės diskontuotas pinigų srautas yra neigiamas, jie yra lygūs (-[…] mln.) PLN. 2010 m. birželio 30 d. diskontuota galutinė vertė yra […] mln. PLN.

(136) Galutinė vertė buvo grindžiama prielaidomis, kad investicijos pinigų srauto metinis augimo tempas po 2040 m. bus […] %. Pagal įprastą praktiką įmonės augimo tempas neturėtų būti didesnis už ūkio sektoriaus, kuriame ji veikia, augimo tempą (t. y. vertinant pagal BVP augimą). Iš tiesų galutinė vertė būna apskaičiuojama tuo metu, kai manoma, kad įmonė yra pasiekusi brandą ir didžiausio augimo laikotarpis yra pasibaigęs. Kadangi yra tikėtina, kad ūkio sektoriuje veiks ir sparčiai augančios įmonės, ir stabiliai augančios įmonės, numatoma, kad brandžių įmonių augimo tempas bus mažesnis už viso ūkio sektoriaus augimo tempo vidurkį. Lenkija savo pastabose nenurodė, kuo remdamasi pasirinko […] % ilgalaikio augimo tempą, tačiau paaiškino, kad ilgalaikio augimo tempas yra nominalusis augimo tempas. Remdamasi TVF pateikta informacija Komisija nustatė, kad pagal 2010 m. realiojo BVP augimo prognozes nominalusis Lenkijos ūkio augimo tempas svyruotų nuo 5,6 % 2011 m. iki 6,6 % 2015 m. Jeigu infliacija būtų apie 2,5 %, būtų galima tikėtis, kad realusis BVP augtų 4 %. Taigi iš pirmo žvilgsnio gali atrodyti, kad Gdynės oro uostui pasirinktas […] % nominalusis augimo tempas atitinka tuo metu turėtą informaciją ir įprastą praktiką pasirinkti už ekonomikos augimo tempą mažesnį augimo tempą. Tačiau pasirinktas už infliaciją (2010 m. balandžio mėn. ji prognozuota 2,5 %) didesnis ilgalaikio augimo tempas, verslo plane daroma prielaida, kad oro uostas po 2040 m. ir toliau kasmet augtų. 7 lentelė TVF 2010 m. balandžio mėn. BVP ir infliacijos duomenys ir prognozė 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Augimas % BVP (palyginamosiomis kainomis) 1,70 2,70 3,20 3,90 4,00 4,00 4,00 Augimas % BVP (dabartinėmis kainomis) 5,50 4,40 5,60 6,20 6,60 6,50 6,60 Infliacija, % 4,20 % 3,50 % 2,30 % 2,40 % 2,50 % 2,50 % 2,50 % Šaltinis: 2010 m. balandžio mėn. Tarptautinio valiutos fondo Pasaulio ekonomikos apžvalgos duomenų bazė (atsisiųsta iš http://www.imf.org/external/data.htm)

(137) Be to, Komisija pažymi, kad šiuo atveju, atsižvelgiant į ypač ilgą prognozės laikotarpį ir duomenų, pagal kuriuos apskaičiuota galutinė vertė, išsidėstymą per ilgą laikotarpį, nustatyti tinkamiausią augimo tempą yra dar sudėtingiau, o netikrumas yra dar didesnis. Iš tiesų, BVP augimo prognozės retai kada peržengia penkerių metų ribą, o pagal šiuo atveju taikomą modelį reikėjo numatyti pagrįstą augimo tempą, kuriuo oro uostas augtų praėjus 30 veiklos metų. Tai rodo, kad apdairus investuotojas būtų atlikęs įvairias jautrumo analizes.

(138) Todėl derėtų pažymėti, kad vėliau atnaujinant pradinį verslo planą stabilaus augimo tempas sumažintas nuo […] % iki […] %. Tačiau Lenkija nepateikė jokio aiškaus tokio sumažinimo paaiškinimo. Galutinė vertė yra susijusi ne tik su numatomu nuolatinio stabilaus augimo tempu, bet ir su prognozuojama grąža, kurios tikimasi stabilaus augimo laikotarpiu. Komisija atliko keletą jautrumo analizių, kuriomis buvo patvirtinta išvada, kad 2010 m. REIP tyrimas yra labai jautrus mažiems ir realistiškiems pagrindinių prielaidų pokyčiams. Pirma, stabilaus augimo tempas, kuriam esant 2010 m. verslo plane gaunama neigiama GDV, yra apie […] %. O darant prielaidą, kad pajamos bus vos […] % mažesnės negu prognozuota, stabilaus augimo tempas, kuriam esant projektas tampa nepelningas, yra […] %.

(139) Stabilaus augimo tempo modeliui, pagal kurį apskaičiuojama galutinė vertė, šiuo atveju taip pat reikalingos prielaidos dėl datos, kada įmonė pradės augti stabiliu tempu, kad galėtų gyvuoti ilgą laiką. 2010 m. REIP tyrime ši data nustatyta 2040 m., tai reiškia kad prognozė rengiama 30 metų (2010–2040 m.). 2012 m. atnaujintame REIP tyrime prognozės laikotarpis sutrumpintas iki 18 metų (2012–2030 m.), todėl galutinė vertė paskaičiuota 2030 m. Tą patį laikotarpį paėmus 2010 m. REIP tyrime, GDV tampa neigiama.

(140) Komisija taip pat pažymi, kad 2012 m. REIP tyrime konkrečiai paminėta, kad apdairus investuotojas būtų atsižvelgęs į tai, kad projektas taps pelningas tik po labai ilgo laikotarpio (žr. 2012 m. REIP tyrimo 4.10.1.2 skirsnį, kuriame padaryta išvada, kad „teigiamas grynosios dabartinės vertės rezultatas įrodo, kad investicija į Gdynės–Kosakovo oro uostą investuotojams gali būti įdomi verslo galimybė. Tačiau prieš priimdami kokį nors sprendimą, investuotojai taip pat turės apsvarstyti ilgalaikę investicijos perspektyvą, kuri būdinga tokio pobūdžio infrastruktūros projektams“).

(141) Komisija pažymi, kad 2010 m., kada atliktas pirmas REIP tyrimas, verslo plane ir apskaičiuojant GDV buvo atsižvelgta į visas kapitalo išlaidas, įskaitant išlaidas, susijusias su viešųjų įpareigojimų (gaisrinės, apsaugos, muitinės ir t. t.) vykdymu. Komisija pažymi, kad toks principas yra teisingas, turint omenyje, kad šios išlaidos yra neatsiejamai susijusios su oro uosto statyba ir eksploatavimu (todėl jos yra papildomai patiriamos greta projekto išlaidų).

(142) Tačiau Komisija remdamasi 2010 m. REIP tyrimu taip pat įvertino projekto pelningumą be kapitalo išlaidų, susijusių su viešosios politikos uždavinių vykdymu.

(143) Iš Lenkijos pateiktos informacijos neįmanoma tiksliai nustatyti, kurie kapitalo išlaidų ir veiklos išlaidų elementai yra priskirtini viešosioms funkcijoms. Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime Lenkija atskyrė investicijas, tenkančias viešosios politikos sričiai priskirtų uždavinių vykdymui; tačiau 2010 m. REIP tyrime to nepadaryta. Vis dėlto Komisija perskaičiavo GDV, atėmė kai kuriuos įvardytus kapitalo išlaidų straipsnius, kurie yra akivaizdžiai susiję su viešosiomis funkcijomis. Būtent, Komisija perskaičiavo GDV atmesdama šias kapitalo išlaidas: „priešgaisrinės apsaugos transporto priemonės ir įranga“, „oro uosto tvora ir stebėjimas“, „oro uosto apsaugos įranga“, jos sudarė […] mln. PLN (iš viso, nominaliąja verte).

(144) Jeigu 2010 m. REIP tyrime nebūtų įskaitytos viešosioms funkcijoms tenkančios išlaidos, diskontuotas pinigų srautas padidėtų iki maždaug (-[…] mln. PLN (kitaip tariant, tikėtinas diskontuotas nuostolis per 2010–2040 m. sumažėtų […] mln. PLN nuo (-[…]) mln. PLN iki (-[…]) mln. PLN). Kadangi galutinė vertė nekeičiama (lygi […] mln. PLN), projekto GDV padidėja nuo […] mln. PLN iki […] mln. PLN (t. y. padidėja nuo […] mln. EUR iki maždaug […] mln. EUR).

(145) Iš atliktų tolesnių jautrumo analizių matyti, kad GDV tampa neigiama, jei padaromi šie pakeitimai: bendros pajamos sumažinamos […] %, pajamos iš oro uosto mokesčių sumažinamos […] % arba bendros pajamos sumažinamos […] % dėl […] % didesnių sąnaudų (visi duomenys metiniai). Atsižvelgiant į labai nerealistiškas oro uosto mokesčių prielaidas ([…] % didesni už Gdansko oro uosto mokesčius (55)) ir pernelyg optimistines eismo prognozes (patikslinus prognozės yra sumažintos nuo […] % iki […] % palyginti su pradinėmis), iš šių jautrumo analizių matyti, kad vos realistiškesnės prielaidos verčia daryti išvadą, kad projektas nebūtų pelningas.

(146) Jeigu 2010 m. REIP tyrime nebūtų įskaičiuotos konkrečios viešųjų funkcijų išlaidos, iš jautrumo analizės matyti, kad GDV taptų neigiama, jeigu numatomos pajamos iš pigių skrydžių vežėjų mokamų oro uosto mokesčių (niekaip nemažinant oro uosto mokesčių užsakomiesiems skrydžiams) sumažėtų […] % per metus, nors pajamos iš užsakomųjų skrydžių, visos kitos pajamos, veiklos sąnaudos ir kapitalo išlaidos išliktų tokios, kokios buvo numatytos verslo plane (darant prielaidą, kad pajamos iš pigių skrydžių vežėjų būtų pradėtos gauti 2017 m. ir laikui bėgant laipsniškai augtų).

(147) Be to, derėtų priminti, kad projektas yra pelningas tik dėl galutinės vertės (t. y. oro uosto vertės 2040 m., darant prielaidą, kad pinigų srautas nuolat kasmet augs […] %). Iki 2040 m. projekto pinigų srautas yra neigiamas.

(148) Todėl net jei projekto pelningumas būtų vertinamas pagal 2010 m. REIP tyrimą, atmetus kapitalo išlaidas, susijusias su viešosios politikos uždavinių vykdymu, aiškios išvados, kad privatus investuotojas būtų ėmęsis aptariamos investicijos, padaryti negalima.

Apibendrinimas ir išvada

(149) Gdynės oro uostui pertvarkyti reikalingos nemažos investicijos, pinigų srautai ilgą laiką būtų neigiami. Iš tiesų, iš verslo plano matyti, kad kaupiamuoju principu skaičiuojamas pinigų srautas 2010–2040 m. prognozės laikotarpiu yra neigiamas (-[…] mln. PLN arba -[…] mln. EUR). Remiantis verslo planu, teigiami projekto rodikliai gaunami tik paėmus diskontuotą […] mln. PLN galutinę vertę, apskaičiuotą nuo 2040 m., darant prielaidą, kad oro uostas vėliau kasmet visą laiką augs ir augimo tempas sudarys […] %. Nepaisant didžiulio netikrumo, būdingo tokiam ilgalaikiam projektui, verslo plane neatlikta jokia jautrumo analizė, todėl jis skiriasi nuo analizės, kurią apdairus investuotojas būtų dėl tokio projekto atlikęs.

(150) Be to, Komisijos analizėje padaryta išvada, kad verslo planas grindžiamas keletu optimistinių ir nerealistiškų prielaidų, atsižvelgiant į tai, kad netoliese yra įkurtas Gdansko oro uostas, kuris veikia pagal tą patį verslo modelį, turi neišnaudotų pajėgumų ir plėtros planų. Iš keleto jautrumo analizių matyti, kad šiek tiek realistiškai pakeitus pagrindines prielaidas, projekto GDV tampa neigiama.

(151) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad privatus investuotojas remdamasis 2010 m. REIP tyrimu nebūtų nusprendęs vykdyti aptariamo projekto. Todėl Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimu oro uosto valdytojui suteiktas ekonominis pranašumas, kurio šis nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

REIP taikymas remiantis 2011 ir 2012 m. atnaujintais REIP tyrimais

(152) Dėl 2011 ir 2012 m. atliktų REIP tyrimų (ir lėšų injekcijų, kurios Lenkijos teigimu buvo skirtos oro uosto valdytojui po šių tyrimų) Komisija mano, kad šias kapitalo injekcijas skirti jau buvo įsipareigota pagal 2011 m. kovo 11 d. akcininkų susitarimą (žr. 33 konstatuojamąją dalį), t. y. iki 2011 ir 2012 m. REIP tyrimų. Todėl kai buvo atlikti 2011 ir 2012 m. REIP tyrimai, akcininkų investiciniai sprendimai jau buvo priimti, nors ir buvo įgyvendinti vėliau. Be to, Komisija mano, kad kapitalo injekcijų, padarytų po 2011 ir 2012 m. REIP tyrimų, negalima laikyti savarankiškais, atskirai priimtais sprendimais, nes jos susijusios su tuo pačiu investiciniu projektu, kurį viešieji akcininkai pradėjo įgyvendinti ne vėliau kaip 2010 m., šiais sprendimais pradinis projektas buvo tik patikslintas arba iš dalies pakeistas.

(153) Todėl, kaip jau buvo minėta, Komisija mano, kad šiais tyrimais būtų galima įrodyti, jog Lenkija elgėsi kaip privatus investuotojas tik tada, jeigu iš jų būtų matyti, kad investavus papildomų lėšų iš projekto būtų galima gauti pakankamą jau investuoto arba ketinamo investuoti kapitalo grąžą (arba pakankamą šio kapitalo grąžą, net atsižvelgiant į riziką, kad gali tekti grąžinti praeityje neteisėtai gautą pagalbą).

(154) Tačiau iš tyrimų to toli gražu nematyti, dėl toliau išdėstytų priežasčių tyrimai atrodo nepatikimi.

REIP taikymas remiantis 2011 m. atnaujintu REIP tyrimu

(155) Pirmą kartą REIP tyrimas atnaujintas 2011 m. gegužės mėn. Nors kapitalo injekcijas, skirtas po to, kai atliktas šis tyrimas, buvo įsipareigota skirti iki 2011 m. gegužės mėn. (žr. 33 konstatuojamąją dalį), Komisija vis tiek įvertino, ar remiantis šiame ekonominiame tyrime pateikta informacija galima tarti, kad kapitalo injekcijos atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo elgesį. 2011 m. REIP tyrime projekto pajamos nepakeistos, tik padidintos kapitalo išlaidos (žr. 3 pav., kuriame kaupiamuoju principu išdėstytos investicinės išlaidos 2010 m. realiąja verte). Šiame tyrime taip pat atsižvelgiama į ankstesnes kapitalo injekcijas ir jau patirtas kapitalo išlaidas. VSKK šiek tiek sumažinta (nuo […] iki […] %), ilgalaikio augimo termas sumažintas nuo […] iki […] %. Padarius šiuos atnaujinimus gauta daug mažesnė GDV – […] mln. PLN (apie […] EUR). Taip nutiko dėl didesnių nuostolių (2011–2030 m. diskontuotas pinigų srautas būtų -[…] mln. PLN) ir dėl to, kad galutinė vertė šiek tiek, iki […] mln. PLN, sumažėtų.

(156) Todėl Komisija daro išvadą, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimas finansuoti Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą remiantis 2011 m. atnaujintu REIP tyrimu taip pat neatitinka REIP, todėl mano, kad tuo sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio oro uosto valdytojas nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

REIP taikymas remiantis 2012 m. atnaujintu REIP tyrimu

(157) Lenkija mano, kad Komisija turėtų vertinti atitiktį REIP pagal 2012 m. REIP tyrimą. Kad galėtų atsakyti į šį argumentą, nors kapitalo injekcijas, skirtas po to, kai atliktas šis tyrimas, buvo įsipareigota skirti anksčiau (žr. 33 konstatuojamąją dalį), Komisija taip pat įvertino, ar remiantis šiame ekonominiame tyrime pateikta informacija galima tarti, kad kapitalo injekcijos atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo elgesį.

(158) Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime atsižvelgiama į ankstesnes kapitalo injekcijas ir jau padarytas kapitalo išlaidas. 2012 m. atnaujintame REIP tyrime parodyta, kad dėl ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui skirto finansavimo jos akcininkams nuosavo kapitalo vertė yra teigiama ir sudaro […] mln. PLN (apie […] mln. EUR). Be to, investicinio projekto […] % VGN yra didesnė už prognozuojamas oro uosto valdytojo kapitalo sąnaudas ([…] %).

(159) 2012 m. REIP tyrime bendrovės, kurioje bus daromos tolesnės investicijos, nuosavo kapitalo vertė, kuri būtų tuo atveju, jeigu naujas oro uostas pradėtų veikti („pagrindinis scenarijus“), palyginta su bendrovės, kurioje tolesnės investicijos nebūtų daromos, nuosavo kapitalo verte tuo atveju, jeigu investicinis projektas nuo 2012 m. birželio mėn. nebebūtų tęsiamas („priešingos padėties scenarijus“) (56).

(160) Dėl šio aspekto Komisija jau padarė išvadą, kad po 2010 m. padarytų kapitalo injekcijų negalima vertinti atskirai nuo pradinio 2010 m. priimto investicinio sprendimo. Teisingas priešingos padėties scenarijus 2010 m. būtų buvęs nepradėti įgyvendinti projekto. Pasak Lenkijos, pagal nuomos susitarimą Kosakovui buvo leidžiama žemę naudoti tik civiliniam oro uostui. Komisija pažymi, kad privatus investuotojas visų pirma nebūtų sudaręs tokio susitarimo, jeigu planai kurti naują civilinį oro uostą toje teritorijoje nebūtų turėję realių perspektyvų iš tokios investicijos gauti pelno. 2012 m. atnaujintame REIP tyrime aptartas priešingos padėties scenarijus yra iškraipytas ankstesnio sprendimo, kuris pats neatitinka privataus investuotojo elgesio. Kitaip tariant, teisingas 2010 ir 2012 m. priešingos padėties scenarijus butų buvęs nevykdyti aptariamo civilinio oro uosto statybos projekto, nes visos kapitalo injekcijos ir Lenkijos atlikti REIP tyrimai yra susiję su to paties investicinio projekto įgyvendinimu.

(161) Bet kuriuo atveju Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime numatytas pagrindinis scenarijus yra grindžiamas verslo planu, kuriame daroma prielaida dėl 2012–2030 m. (t. y. didelio augimo laikotarpio) būsimų nuosavo kapitalo investuotojų pinigų srautų (57). Numatomi būsimi pinigų srautai grindžiami prielaida, kad oro uostas pradės veiklą 2013 m. Tuo metu, kai buvo parengtas 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas, Lenkija tikėjosi, kad oro uostas 2014 m. aptarnaus apie […] keleivių, vėliau laipsniškai plės savo veiklą ir 2020 m. aptarnaus iki […] keleivių, 2028 m. – apie […] keleivių (žr. 8 lentelėje nurodytą keleivių skaičiaus kaitos prognozę). 8 lentelė Keleivių srauto prognozės Gdynės oro uostui (tūkst.) Numatomas keleivių skaičiaus augimas Metai 2013 2014 2015 2017 2018 2019 2020 2023 2026 2030 Iš viso (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) (…) 1 083,7

(162) Pagal 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą numatoma, kad po 2030 m. oro uosto veiklos vykdytojas visą laiką augs […] stabiliu augimo tempu. Remdamasi šia prielaida Lenkija apskaičiavo, kokia būtų galutinė oro uosto veiklos vykdytojo vertė 2030 m.

(163) Komisija pažymi, kad taip pat, kaip 2010 m. REIP tyrime, pagrindinis Gdynės oro uosto valdytojo būsimų pinigų srautų vertę didinantis veiksnys yra numatomos aviacijos veiklos pajamos, kurios priklausys nuo keleivių skaičiaus ir nuo oro transporto bendrovių mokamų mokesčių dydžio.

(164) Dėl numatomos keleivių skaičiaus kaitos Lenkija tvirtina, kad paslaugų oro keleiviams paklausa ilgainiui augs, numatoma, kad Lenkijos BVP padidės, regionas vystysis. Todėl Lenkija laikosi nuomonės, kad eismo prognozės yra konservatyvios ir kad faktinis eismas gali būti intensyvesnis negu prognozuojama. Lenkijos nuomone 2013 m. kovo mėn. atnaujintoje regiono eismo prognozėje numatytas intensyvesnis eismas negu buvo manyta 2012 m. atnaujintame REIP tyrime.

(165) Lenkija tvirtina, kad verslo plane prognozuojama, kad Gdynės oro uostas aptarnautų mažiau negu […] % regiono keleivių. Be to, Lenkijos nuomone dėl Pamario oro paslaugų rinkos plėtros joje yra vietos dar vienam mažam oro uostui, kuris papildytų Gdansko oro uosto siūlomas paslaugas.

(166) Dėl keleivių paklausos Komisija mano, kad 118–129 konstatuojamosiose dalyse išdėstyti argumentai dėl Gdynės konkurencijos dėl oro transporto bendrovių ir keleivių su Gdansko oro uostu galioja ir vertinant 2012 m. atnaujintą REIP tyrimą.

(167) Visų pirma Komisija pažymi, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime nurodyti tokio paties dydžio oro uosto mokesčiai kaip 2010 m. REIP tyrime. Pasak Lenkijos, 2012 m. atnaujintame REIP tyrime panaudoti mokesčių duomenys iš esmės nesiskiria nuo standartinių kitų mažų Lenkijos oro uostų renkamų mokesčių. Lenkija paaiškina, kad mokesčių dydis, kuriuo remtasi verslo plane, yra viso verslo plano laikotarpio (t. y. 2014–2040 m.), vidurkis; verslo plane daroma prielaida, kad Gdansko oro uosto taikomi mokesčiai ilgainiui turės didėti, kai ims kilti jo teikiamų paslaugų lygis.

(168) Kadangi Gdansko, Bydgoščiaus ir Ščecino oro uostai 2012 m. taikė tokius pačius tarifus kaip 2010 m. (įskaitant kai kurias nuolaidas), Komisija 2012 m. REIP tyrime nurodytą Gdynės oro uosto mokesčių dydį vertina taip pat kaip 2010 m. REIP tyrime nurodytus mokesčius (žr. 122–129 konstatuojamąsias dalis).

(169) Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas, kuris vadovaujasi galimybe gauti pelno, nebūtų grindęs jokio investicinio sprendimo dėl aptariamo projekto tokiais mokesčiais, kurie yra daug didesni už kitų Lenkijos regioninių oro uostų, ypač Gdansko oro uosto, taikomus grynuosius mokesčius (58).

(170) Komisija taip pat pažymi, kad Lenkijos atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis rodo, kad keleivių mokestį sumažinus iki […] PLN nuosavo kapitalo vertė tampa neigiama. Šiuo atžvilgiu Komisija pažymi, kad nustačius mažesnius oro uosto mokesčius už kitų Lenkijos regioninių oro uostų (pvz., Gdansko, Bydgoščiaus, Ščecino, Liublino) renkamus mokesčius, nuosavo kapitalo vertė būtų neigiama.

(171) Be to, Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas nenustatytų didesnių mokesčių, remdamasis prielaida, kad Gdansko oro uosto mokesčiai ilgainiui didės. Šiuo požiūriu Komisija pažymi, kad pagal Gdansko oro uosto taikomų mokesčių planą nuolaidas numatoma taikyti iki 2028 m. (t. y. tik dvejais metais trumpiau už verslo plane, kuriuo grindžiamas 2012 m. atnaujintas REIP tyrimas, numatytą laikotarpį). Todėl Komisija mano, kad, net jei Gdansko oro uosto mokesčiai po 2028 m. ir didėtų, prognozuojamų oro uosto mokesčių verslo plano laikotarpiu (t. y. iki 2030 m.) vidurkis išliks didesnis už konkuruojančio oro uosto mokesčių vidurkį.

(172) Lenkija patvirtino, kad 2012 m. atnaujintame REIP tyrime atsižvelgiama į veiklos sąnaudas, susijusias su oro uosto naudojimu karinei veiklai. Tikimasi, kad šias sąnaudas atlygins valstybė. Lenkija taip pat patvirtino, kad dėl sąnaudų (nei dėl veiklos, nei dėl investicinių) pasidalijimo tarp Gdynės oro uosto ir karinio naudotojo dar nesudarytas joks oficialus susitarimas.

(173) Komisija mano, kad rinkos ekonomikos investuotojas savo vertinimą grįstų tik tais rezultatais, kuriuos būtų galima numatyti tuo metu, kai priimamas investicinis sprendimas. Todėl Komisija mano, kad vertinant, ar investicija atitinka REIP, į sąnaudų sumažėjimo dėl to, kad jų dalį padengs oro uosto karinis naudotojas, galimybę (ir poveikį bendroms oro uosto sąnaudoms bei pajamoms) nereikėtų atsižvelgti. Iš tiesų, 2012 m. REIP tyrime neapskaičiuota, kiek oro uosto valdytojo sąnaudos sumažėtų dėl tos priežasties.

(174) Kaip ir 2010 m. REIP tyrime bendri 2012–2030 m. projekto DPS būtų neigiami, kaip parodyta 5 pvz., Pirmą kartą oro uosto pinigų srautai būtų teigiami 2020 m., bet ilgas investicinis laikotarpis reiškia, kad kaupiamuoju principu apskaičiuotas pinigų srautas, pritaikius diskonto normą, prognozės laikotarpiu išliktų neigiamas. 5 pvz. 2012 m. atnaujintame REIP tyrime kaupiamuoju principu apskaičiuoti DPS (realiąja verte, PLN) (…)

(175) Todėl Komisija daro išvadą, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių sprendimas finansuoti Gdynės–Kosakovo (Gdynės–Oksivijos) karinio aerodromo pertvarkymą į civilinį oro uostą remiantis 2012 m. atnaujintu REIP tyrimu taip pat neatitinka REIP, todėl mano, kad tuo sprendimu suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio oro uosto valdytojas nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

2013 m. lapkričio mėn. atnaujinti duomenys

(176) Komisija taip pat mano, kad vertinant, ar investicija atitinka REIP, į investicinio plano pakeitimus, kuriais siekiama, kad oro uostas gautų papildomų pajamų iš kuro pardavimo (be išorės veiklos vykdytojo) ir navigacijos paslaugų, nereikėtų atsižvelgti. Lenkija patvirtino, kad šie galimi papildomi pajamų šaltiniai nebuvo įtraukti į 2010, 2011 m. REIP tyrimą ar į 2012 m. atnaujintą Gdynės oro uosto REIP tyrimą, nes nei viešieji akcininkai, nei bendrovė tuo metu, kai buvo rengiami tyrimai, negalėjo būti tikri, kad galės gauti visus leidimus ir koncesijas, kurios yra reikalingos norint teikti tokias paslaugas. Kadangi tuo metu, kai buvo atliekami REIP tyrimai, reikiamų leidimų ir koncesijų nebuvo galima gauti, Komisija negali į juos atsižvelgti atgaline data.

Išvada

(177) Komisija mano, kad Gdynės ir Kosakovo savivaldybių oro uosto valdytojui suteiktas viešasis finansavimas neatitinka REIP. Todėl Komisija mano, kad aptariama priemone ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio šis nebūtų įgijęs įprastomis rinkos sąlygomis.

5.1.4. Atrenkamasis pobūdis

(178) Kad pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Aptariamu atveju Komisija pažymi, kad kapitalo injekcijos yra skiriamos tik ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui. Todėl pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį jos yra atrankios.

5.1.5. Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

(179) Jeigu valstybės narės suteikta pagalba vienos įmonės padėtis sustiprinama palyginti su kitomis įmonėmis, kurios konkuruoja vidaus rinkoje, laikoma, kad pagalba daro jai poveikį (59). Dėl aptariama priemone suteikto ekonominio pranašumo sustiprėja oro uosto veiklos vykdytojo ekonominė padėtis, nes oro uosto veiklos vykdytojas galės pradėti verslą nepatirdamas tam būdingų investicinių ir veiklos sąnaudų.

(180) Kaip įvertinta 5.1.1 skyriuje, oro uosto veikla yra ekonominė veikla. Tarpusavyje konkuruoja ir oro uostai, kad pritrauktų oro transporto bendroves ir atitinkamą (keleivių ir krovinių) eismo srautą, ir oro uostų valdytojai, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, Komisija pabrėžia, ypač turėdama omenyje pigių skrydžių vežėjus, kad skirtingose aptarnaujamose teritorijose ir skirtingose valstybėse narėse įsikūrę oro uostai taip pat gali konkuruoti vienas su kitu, kad pritrauktų tas oro transporto bendroves. Komisija pažymi, kad Gdynės oro uostas iki 2020 m. aptarnaus apie […] 000 keleivių, 2030 m. – iki 1 milijono keleivių.

(181) Kaip nurodyta 2005 m. Aviacijos gairių 40 punkte, taikant SESV 107 straipsnio 1 dalį negalima atmesti nė vieno, net mažiausio oro uosto. Atsižvelgdama į Gdynės oro uosto eismo prognozes ir į tai, kad jis yra netoli Gdansko oro uosto (ne daugiau kaip už 25 km.), Komisija mano, kad valstybių narių tarpusavio prekybai gali būti daromas poveikis.

(182) Remiantis 179–181 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais, Gdynės oro uosto valdytojui suteiktas ekonominis pranašumas sustiprina jo poziciją palyginti su Sąjungos rinkoje veikiančiais oro uostų paslaugas teikiančiais konkurentais. Dėl to nagrinėjamas viešasis finansavimas iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

5.1.6. Išvada

(183) Atsižvelgdama į 83–182 konstatuojamosiose dalyse išdėstytus argumentus Komisija mano, kad ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui skirtos kapitalo injekcijos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. Kadangi finansavimas ribotos atsakomybės bendrovei Gdynės–Kosakovo oro uostui jau suteiktas, Komisija taip pat mano, kad Lenkija nesilaikė SESV 108 straipsnio 3 dalyje nurodyto draudimo (60).

5.2. PAGALBOS SUDERINAMUMAS

(184) Komisija išnagrinėjo, ar aptariamą pagalbą galima laikyti suderinama su vidaus rinka. Kaip jau buvo aptarta, pagalbą sudaro investicinių sąnaudų, susijusių su Gdynės oro uosto įkūrimu, ir veiklos nuostolių per pirmus oro uosto veiklos metus (t. y. iki 2019 m., ir pagal 2010 m. REIP tyrimą, ir pagal 2012 m. REIP tyrimą)