ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34.

Pagal Procedūros reglamento 105 straipsnį prašymas priimti prejudicinį sprendimą gali būti nagrinėjamas taikant pagreitintą procedūrą , nukrypstant nuo šio reglamento nuostatų, jeigu dėl bylos pobūdžio reikia, kad ji būtų greitai išnagrinėta. Kadangi dėl šios procedūros taikymo kyla didelių suvaržymų visiems proceso dalyviams, be kita ko, visoms valstybėms narėms, kurių prašoma pastabas raštu ar žodžiu pateikti per daug trumpesnius nei įprasta terminus, prašyti ją taikyti reikia, tik jeigu susidaro ypatingos aplinkybės, kurios patvirtina skubą, pateisinančią tai, kad Teisingumo Teismas greitai atsakytų į pateiktus klausimus. Tai gali būti atvejai, kai kyla didelis ir tiesioginis pavojus visuomenės sveikatai arba aplinkai, kurį greitas Teisingumo Teismo sprendimas galėtų padėti užkirsti, arba kai dėl ypatingų aplinkybių per itin trumpą laiką turi būti išsklaidyti neaiškumai, susiję su pagrindiniais nacionalinės konstitucinės teisės arba Sąjungos teisės klausimais. Tačiau, remiantis Teisingumo Teismo suformuota jurisprudencija, didelis skaičius asmenų arba teisinių situacijų, kuriems gali turėti įtakos prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusio teismo sprendimas, kurį šis priims po kreipimosi į Teisingumo Teismą prejudicine tvarka, svarbūs ekonominiai padariniai arba prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikusiam teismui tenkanti pareiga greitai priimti sprendimą savaime negali būti laikomi išimtinėmis aplinkybėmis, galinčiomis pagrįsti pagreitintos procedūros taikymą.
(11)

mokymosi rezultatai nesiekia Sąjungos vidurkio ir iš jų matyti, kad esama didelių teritorinių skirtumų. Mokyklos nebaigusių asmenų skaičius yra didesnis už Sąjungos vidurkį, o tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų – mažesnis. Švietimo sistema kliudo socialiniam judumui. Moksleiviai anksti išskirstomi į skirtingų rūšių mokyklas, dėl to atsiranda didelių mokymosi rezultatų ir profesijos pasirinkimo skirtumų. Pradinių mokyklų, kuriose dauguma mokinių yra romai, dalis išaugo nuo 10 % 2008 m. iki 15 % 2017 m. Naujausių priemonių, kuriomis siekiama mokyklose tolygiai išskirstyti palankių sąlygų neturinčius moksleivius, poveikis yra ribotas, nes nevalstybinėms mokykloms reikalavimas priimti palankių sąlygų neturinčius moksleivius netaikomas. Palankių sąlygų neturintys vaikai dažniausiai lanko profesines vidurines mokyklas, kurioms labiau būdinga tai, kad pagrindinių gebėjimų lygis yra žemesnis, mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius didesnis, atlyginimas mažesnis, o karjeros perspektyvos prastesnės. Menkas palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių, ypač romų, dalyvavimas kokybiško švietimo sistemoje yra neišnaudota galimybė didinti žmogiškąjį kapitalą. Mokytojų trūkumas taip pat tebėra problema. Pastaraisiais metais mokytojų atlyginimai augo, tačiau vis tiek yra santykinai maži, palyginti su kitų tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų atlyginimais. Mažas aukštųjų mokyklų studentų skaičius neatitinka didelės aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausos bei tretinį ir žemesnį išsilavinimą turinčių asmenų darbo užmokesčio skirtumo, kuris yra didžiausias Sąjungoje. Vengrijos aukštųjų mokyklų finansinis savarankiškumas yra mažiausias visoje Sąjungoje. Be to, dėl 2017 m. balandžio mėn. Aukštojo mokslo įstatymo pakeitimo, pagal kurį nustatyta papildomų reikalavimų tarptautiniams universitetams, kad šie galėtų veikti Vengrijoje, kilo dar daugiau abejonių dėl akademinės laisvės. 2018 m. tarptautiniu lygiu aukščiausiai vertinamas Vengrijos universitetas pranešė apie savo ketinimą išsikelti iš šalies dėl reglamentavimo neapibrėžtumo, atsiradusio priėmus šį pakeitimą;
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Jungtinei Karalystei skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Jungtinei Karalystei (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
17.

Jei paraiška neišsami, nacionalinė saugos institucija turėtų nedelsdama paprašyti pateikti būtinos papildomos informacijos ir nurodyti pagrįstą laikotarpį, per kurį pareiškėjas turi pateikti atsakymą. Laikotarpis, per kurį turi būti pateikta papildoma informacija, turėtų būti pagrįstas, proporcingas prašomos informacijos pateikimo sudėtingumui, dėl jo su pareiškėju turi būti susitarta, kai tik jis informuojamas apie tai, kad jo paraiškos byloje pateikta ne visa informacija. Jeigu pareiškėjas per sutartą laikotarpį reikalaujamos informacijos nepateikia, nacionalinė saugos institucija gali nuspręsti pareiškėjo atsakymui skirtą laikotarpį pratęsti arba pareiškėjui pranešti, kad jo paraiška yra atmesta.
—

ML5. Apimamos visos prekės, išskyrus: — 5 dalies c punktą: ML5 dalies a arba b punktuose nurodytų objektų atsakomųjų veiksmų įrangą. Visos prekės turėtų būti pristatytos be kodavimo komponento ir be integruotos duomenų bazės.
(18)

per 2018 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2018 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2018 m. stabilumo programą, 2018 m. nacionalinę reformų programą ir veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socioekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kokiu mastu jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą;
35.

Pareiškėjui, pagal Direktyvos (ES) 2016/797 19 straipsnio 5 dalį Agentūrai teikiančiam argumentuotą prašymą persvarstyti savo sprendimą, tą prašymą pateikti per vieno langelio sistemą ir kartu su juo pateikti išsamų problemų, kurias, jo manymu, Agentūra įvertino netinkamai, pagrindimą. Agentūra turėtų patvirtinti arba persvarstyti savo sprendimą, daugiausia dėmesio skirdama tame pagrindime nurodytoms problemoms. Apie persvarstymo rezultatus reikėtų per vieno langelio sistemą pranešti pareiškėjui per du mėnesius nuo pareiškėjo prašymo pateikimo dienos.
(14)

Austrija jau viršijo pagal strategiją „Europa 2020“ nustatytus švietimo srities tikslus. Vis dėlto, kaip patvirtino 2015 m. EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) rezultatai, ugdymo rezultatai labai priklauso nuo socialinės ir ekonominės padėties. Be to, migrantų kilmės mokinių ugdymo rezultatai yra gerokai prastesni už kitų mokinių. 2016 m. tikimybė užsienyje gimusiems mokiniams nebaigti vidurinio ugdymo programos mokykloje buvo 2,7 karto didesnė nei šalyje gimusiems mokiniams. Taip pat sunku integruoti ir Austrijoje gimusius imigrantų vaikus. Be to, Austrija susiduria su iššūkiais, susijusiais su daugybės prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integravimu į savo švietimo sistemą;
(11)

Rumunijoje labai paplitęs mokesčių slėpimas, dėl jo nukenčia mokestinės pajamos ir mokesčių sistemos teisingumas, iškreipiama ekonomika. Šalis padarė nedidelę jai skirtos rekomendacijos gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą pažangą. 2016 m. iš dalies pakeistos registravimosi PVM mokėtojais ir PVM grąžinimo procedūros, nacionaliniu mastu diegiami elektroniniai kasos aparatai, kurie sujungti su mokesčių administratoriaus sistema. Nuo 2017 m. tam tikriems sektoriams, kaip antai viešbučių, maitinimo paslaugų ir kitos susijusios pramonės šakos, taikoma speciali sistema, pagal kurią mokesčiai nustatomi neatsižvelgiant į pajamų grupę. Be to, siekiant atgrasyti nuo mokesčių vengimo, nustatyta ir apribojimų savarankiškai dirbantiems asmenims bei šeimos įmonėms. 2016 m. pastebėta, kad geriau laikomasi su mokesčių deklaracijomis ir mokėjimu susijusių reikalavimų, tačiau jungtiniais mokesčių ir darbo patikrinimais bei auditais nepasiekta geresnių rezultatų. Be to, labai mažoms įmonėms pagal joms taikomą mokesčių sistemą galiojanti apyvartos riba buvo smarkiai padidinta, o tarifas sumažintas, todėl susiklostė tokia padėtis, kad mokestinės prievolės gali būti vykdomos, tačiau biudžetas iš to negauna pajamų. Įmonių apmokestinimas taikant skirstymo pagal sektorių ir kategorijas metodus kelia pavojų, kad įmonėms ir mokesčių administratoriui teks papildoma administracinė našta, ir tais metodais nėra prisidedama prie geresnio mokesčių surinkimo;
(7)

nuo 2012 m. Ispanijos fiskalinė sistema buvo sustiprinta, be kita ko, siekiant užkirsti kelią nuokrypiams ir užtikrinti atitinkamų deficito, skolos ir išlaidų tikslų laikymąsi visais valdžios lygmenimis. Be to, siekiant riboti išlaidų sveikatos priežiūrai ir vaistams augimą, 2015 m. viduryje buvo patvirtinta regionų lygmeniu (savanoriškai, o 2016 m. daugumai regionų tai tapo privaloma) taikoma taisyklė, o 2015 m. lapkričio mėn. buvo pasirašytas Vyriausybės ir farmacijos pramonės atstovų susitarimas, kuriuo siekiama padėti racionalizuoti išlaidas vaistams. Nepaisant to, 2015 m. dauguma regionų ir socialinės apsaugos sektorius didele dalimi neįstengė įvykdyti savo nacionalinių fiskalinių tikslų. Stabilumo įstatyme nustatytos išlaidų taisyklės nesilaikė centrinės, regionų ir vietos valdžios subsektoriai, o išlaidos vaistams, ypač ligoninėse, toliau didėjo, net neskaičiuojant naujų hepatito C gydymo būdų poveikio;
(9)

stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – iki 2016 m. pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą, t. y. struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, ir toliau per pereinamąjį laikotarpį 2013–2015 m. laikytis skolos taisyklės. Stabilumo programoje patvirtinamas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas, – atitinkantis Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Stabilumo programoje planuojamas (perskaičiuotas) struktūrinis koregavimas 2014 m. yra 0,2 procentinio punkto BVP, o 2015 m. – 0,4 procentinio punkto BVP. Iš stabilumo programos matyti, kad šis ribotas koregavimas siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo pasirinktas dėl sudėtingų ekonomikos sąlygų ir dėl to, kad reikia įgyvendinti plataus užmojo struktūrinių reformų programą . Visų pirma planuojama keletas struktūrinių reformų, kurios per ateinančius metus galėtų skatinti ekonomikos augimą ir palaipsniui mažinti valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykį. Laikydamasi stabilumo programoje numatyto struktūrinio koregavimo Italija 2013–2015 m. pereinamuoju laikotarpiu galėtų atitikti skolos mažinimo kriterijų, kurio siekti iš dalies padės plataus užmojo privatizavimo planas, įgyvendinamas 2014–2017 m. (kasmet siekiantis 0,7 procentinio punkto BVP). Nepriklausomos institucijos nepatvirtintas makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra kiek per daug optimistiškas, ypač kalbant apie vėlesnius stabilumo programos metus. 2014 m. numatomas nukrypimas nuo koregavimo plano siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo ir, jei šis nukrypimas išliks ir kitais metais, jis galėtų būti vertinamas kaip didelis, taip pat išlaidų kriterijaus atžvilgiu. Be to, biudžeto tikslų įvykdymas nėra visiškai pagrįstas pakankamai išsamiomis priemonėmis, ypač kalbant apie 2015 m. Komisijos tarnybų parengtoje 2014 m. pavasario prognozėje nurodoma, kad 2014 m. skolos mažinimo kriterijaus laikomasi nebus, nes prognozuojamas struktūrinis koregavimas (tik 0,1 procentinio punkto BVP) nesiekia privalomo struktūrinio koregavimo, t. y. 0,7 procentinio punkto BVP. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir Komisijos prognoze pagal Reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad siekiant laikytis Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų būtina dėti papildomų pastangų, taip pat 2014 m.;
(12)

Čekijoje kyla vidutinė tvarumo rizika ilguoju laikotarpiu, daugiausia dėl numatomo pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidų didėjimo. Pagal esamus teisės aktus planuojama, kad teisės aktais nustatytas pensinis amžius ilguoju laikotarpiu bus didinamas, tačiau vidutiniu laikotarpiu tai bus daroma per lėtai. Vyriausybė planuoja sukurti peržiūros mechanizmą, pagal kurį pensinis amžius būtų derinamas su vidutinės tikėtinos gyvenimo trukmės pokyčiais, tačiau taip tik iš dalies sprendžiama nepakankamo tvarumo problema. Be to, laikinas mažesnis pensijų indeksavimas bus nutrauktas 2015 m. – metais anksčiau, nei planuota, o standartinis pensijų indeksavimo mechanizmas (paremtas kainų lygiu ir trečdaliu realiojo darbo užmokesčio padidėjimo) nebuvo persvarstytas. Didinant vyresnio amžiaus darbuotojų įsidarbinimo galimybes padaryta ribota pažanga. Nepadaryta pažangos siekiant padidinti viešųjų sveikatos priežiūros išlaidų veiksmingumą. Stacionarinės priežiūros sektoriuje yra perteklinių pajėgumų ir tai rodo, kad yra galimybių didinti išlaidų veiksmingumą ir gerinti valdymą;
(12)

kaip nurodyta 2013 m. nuodugnioje apžvalgoje, sprendžiant iš pastarųjų metų Prancūzijos užimamos dalies eksporto rinkose smarkaus mažėjimo, šalies konkurencingumas ir toliau yra problemiškas. 2012 m. lapkričio mėn. Vyriausybė pasiūlė keletą politikos priemonių pagal Konkurencingumo paktą. Esminis žingsnis mažinant darbo sąnaudas – pelno mokesčio kreditas (pranc. crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi, CICE), kurio planuojamas metinis poveikis siekia 20 mlrd. EUR. Tačiau būtų galima imtis ir kitų priemonių, nes naujasis mokesčio kreditas tik perpus sumažina spragą tarp darbo užmokesčio medianos Prancūzijos mokesčių pleišto ir EBPO vidurkio. Be to, net atsižvelgus į koregavimą pagal CICE, nuo 2010 m. priimtomis įmonėms skirtomis fiskalinėmis priemonėmis, įskaitant mokesčių išlaidų mažinimą, verslo apmokestinimas apskritai padidintas. Kaip pabrėžiama 2012 m. rekomendacijoje, nors 2012 m. liepos mėn. minimalus darbo užmokestis padidintas nedaug, tai gali neigiamai paveikti darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą. 2002–2012 m. minimalus valandinis darbo užmokestis padidėjo 38 % (arba 16 % realiąja verte). Didelį minimalų darbo užmokestį, kuris sudaro 60 % darbo užmokesčio medianos, darbdaviams kompensuoja jiems taikomos kelios socialinio draudimo įmokų lengvatos. Susijusios sąnaudos, tenkančios viešiesiems finansams, 1992–2002 m. sparčiai augo ir po to stabilizavosi ties 1 % BVP riba. Be to, alternatyviomis priemonėmis, kaip antai pajamų rėmimo planais (pranc. Prime pour l'emploi, Revenu de solidarité active), dirbančiųjų skurdo problema sprendžiama veiksmingiau negu užtikrinant minimalų darbo užmokestį;
1.

Nustatyti aiškią mokslinių leidinių, pagrįstų viešosiomis lėšomis remiamais moksliniais tyrimais, sklaidos ir prieigos prie šių leidinių politiką. Šioje politikoje turėtų būti numatyti: — konkretūs tikslai ir pažangos vertinimo rodikliai, — įgyvendinimo planai, taip pat atsakomybės sričių paskirstymas, — susiję finansiniai planai. Užtikrinti, kad įgyvendinus minėtą politiką: — leidiniai, pagrįsti viešosiomis lėšomis finansuojamais moksliniais tyrimais, taptų laisvai prieinami kuo greičiau – pageidautina, kad iš karto ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per šešis mėnesius (socialinių ir humanitarinių mokslų leidiniai – per dvylika mėnesių) po paskelbimo, — leidimų išdavimo sistemos darniai padėtų užtikrinti laisvą prieigą prie viešosiomis lėšomis finansuojamais moksliniais tyrimais pagrįstų mokslinių leidinių, remiantis taikomais autorių teisių teisės aktais ir nedarant jiems poveikio, be to, šiomis sistemomis mokslo darbuotojai turėtų būti skatinami išsaugoti savo autorių teises suteikiant leidimus leidėjams, — akademinės karjeros sistema būtų pritaikyta taip, kad būtų remiami mokslo darbuotojai, pageidaujantys dalytis savo mokslinių tyrimų rezultatais, visų pirma užtikrinti laisvą prieigą prie jų leidinių, ir tokiems mokslo darbuotojams būtų atlyginama, be to, būtų plėtojami, skatinami ir taikomi nauji ir alternatyvūs karjeros vertinimo modeliai, metrikos ir rodikliai, — būtų veikiama skaidriau, visų pirma visuomenei būtų pranešama apie valdžios institucijų ar jų grupių ir leidėjų susitarimus dėl mokslinės informacijos tiekimo. Pavyzdžiui, turėtų būti pranešama apie susitarimus dėl paslaugų paketų, t. y. pigesnės spausdintinių ir elektroninių žurnalų rinkinių prenumeratos, — mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir nepriklausomiems mokslo darbuotojams moksliniai leidiniai, pagrįsti viešosiomis lėšomis finansuojamais moksliniais tyrimais, būtų prieinami kuo plačiau ir kuo pigiau.
(12)

per pastaruosius dešimtmečius darbo našumo augimas Danijoje sulėtėjo, viena iš priežasčių – palyginti silpni švietimo rezultatai. Nepaisant didelių išlaidų švietimui, Danijos mokyklinio ugdymo kokybė (įvertinta EBPO atlikus Tarptautinio studentų vertinimo programos (PISA) tyrimą) yra tik vidutinė. Be to, mokykla paprastai baigiama vyresnio amžiaus nei kitose valstybėse narėse, gana daug moksleivių nebaigia profesinio mokymo įstaigų. Siekdama išspręsti šios srities problemas, Vyriausybė paskelbė keletą naujų privalomo ir vidurinio išsilavinimo priemonių. Iš 2012 m. biudžeto taip pat remiamas socialinio pobūdžio nuostatų įtraukimas į viešųjų pirkimų konkursus ir priemonės, kurias taikant privačioms įmonėms taptų finansiškai naudinga siūlyti gamybinę praktiką, taip siekiant padidinti esamų vietų skaičių. Gamybinės praktikos vietų didinimo klausimas taip pat bus sprendžiamas trišalėse derybose ir tarpžinybinio komiteto susitikimuose;
3.

Valstybės narės skatinamos imtis toliau išvardytų veiksmų, kurie būtų strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įgyvendinimo plano dalis: a) aktyviau keistis informacija apie susijusias regionines ir nacionalines programas, mokslinių tyrimų veiklą ir Europos Sąjungos koordinuojamas mokslinių tyrimų programas, be kita ko, siekiant reguliariai atnaujinti šios srities Europos mokslinių tyrimų bendrą planą; b) dalytis informacija, ištekliais, geriausia patirtimi, metodika ir gairėmis; c) nustatyti sritis ar mokslinių tyrimų veiklą, kurias koordinuoti ir kurioms skelbti bendrus kvietimus teikti pasiūlymus ar telkti išteklius būtų naudinga; d) nustatyti c punkte minėtų sričių bendrai atliekamų mokslinių tyrimų tvarką; e) koordinuoti veiklą ir kurti sąsajas su esamomis Europos Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programomis ir iniciatyvomis, pvz., su bendrąja programa, įskaitant Globalios aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos parengiamuosius veiksmus, Jungtinio mokslinių tyrimų centro ir Europos inovacijos ir technologijos instituto klimato žinių ir inovacijų bendrijos klimato ir su klimatu susijusius mokslinius tyrimus; su mokslinių tyrimu veikla, vykdoma pagal sanglaudos politiką; su kitomis susijusiomis bendro programavimo iniciatyvomis, taip pat su Komisijos ir Europos aplinkos agentūros valdomu Europos Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos informacijos centru. Reikėtų užtikrinti glaudžius ryšius atitinkamose klimato kaitos srityse, kurioms ši bendro programavimo iniciatyva nėra skirta, įskaitant klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie jo variantų rengimą, taip pat klimato kaitos veiksmų riziką ir teikiamas galimybes; f) prireikus dalytis esama mokslinių tyrimų infrastruktūra arba kurti naują infrastruktūrą, pavyzdžiui, koordinuojamus duomenų bankus, arba rengti klimato kaitos procesų tyrinėjimo modelius ir poveikį; g) skatinti geresnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, taip pat atviras inovacijas skirtingose su klimato kaita susijusiose ir klimato kaitos veikiamose mokslinių tyrimų srityse ir verslo sektoriuose; h) eksportuoti ir skleisti žinias, inovacijas ir tarpdisciplininius metodinius principus, visų pirma su politika susijusių rezultatų atžvilgiu; i) atitinkamą mokslinę informaciją pateikti nacionalinio ir Europos Sąjungos lygmens politikos formuotojams; j) keistis informacija su atitinkamomis tarptautinėmis programomis; k) kurti klimato kaitos moksliniams tyrimams skirtų centrų (įskaitant Europos mokslinių tyrimų erdvei nepriklausančius centrus) tinklus; l) aktyviau įgyvendinti bendrą prognozavimo veiklą.
(9)

Į biudžeto konsolidavimo strategiją įtrauktos priemonės, kurios daro poveikį PVM pajamoms: planuojama, kad mažesnis PVM tarifas 2012–2013 m. didės, o didesnis tarifas 2013 m. mažės. Vyriausybė taip pat ketina nuo 2013 m. didinti įmonių PVM mokėtojų skaičių. Pagal konvergencijos programą dėl šių pakeitimų mokestinės pajamos turėtų išaugti 0,7 % BVP 2012 m. ir dar 0,1 % BVP 2013 m. Be to, atrodo, kad galima dar labiau padidinti pajamas iš netiesioginių mokesčių, kurios 2010 m. sudarė 11,8 % BVP, palyginti su ES vidurkiu – 13,4 %, ir taip galbūt sumažinti darbo apmokestinimą. Numatyta mokesčių reforma iš dalies bus susijusi su šiuo klausimu. Be to, apskaičiuota, kad realių PVM pajamų ir teorinių PVM įsipareigojimų skirtumas yra gerokai didesnis nei ES vidurkis, todėl reikia imtis priemonių, kad pagerėtų mokestinių prievolių vykdymas. Dėl to Čekija patvirtino naujas priemones 2011 m., skirtas kovoti su PVM sukčiavimu ir mokesčių mokėjimo vengimo mažinimu.
(19)

2007 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos valstybės narės raginamos per dvejus metus priimti išsamius teisės aktus dėl aplinkos be dūmų, o tuo atveju, jei pažanga būtų nepakankama, Komisijos prašoma iki 2011 m. pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl teisės akto. Be to, rezoliucijoje Komisija raginama pasiūlyti šiuo metu galiojančių teisės aktų pakeitimus, siekiant ATD priskirti kancerogenams ir įpareigoti darbdavius užtikrinti, kad darbo vietoje būtų nerūkoma.
(3)

teikdama Eurosistemos atsargų valdymo paslaugas klientams, Eurosistema turėtų veikti kaip viena sistema, nepriklausomai nuo to, per kurį Eurosistemos centrinį banką tokios paslaugos yra teikiamos. Šiuo tikslu šiomis gairėmis be kita ko siekiama užtikrinti, kad Eurosistemos atsargų valdymo paslaugos būtų teikiamos standartizuotu būdu laikantis suderintos tvarkos ir sąlygų, kad ECB gautų pakankamą informaciją apie šias paslaugas, ir kad būtų nustatyti minimalūs bendri požymiai, būtini sutartiniuose susitarimuose su klientais;
(2)

Europos Centrinio Banko reglamentas (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) (1) nustato, kad atskaitingoje valstybėje narėje reziduojantys atskaitingieji agentai privalo teikti kredito duomenis ir kitų sandorio šalių ataskaitinius duomenis tos valstybės narės nacionaliniam centriniam bankui (NCB). Atskaitingųjų valstybių narių NCB turi perduoti šiuos duomenis Europos Centriniam Bankui (ECB). Dėl to reikia apibrėžti tokio perdavimo tvarką, atitinkančią Reglamento (ES) 2016/867 (ECB/2016/13) reikalavimus. Konkrečiai NCB turi perduoti kitų sandorio šalių ataskaitinius duomenis ir, kai taikytina, įregistruoti kitas sandorio šalis Institucijų ir susijusių įmonių duomenų rinkinio registre (angl. Register of Institutions and Affiliates Database, RIAD), t. y. centrinėje saugykloje, kurioje laikomi atskirų organizacinių vienetų požymiai ir įvairios jų tarpusavio sąsajos, o tai, be kita ko, leidžia, pateikus nuorodą į skirtingas apibrėžtis RIAD, laiku išvesti grupių struktūras;
(4)

be to, dabartiniai Gairėse ECB/2002/6 nustatyti minimalūs standartai dėl pasinaudojimo nevieša informacija prevencijos turėtų būti dar labiau patobulinti, siekiant sustiprinti tokio pasinaudojimo prevenciją ECB arba NCB organų ar jų personalo narių atžvilgiu ir užkirsti kelią galimiems interesų konfliktams, kylantiems iš asmeninių finansinių sandorių. Todėl Eurosistemos etikos kodekse turėtų būti aiškiai apibrėžtos pagrindinės sąvokos, taip pat skirtingų dalyvaujančių organų vaidmenys ir atsakomybė. Be to, greta bendrojo draudimo pasinaudoti nevieša informaciją, jame turėtų būti nustatyti papildomi apribojimai asmenims, turintiems prieigą prie neviešos informacijos. Eurosistemos etikos kodekse taip pat turėtų būti nustatyti reikalavimai laikymosi priežiūrai ir pranešimų apie nesilaikymą teikimui;