II PRIEDAS

10 straipsnyje minėtos APIBRĖŽTYS

Toliau pateiktos apibrėžtys pagrįstos TVF mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovo šeštuoju leidimu (BV6), Europos sąskaitų sistema, 2010 m. Tarptautinės prekybos paslaugomis statistikos vadovu ir OECD tiesioginių užsienio investicijų pavyzdine apibrėžtimi (PA4).

A. EINAMOJI SĄSKAITA

Einamojoje sąskaitoje parodomi prekių, paslaugų, pirminių ir antrinių pajamų srautai tarp rezidentų ir nerezidentų.

1. PREKĖS

Ši grupė apima kilnojamąjį turtą, kurio nuosavybės teises rezidentai perduoda nerezidentams, arba atvirkščiai.

1.1. Mokėjimų balanse apskaičiuoti bendrosios prekybos duomenys

Mokėjimų balanse apskaičiuoti bendrosios prekybos duomenys apima prekes, kurių ekonominės nuosavybės teises rezidentai perduoda nerezidentams, arba atvirkščiai, ir kurios nėra įtrauktos į kitas konkrečias kategorijas, pvz., perparduotas prekes (žr. 1.2.) ir nepiniginį auksą (žr. 1.3.), arba yra paslaugų dalis. Bendrosios prekybos duomenys turėtų būti vertinami rinkos verte – FOB kainomis. Šalių teikiamoje informacijoje, skirtoje suvestiniams Sąjungos duomenims rengti, turi būti nurodytas kvazitranzitinės prekybos prekių importas ir eksportas, o prekybos tarp Sąjungos šalių atveju šalis partnerė turėtų būti nustatoma vadovaujantis paskirties valstybės (konsignacijos) principu.

1.2. Grynasis perparduotų prekių eksportas

Prekės laikomos perparduodamomis, kai (duomenis rengiančios šalies ekonomikos) rezidentas perka prekes iš nerezidento ir vėliau tas pačias prekes perparduoda kitam nerezidentui, šioms prekėms nepatenkant į duomenis teikiančios šalies ekonomiką. Grynuoju perparduotų prekių eksportu parodomas perparduodamų prekių pardavimo ir pirkimo verčių skirtumas. Šis straipsnis apima prekybininkų maržą, turto padidėjimą ir sumažėjimą bei perparduodamų prekių atsargų pokyčius.

1.2.1. Šalies, kuriai priklauso prekes perparduodantis prekybininkas, ekonomikoje įsigytos prekės, skirtos perparduoti, pateikiamos kaip neigiamas eksportas / kreditas.

1.2.2. Šalies, kuriai priklauso prekes perparduodantis prekybininkas, ekonomikoje perparduotos prekės pateikiamos kaip teigiamas eksportas / kreditas.

1.3. Nepiniginis auksas

Nepiniginis auksas apima visą auksą, išskyrus piniginį auksą. Piniginis auksas yra Oficialiųjų tarptautinių atsargų turto dalis (žr. 6.5.1.), o jo savininkės yra pinigų institucijos. Nepiniginis auksas gali būti luitų pavidalo (t. y. monetos, lydiniai arba luitai, kurių grynumas yra ne mažesnis kaip 995 dalių aukso 1 000-yje dalių lydinio, įskaitant tokį auksą, laikomą paskirtojo aukso sąskaitose), aukso dulkės ir auksas kitais neapdorotais arba iš dalies apdorotais pavidalais.

1.4. Kvazitranzitinės prekybos kainų skirtumo koregavimas

Kvazitranzitinės prekybos terminas vartojamas į valstybę narę importuotoms ir laisvai apyvartai Sąjungoje išmuitintoms (ir importo mokesčiais apmokestintoms) prekėms, kurias importuoja ir po to į kitą valstybę narę išsiunčia rezidento instituciniam vienetui nepriskiriamas subjektas, apibrėžti. Valstybės narės, kurių ekonomikai svarbi kvazitranzitinė prekyba, privalo apskaičiuoti ir nurodyti jų Bendrosios prekybos vertės, deklaruotos pirmą kartą importuojant prekes iš trečiosios šalies, ir vertės išsiunčiant jas į kitą valstybę narę, skirtumą. Geografinio skirstymo duomenys turėtų būti rengiami pagal šalį, kurios rezidentė yra patronuojančioji įmonė, kontroliuojanti įmonę, kuri atlieka muitinės procedūras, susijusias su šiomis prekėmis duomenis teikiančios šalies ekonomikoje.

2. PASLAUGOS

Paslaugos yra gamybinės veiklos rezultatas, kuris pakeičia paslaugas vartojančių vienetų būseną, arba palengvina keitimosi produktais arba finansiniu turtu sąlygas. Paprastai paslaugos nėra atskiri gaminiai, kuriems gali būti nustatytos nuosavybės teisės, ir jų paprastai negalima atskirti nuo jų gamybos.

2.1. Kitiems subjektams priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugos

Kitiems subjektams priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugos apima perdirbimo, surinkimo, ženklinimo, pakavimo ir kt. paslaugas, kurias atlieka įmonės, kurioms šios prekės nepriklauso. Apdirbamosios gamybos paslaugas teikia subjektas, gaunantis mokestį iš prekės savininko. Kadangi prekių nuosavybės teisės nesikeičia, bendrosios prekybos sandoris tarp apdirbamosios gamybos paslaugas teikiančio subjekto ir prekės savininko nevykdomas. Už kitiems subjektams priklausančių žaliavų apdirbamosios gamybos paslaugas nustatomas mokestis nebūtinai atitinka skirtumą tarp prekių vertės prieš apdirbimą ir po jo. Neįtraukiamas surenkamųjų konstrukcijų montavimas (įtraukiamas į Statybą) ir su transporto paslaugomis susijęs ženklinimas ir pakavimas (įtraukiami į Transportą).

2.2. Niekur kitur nenurodytos techninės priežiūros ir remonto paslaugos

Niekur kitur nenurodytos techninės priežiūros ir remonto paslaugos apima nerezidentams priklausančių prekių techninės priežiūros ir remonto darbus, kuriuos atlieka rezidentas (ir atvirkščiai). Remontas gali būti atliekamas remontą atliekančio subjekto buveinėje arba kitoje vietoje. Techninės priežiūros ir remonto vertė apima visas remontą atliekančio subjekto pateiktas ir į mokesčius įtrauktas detales arba medžiagas. Detalės ir medžiagos, kurios yra apmokestinamos atskirai, įtraukiamos į bendrąją prekybą. Į šį straipsnį įtraukiamas laivų, orlaivių ir kitų transporto priemonių remontas ir techninė priežiūra. Į šį straipsnį neįtraukiamas transporto priemonių valymas, kadangi jis įtraukiamas į Transportą. Neįtraukiama statybų techninė priežiūra ir remontas, kadangi jie įtraukiami į Statybą. Neįtraukiama kompiuterių techninė priežiūra ir remontas, kadangi jie įtraukiami į Kompiuterių paslaugas.

2.3. Transportas

Transportas – asmenų ir objektų vežimo iš vienos vietos į kitą procesas ir su juo susijusios papildomos ir pagalbinės paslaugos. Transportas taip pat apima pašto ir kurjerių paslaugas. Transporto paslaugos įtraukiamos į mokėjimų balansą, jei vienos šalies ekonomikos rezidentai jas teikia kitos šalies ekonomikos rezidentams. Transporto paslaugas galima skirstyti pagal:

a) transporto rūšį, pvz., į jūrų, oro ar kitą transportą. Kitą transportą galima skirstyti smulkiau į geležinkelių, kelių, vidaus vandens kelių transportą, vamzdyninį transportą, kosminį transportą ar elektros perdavimą;

b) vežamus objektus, pvz., keleivius ar krovinius arba kitus (įtraukiant papildomas ir pagalbines paslaugas, pvz., konteinerių krovimą ir iškrovimą, saugojimą ir sandėliavimą, pakavimą ir perpakavimą, transporto priemonių valymą uostuose ir oro uostuose).

2.3.1. Jūrų transportas

Apima visas jūrų transporto paslaugas. Skirstytina į Keleivinį jūrų transportą, Krovininį jūrų transportą ir Kitą jūrų transportą.

2.3.2. Oro transportas

Apima visas teikiamas oro transporto paslaugas. Skirstytina į Keleivinį oro transportą, Krovininį oro transportą ir Kitą oro transportą.

2.3.3. Kitos transporto rūšys

Apima visas ne jūrų ir ne oro transporto paslaugas. Skirstytina į Keleivinį, Krovininį ir Kitą. Kito transporto duomenys papildomai skirstomi taip:

2.3.3.1. Kosminis transportas apima palydovų paleidimą, komercinių įmonių vykdomą pagal palydovų savininkų (pvz., telekomunikacijų įmonių) užsakymą, ir kitą kosminės įrangos operatorių veiklą, pvz., krovinių arba asmenų pervežimą mokslinių tyrimų reikmėms. Taip pat įtraukiamos kosminio keleivinio transporto paslaugos ir iš vienos šalies ekonomikos atliekami mokėjimai už jų rezidentų priėmimą į kitos šalies ekonomikos kosminio transporto priemones.

2.3.3.2. Geležinkelių transporto paslaugos apima vežimą traukiniais. Skirstytina smulkiau į Keleivinį, Krovininį ir Kitą geležinkelių transportą.

2.3.3.3. Kelių transportas apima vežimą sunkvežimiais, savivarčiais, autobusais ir tolimojo susisiekimo autobusais. Skirstytina smulkiau į Keleivinį, Krovininį ir Kitą kelių transportą.

2.3.3.4. Vidaus vandens kelių transportas yra susijęs su tarptautiniu vežimu upėmis, kanalais ir ežerais. Įtraukiami vienos šalies vidaus ir bendrai dviejų ar daugiau šalių naudojami vandens keliai. Skirstytina smulkiau į Keleivinį, Krovininį ir Kitą vidaus vandens kelių transportą.

2.3.3.5. Vamzdyninis transportas apima tarptautinį krovinių, pvz., naftos ir susijusių produktų, vandens ir dujų, transportavimą vamzdynais. Neįtraukiamos skirstymo paslaugos, paprastai teikiamos per pastotes vartotojams (jos įtraukiamos į Kitur neįtrauktas kitas verslo paslaugas) ir perduotų produktų vertė (įtraukiama į Bendrąją prekybą).

2.3.3.6. Elektros perdavimas apima aukštos įtampos elektros energijos perdavimo tarpusavyje sujungtų linijų tinklu paslaugas ir susijusią įrangą tarp tiekimo taško ir transformavimo taško, kur elektros energija transformuojamą į žemos įtampos energiją, tinkamą teikti vartotojams ar kitoms elektros sistemoms. Taip pat įtraukiami mokėjimai už elektros perdavimą, kai jis atskirtas nuo gamybos ir skirstymo procesų. Elektros energijos teikimas neįtraukiamas. Taip pat neįtraukiamos elektros skirstymo paslaugos (jos įtraukiamos į Kitas verslo paslaugas, Kitur neįtrauktas kitas verslo paslaugas).

2.3.3.7. Kitos pagalbinės ir papildomos transporto paslaugos apima visas transporto paslaugas, kurios negali būti priskirtos prie jokių išvardytų transporto paslaugų.

2.3.4. Pašto ir pasiuntinių (kurjerių) paslaugos

Pašto ir pasiuntinių (kurjerių) paslaugos apima laiškų, laikraščių, periodinių leidinių, brošiūrų, kitų leidinių, siuntinių ir paketų surinkimo, vežimo ir pristatymo paslaugas, įskaitant pašto skyriuose teikiamas paslaugas ir pašto dėžučių nuomos paslaugas.

2.4. Kelionės

Kelionių kreditai apima nerezidentų įsigytas prekes ir paslaugas, skirtas asmeniniam naudojimui ar perleidimui, kurias jie įsigijo iš tam tikros šalies ekonomikos lankydamiesi toje šalyje. Kelionių debetai apima rezidentų įsigytas prekes ir paslaugas, skirtas asmeniniam naudojimui ar perleidimui, kurias jie įsigijo iš kitų šalių ekonomikos lankydamiesi tose šalyse. Kelionės apima vietinį nerezidentų vežimą (t. y. vežimo paslaugas lankomoje šalyje, kurias teikia tos ekonomikos šalies rezidentas), bet neapima tarptautinio vežimo (kuris įtraukiamas į Keleivinį transportą). Taip pat neįtraukiamos prekės, kurias keliautojas nusipirko perparduoti savo šalies ekonomikoje arba bet kurios kitos šalies ekonomikoje. Kelionės skirstomos į du pogrupius: Dalykines keliones ir Asmenines keliones.

2.4.1. Dalykinės kelionės

Dalykinių kelionių straipsniai priskiriamos darbo reikalais keliaujančių asmenų įsigyjamos prekės ir paslaugos. Taip pat įtraukiamos sezoninių, pasienio ir kitų darbuotojų, kurie yra nerezidentai tos šalies ekonomikoje, kurioje jie yra įdarbinti, įsigyjamos asmeninio naudojimo prekės ir paslaugos. Dalykinių kelionių straipsnis smulkiau skirstomas į Pasienio ir sezoninių arba kitų trumpalaikių darbuotojų įsigyjamas prekes ir Kitas dalykines keliones.

2.4.1.1. Sezoninių, pasienio ir kitų trumpalaikių darbuotojų įsigyjamų prekių ir paslaugų straipsniui priskiriamos sezoninių, pasienio ir kitų darbuotojų, kurie yra nerezidentai toje ekonomikoje, kurios šalyje jie yra įdarbinti ir kurių darbdavys yra tos ekonomikos rezidentas, įsigytos asmeninio naudojimo prekės ir paslaugos.

2.4.1.2. Kitų dalykinių kelionių straipsniui priskiriamos visos dalykinių kelionių išlaidos, nepatirtos pasienio, sezoninių ar kitų trumpalaikių darbuotojų.

2.4.2. Asmeninės kelionės

Asmeninių kelionių straipsniui priskiriamos prekės ir paslaugos, įsigytos keliautojų, vykstančių į užsienį ne darbo reikalais, pvz., atostogų, dalyvavimo laisvalaikio organizavimo ar kultūros veikloje, susitikti su draugais ir giminėmis, maldininkų kelionių, švietimo ir su sveikatos priežiūra susijusiais tikslais. Asmeninių kelionių straipsnis skirstomas į tris pogrupius: Su sveikatos priežiūra susijusios išlaidos, Su švietimu susijusios išlaidos ir Kitas asmenines keliones.

2.4.2.1. Su sveikatos priežiūra susijusios išlaidos yra bendros asmenų, keliaujančių gydytis, išlaidos.

2.4.2.2. Su švietimu susijusios išlaidos yra bendros studentų išlaidos.

2.4.2.3. Kitų asmeninių kelionių straipsniui priskiriamos visi Asmeninių kelionių duomenys, neįtraukti į Su sveikatos priežiūra susijusias išlaidas ar Su švietimu susijusias išlaidas.

2.5. Statyba

Statyba yra ilgalaikio turto – pastatų, inžinerinio pobūdžio žemės gerinimo ir kitų inžinerinių statinių (įskaitant kelius, tiltus, užtvankas ir kt.) – kūrimas, renovavimas, remontas arba išplėtimas. Taip pat įtraukiami susiję įrengimo ir montavimo darbai, statybvietės parengimas ir bendrojo pobūdžio statyba, specializuotos paslaugos, pvz., dažymas, vandentiekio ir griovimo darbai, bei statybos projektų valdymas. Į tarptautinę prekybą paslaugomis įtrauktos statybų sutartys paprastai yra trumpalaikio pobūdžio. Įmonės nerezidentės sudarytam didelio masto statybos projektui, kuriam užbaigti reikėtų metų ar ilgesnio laikotarpio, paprastai reikėtų įsteigti filialą rezidentą.

Statybos straipsnį galima smulkiau skirstyti į Statybą užsienyje ir Statybą duomenis rengiančios šalies ekonomikoje.

2.5.1. Statyba užsienyje

Statybos užsienyje straipsniui priskiriamos duomenis rengiančios šalies ekonomikos įmonių rezidenčių teikiamas statybos paslaugas nerezidentams (kreditas / eksportas) ir prekes bei paslaugas, kurias statybos įmonės perka iš priimančiosios šalies ekonomikos (debetas / importas).

2.5.2. Statyba duomenis rengiančios šalies ekonomikoje

Apima statybos paslaugas, kurias duomenis rengiančios šalies ekonomikos rezidentams teikia nerezidentų statybos įmonės (debetas), ir prekes bei paslaugas, kurias nerezidentų įmonės įsigyja duomenis teikiančios šalies ekonomikoje (kreditas).

2.6. Draudimo ir pensijų paslaugos

Draudimo ir pensijų paslaugos apima: Tiesioginio draudimo, Perdraudimo, Pagalbinių draudimo paslaugų bei Pensijų ir standartinių garantijų straipsnius. Tiesioginis draudimas smulkiau skirstomas į Gyvybės, Krovinių ir Kitą tiesioginį draudimą. Pensijos ir standartinės garantijos smulkiau skirstomos į Pensijų paslaugas ir Standartinių garantijų paslaugas. Šios paslaugos įvertinamos arba įkainojamos atsižvelgiant ne į bendrą draudimo įmokų vertę, o į paslaugos mokesčius, įskaičiuotus į bendrą draudimo įmoką.

2.6.1. Gyvybės draudimas

Asmenys, turintys gyvybės draudimo liudijimus, moka draudikui reguliarias įmokas (arba vienkartinę įmoką), už kurias draudikas garantuoja sumokėti draudėjui sutartą minimalią sumą arba anuitetą nustatytą datą arba draudėjo mirties atveju, jeigu tai atsitinka anksčiau. Terminuotasis gyvybės draudimas, kai išmokos mokamos tik mirties atveju ir jokiomis kitomis aplinkybėmis, į šią kategoriją neįtraukiamas, o įtraukiamas į Kitą tiesioginį draudimą.

2.6.2. Krovinių draudimas

Krovinių draudimo paslaugos susijusios su draudimu, taikomu importuojamoms arba eksportuojamoms prekėms, atsižvelgiant į prekių FOB kainos apskaičiavimą ir krovinių gabenimą.

2.6.3. Kitas tiesioginis draudimas

Kitam tiesioginiam draudimui priskiriamas visų formų nukentėjimo nuo nelaimingų atsitikimų draudimas. Įtraukiami: terminuotasis gyvybės draudimas; draudimas nuo nelaimingų atsitikimų ir sveikatos draudimas (nebent jie teikiami kaip vyriausybės vykdomos socialinės apsaugos sistemos dalis); jūrų, oro ir sausumos transporto draudimas; turto draudimas nuo gaisro ir kitos žalos; piniginio nuostolio draudimas; bendrosios civilinės atsakomybės draudimas ir kitos draudimo paslaugos, pvz., kelionių draudimas ir su paskolomis ir kredito kortelėmis susijęs draudimas.

2.6.4. Perdraudimas

Perdraudimas yra dalinis draudimo rizikos perdavimas, dažnai – specialioms įmonėms už proporcingą draudimo įmokos pajamų dalį. Perdraudimo sandoriai gali būti siejami su draudimo paketais, kuriais draudžiama nuo kelių tipų rizikos.

2.6.5. Pagalbinės draudimo paslaugos

Apima su draudimo ir pensijų fondų operacijomis glaudžiai susijusius sandorius. Įtraukiami agentų komisiniai, draudimo agentų ir agentūrų paslaugos, draudimo ir pensijų konsultacijų paslaugos, vertinimo ir išmokėtinos sumos nustatymo paslaugos, aktuarijų paslaugos, (jūrų ir oro transporto priemonių turto) gelbėjimo administravimo paslaugos, kontrolės ir stebėsenos paslaugos, susijusios su nuostolių atlyginimo ir kompensavimo paslaugomis.

2.6.6. Pensijų paslaugos

Pensijų paslaugos apima fondų, įsteigtų pensijų pajamoms ir išmokoms dėl mirties ar negalios teikti, paslaugas, valdžios sektoriaus ar draudimo bendrovių darbuotojų vardu teikiamas konkrečioms darbuotojų grupėms.

2.6.7. Standartinių garantijų paslaugos

Standartinių garantijų paslaugos yra su standartinių garantijų sistemomis susijusios paslaugos. Pagal šiuos susitarimus viena šalis (garantas) įsipareigoja padengti skolintojo nuostolius, jei paskolos gavėjas nevykdytų įsipareigojimų. Standartinių garantijų pavydžiai – eksporto kredito garantijos ir studentų paskolų garantijos.

2.7. Finansinės paslaugos

Finansinės paslaugos apima finansinį tarpininkavimą ir pagalbines paslaugas, išskyrus draudimo ir pensijų fondų paslaugas, kurias paprastai teikia bankai ar kitos finansų bendrovės.

2.7.1. Aiškiai įkainotos ir kitos finansinės paslaugos

Už daugelį finansinių paslaugų nustatomos aiškiai įkainotos mokesčių sumos, kurių nereikia specialiai apskaičiuoti. Jos apima indėlių priėmimo ir skolinimo mokesčius, mokesčius už vienkartines garantijas, mokesčius ar baudas už prieš terminą ar pavėluotai grąžintas sumas, sąskaitų tvarkymo mokesčius, akredityvų, kreditinių kortelių paslaugų mokesčius, su finansine nuoma, faktoringu, finansinių priemonių emisijos platinimu ir mokėjimų tarpuskaita susijusius komisinius ir mokesčius. Taip pat įtraukiamos finansinių konsultacijų paslaugos, finansinio turto ar luitų saugojimas, finansinio turto valdymas, stebėsenos paslaugos, likvidumo teikimo paslaugos, rizikos prisiėmimo paslaugos (išskyrus draudimą), susijungimo ir įsigijimo paslaugos, kredito reitingo paslaugos, biržos prekybos paslaugos ir patikos paslaugos. Finansinių priemonių makleriai už jų teikiamas paslaugas gali nustatyti visą mokestį ar jo dalį, naudodami pirkimo ir pardavimo kainų skirtumą. Į aiškiai įkainotas ir kitas finansines paslaugas įtraukiama pirkimo ir pardavimo sandorių marža.

2.7.2. Netiesiogiai apskaičiuotos finansinio tarpininkavimo paslaugos (NAFTAP)

Faktinė palūkanų norma gali apimti pajamų elementą ir mokestį už paslaugą. Skolintojai ir indėlius priimantys subjektai veikia nustatydami savo indėlininkams palūkanų normas, kurios yra žemesnės už normas, kurias jie nustato savo skolininkams. Susidariusius palūkanų normų skirtumus finansų bendrovės naudoja savo išlaidoms padengti ir veiklos pelnui gauti. Pagal nusistovėjusią praktiką šie netiesioginiai mokesčiai už palūkanas taikomi tik paskoloms ir indėliams ir tik tuo atveju, kai šias paskolas teikia arba indėlius priima finansų bendrovės.

2.8. Niekur kitur nenurodyti naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčiai

Niekur kitur nenurodyti naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčiai apima:

a) naudojimosi nuosavybės teisėmis (pvz., patentais, prekių ženklais, autorių teisėmis, gamybos technologijomis ir pramoniniu dizainu, įskaitant komercines paslaptis ir franšizę) mokesčius. Šios teisės gali atsirasti dėl mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, taip pat dėl rinkodaros, ir

b) mokesčius už licencijas, skirtas atgaminti arba platinti sukurtų originalų arba prototipų intelektinę nuosavybę (pvz., autorių teises į knygas ir rankraščius, kompiuterių programinę įrangą, kinematografijos kūrinius ir garso įrašus) ir gretutines teises (pvz., tiesioginius pasirodymus ir televiziją, kabelinę televiziją ar palydovines transliacijas).

2.9. Telekomunikacijų, kompiuterių ir informacinės paslaugos

Kompiuterių ir telekomunikacijų paslaugos apibrėžiamos pagal paslaugos pobūdį, ne pagal teikimo būdą.

2.9.1. Telekomunikacijų paslaugos

Telekomunikacijų paslaugos apima garso, vaizdo ar kitos informacijos perdavimą telefonu, teleksu, telegramomis, radiju, televizijos kabeliais ir transliavimu, palydovu, elektroniniu paštu, faksimilinio ryšio paslaugomis ir kt., įskaitant verslo tinklo paslaugas, telekonferencijų ir papildomas paslaugas. Jos neapima pačios perduodamos informacijos vertės. Taip pat įtraukiamos mobiliojo ryšio paslaugos, interneto ir tiesioginės prieigos paslaugos, įskaitant suteikiamą prieigą prie interneto. Neįtraukiamos telefono tinklo įrangos montavimo paslaugos, kadangi jos įtraukiamos į Statybą ir duomenų bazių paslaugos (įtraukiamos į Informacines paslaugas).

2.9.2. Kompiuterių paslaugos

Apima su technine ir (arba) programine įranga susijusias paslaugas bei duomenų apdorojimo paslaugas. Taip pat įtraukiamos techninės ir programinės įrangos konsultacinės ir diegimo paslaugos; kompiuterių ir išorinės įrangos priežiūra ir remontas; duomenų atkūrimo paslaugos, patarimų teikimas ir pagalba su kompiuterių išteklių valdymu susijusiais atvejais; analizė, dizainas ir sistemų programavimas – jų parengimas darbui (įskaitant tinklalapių kūrimą ir dizainą), taip pat techninės konsultacijos dėl programinės įrangos; licencijos naudoti neadaptuotą programinę įrangą; adaptuotos programinės įrangos kūrimas, gamyba, tiekimas ir susijusių dokumentų rengimas, įskaitant konkretiems vartotojams sukurtas operacines sistemas; sistemų priežiūra ir kitos papildomos paslaugos, pvz., mokymai, teikiami kaip konsultacijų dalis; duomenų apdorojimo paslaugos, pvz., duomenų įvestys, lentelių sudarymas ir naudojimasis kompiuterių sistema skirtingoms operacijoms atlikti vienu metu; tinklalapio išteklių nuomos paslaugos (t. y. vietos interneto serveryje suteikimas kliento tinklalapiams) ir kompiuterių įrenginių valdymas. Neįtraukiami mokesčiai už licencijas, skirtas programinei įrangai atgaminti ir (arba) platinti, kadangi jie įtraukiami į Niekur kitur nenurodytus naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčius. Kompiuterių ilgalaikė nuoma (be operatoriaus paslaugų) įtraukiama į Veiklos nuomos paslaugas.

2.9.3. Informacinės paslaugos

Apima: Naujienų agentūrų paslaugas ir Kitas informacines paslaugas.

2.9.3.1. Naujienų agentūrų paslaugos apima pranešimų, nuotraukų ir apybraižų teikimą žiniasklaidos priemonėms.

2.9.3.2. Kitos informacinės paslaugos apima duomenų bazės paslaugas (duomenų bazės parengimą, duomenų laikymą ir duomenų bei duomenų bazių platinimą, įskaitant katalogus ir adresų sąrašus), teikiamas prijungties režimu, ir per magnetines, optines arba spausdintines priemones; Taip pat įtraukiamos tiesioginės, nedidelės apimties laikraščių ir periodinių leidinių prenumeratos, įskaitant prenumeratas paštu, elektroninėmis arba kitomis priemonėmis; kito internetinio turinio teikimo paslaugos; bibliotekų bei archyvų paslaugos. Didelės apimties laikraščiai ir periodiniai leidiniai įtraukiami į bendrąją prekybą. Parsisiųsdintas turinys, išskyrus programinę įrangą (įtraukiamą į Kompiuterių paslaugas) arba garso ar vaizdo turinį (įtraukiamą į Garso ir vaizdo bei susijusias paslaugas) įtraukiamas į Informacines paslaugas.

2.10. Kitos verslo paslaugos

Šios paslaugos apima: Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas, Profesines ir konsultacines valdymo paslaugas, Technines, su prekyba susijusias ir Kitas verslo paslaugas.

2.10.1. Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos apima paslaugas, susijusias su moksliniais tyrimais, taikomaisiais moksliniais tyrimais ir eksperimentiniu naujų produktų kūrimu ir procesų rengimu. Iš esmės į šią kategoriją įtraukiama ši tiksliųjų, socialinių ir humanitarinių mokslų veikla, įskaitant valdymo sistemų plėtojimą, susijusį su technologijų pažanga. Taip pat įtraukiami komerciniai moksliniai tyrimai, susiję su elektronikos gaminiais, vaistais ir biotechnologijomis.

Šios paslaugos apima: 1) Sistemingą veiklą, kuria siekiama padidinti turimas žinias ir 2) Kitas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas.

2.10.1.1. Sisteminga veikla, kuria siekiama padidinti turimas žinias, apima: a) Adaptuotų ir neadaptuotų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų teikimą ir b) Nuosavybės teisių, susijusių su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, pardavimą.

2.10.1.1.a. Adaptuotų ir neadaptuotų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų teikimas apima mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugas, teikiamas pagal užsakymą (adaptuotų) ir neadaptuotų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugų plėtojimą, išskyrus nuosavybės teisių pardavimą (priskiriamą 2.10.1.1.b.) ir su atgaminimo ar platinimo licencijomis susijusį pardavimą (įtraukiamas į Niekur kitur nenurodytus naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčius).

2.10.1.1.b. Nuosavybės teisių, susijusių su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, pardavimas apima Patentus, Autorių teises, susijusias su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, Gamybos technologijas ir pramoninį dizainą (įskaitant komercines paslaptis).

2.10.1.2. Kitos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros paslaugos apima kitą su produktų ir (arba) procesų plėtojimu susijusią veiklą.

2.10.2. Profesinės ir konsultacinės valdymo paslaugos

Profesinės ir konsultacinės valdymo paslaugos apima: 1) teisines paslaugas, apskaitos, konsultacines valdymo, valdymo paslaugas ir ryšių su visuomene paslaugas ir 2) reklamos, rinkos tyrimų ir viešosios nuomonės apklausų paslaugas.

2.10.2.1. Teisinės, apskaitos, konsultacinės valdymo ir ryšių su visuomene paslaugos apima:

a) Teisines paslaugas; b) Apskaitos, audito, buhalterinės apskaitos ir mokesčių konsultacijų paslaugas; c) Verslo ir konsultacinės valdymo bei ryšių su visuomene paslaugas.

2.10.2.1.a. Teisinės paslaugos apima teisines patariamąsias ir atstovavimo bet kokiose teisinėse, teisminėse ar įstatyminėse procedūrose paslaugas; teisinių dokumentų ir priemonių rengimo paslaugas; konsultacijas tikrumo patvirtinimo klausimais; sąlyginio deponavimo ir ginčų sprendimo paslaugas.

2.10.2.1.b. Apskaitos, audito, buhalterinės apskaitos ir mokesčių konsultacijų paslaugos apima įmonių ir kitų subjektų komercinių sandorių įrašų rengimo paslaugas; apskaitos įrašų ir finansinių ataskaitų tikrinimo paslaugas; įmonių mokesčių planavimą ir konsultacijas ir mokesčių dokumentų rengimą.

2.10.2.1.c. Verslo ir konsultacinės valdymo bei ryšių su visuomene paslaugos apima įmonėms teikiamas patariamąsias, rekomendacines ir veiklos pagalbos paslaugas, susijusias su verslo politika bei strategija ir bendruoju organizacijos veiklos planavimu, struktūros nustatymu ir kontrole. Įtraukiami valdymo mokesčiai, valdymo auditas; konsultavimas rinkos valdymo, žmogiškųjų išteklių, gamybos valdymo ir projektų valdymo klausimais; taip pat patariamosios, rekomendacijų teikimo ir su veikla susijusios paslaugos, skirtos klientų įvaizdžiui ir jų ryšiams su visuomene ir kitomis institucijomis gerinti.

2.10.2.2. Reklamos, rinkos tyrimų ir viešosios nuomonės apklausos paslaugos apima reklamos agentūrų teikiamas reklamos dizaino, kūrybines ir rinkodaros paslaugas; skelbimą žiniasklaidos priemonėse, įskaitant reklamos ploto pirkimą ir pardavimą; prekybos mugių teikiamas parodų paslaugas; produktų pardavimo skatinimą užsienyje; rinkos tyrimus, tiesioginę rinkodarą telefonu ir įvairias viešosios nuomones apklausas.

2.10.3. Techninės, su prekyba susijusios ir kitos verslo paslaugos

Šios paslaugos apima: ) Architektūros, inžinerijos, mokslo ir kitos techninės veiklos paslaugas, 2) Atliekų tvarkymo ir nukenksminimo, žemės ūkio ir kasybos paslaugas, 3) Veiklos nuomos paslaugas, 4) Su prekyba susijusias paslaugas ir 5) Niekur kitur nenurodytas kitas verslo paslaugas.

2.10.3.1. Architektūros, inžinerijos, mokslo ir kitos techninės veiklos paslaugos

Šios paslaugos apima: a) Architektūros paslaugas, b) Inžinerijos paslaugas, c) Mokslo ir kitos techninės veiklos paslaugas.

2.10.3.1.a. Architektūros paslaugos apima su pastatų projektavimu susijusius sandorius.

2.10.3.1.b. Inžinerijos paslaugos apima mechanizmų, medžiagų, priemonių, konstrukcijų, procesų ir sistemų projektavimą, plėtojimą ir naudojimą. Teikiant tokio pobūdžio paslaugas rengiami projektai, planai ir tyrimai, susiję su inžinerijos projektais. Kasybos inžinerijos paslaugos neįtraukiamos (jos įtraukiamos į Su kasyba ir naftos bei dujų gavyba susijusias paslaugas).

2.10.3.1.c. Mokslo ir kitos techninės veiklos paslaugos apima žvalgybos; žemėlapių sudarymo; produktų bandymo ir sertifikavimo bei techninių patikrų paslaugas.

2.10.3.2. Atliekų tvarkymo ir nukenksminimo, žemės ūkio ir kasybos paslaugos

Šios paslaugos apima: a) Atliekų tvarkymą ir nukenksminimą, b) Su žemės ūkiu, miškininkyste ir žuvininkyste susijusias paslaugas, c) Su kasyba ir naftos bei dujų gavyba susijusias paslaugas.

2.10.3.2.a. Atliekų tvarkymo ir nukenksminimo paslaugos apima atliekų kaupimo ir šalinimo, valymo, nuotekų šalinimo ir kitas aplinkos apsaugos paslaugas. Jos taip pat apima su aplinkosauga susijusias paslaugas, pvz., anglies dioksido kompensacinių vienetų teikimą arba anglies dioksido sekvestraciją, jei šios paslaugos nepriskirtos konkretesnei kategorijai.

2.10.3.2.b. Su žemės ūkiu, miškininkyste ir žuvininkyste susijusios paslaugos apima žemės ūkio paslaugas, kurios būdingos žemės ūkiui, kaip antai žemės ūkio technikos su vairuotoju (įgula) teikimo, derliaus nuėmimo, grūdų valymo, kenkėjų naikinimo, gyvulių laikymo, priežiūros ir auginimo paslaugas. Taip pat čia įtraukiama medžioklė, gaudymas spąstais, miškininkystė, medienos ruoša, žvejyba ir veterinarijos paslaugos.

2.10.3.2.c. Su kasyba ir naftos bei dujų gavyba susijusios paslaugos apima kasybos paslaugas, teikiamas naftos ir dujų telkiniuose, įskaitant gręžimą, gręžimo bokštų statybos, remonto ir išmontavimo paslaugas bei naftos ir dujų gręžinių apsauginių vamzdžių cementavimą. Taip pat įtraukiamos naudingųjų iškasenų žvalgymui ir tyrimui būdingos paslaugos, taip pat kasybos inžinerija ir geologiniai tyrimai.

2.10.3.3. Veiklos nuomos paslaugos

Veiklos nuoma – pagaminto turto nuoma pagal susitarimą, kad nuomininkas gali naudotis materialiuoju turtu, neprisiimdamas didžiosios dalies su nuosavybės teisėmis susijusios rizikos ir naudos. Veiklos nuoma galima vadinti statinių ar įrangos nuomą. Veiklos nuomos paslaugos apima laivų, orlaivių ir transporto įrangos ilgalaikės nuomos (nuomos) ir frachtavimo (be įgulos) paslaugas. Be to, įtraukiami veiklos nuomos mokėjimai, susiję su kitų rūšių įranga (be operatoriaus), įskaitant kompiuterius ir telekomunikacijų įrangą. Licencijų mokėjimai už teisę naudotis nematerialiuoju turtu, pvz., programine įranga, intelektine nuosavybe ir pan., įtraukiami ne į veiklos nuomos paslaugas, o konkrečiai veiklai skirtas kategorijas (pvz., Kompiuterių paslaugas, Niekur kitur nenurodytus naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčius ir pan.). Veiklos nuomos paslaugoms nepriskiriama telekomunikacijų linijų arba pajėgumo ilgalaikė nuoma (priskiriama Telekomunikacijų paslaugoms); laivų ir orlaivių su įgula nuoma (priskiriama Transporto paslaugoms) ir su kelionėmis susijusios nuomos paslaugos (priskiriamos Kelionėms).

2.10.3.4. Su prekyba susijusios paslaugos

Su prekyba susijusios paslaugos apima komisinius už prekių ir paslaugų sandorius, mokėtinus prekybos agentams, prekybos tarpininkams, prekiautojams, aukcionų rengėjams ir komisionieriams. Su prekyba susijusios paslaugos neapima frančizės mokesčių (jie įtraukiami į Niekur kitur nenurodytus naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčius); finansinių priemonių maklerių paslaugų (jos įtraukiamos į Finansines paslaugas); draudimo brokerių paslaugų (jos įtraukiamos į Pagalbines draudimo paslaugas) ir su transportu susijusių mokesčių, pvz., agentūrų komisinių (jie įtraukiami į Transportą).

2.10.3.5. Niekur kitur nenurodytos kitos verslo paslaugos

Kitos verslo paslaugos apima su vandens, garo, dujų ar kitų naftos produktų skirstymu susijusias paslauga ir oro kondicionavimą, jei šios paslaugos atskirtos nuo tiekimo paslaugų; personalo įdarbinimo, apsaugos ir tyrimų paslaugas; vertimą raštu ir žodžiu; fotografijos paslaugas; leidybą; pastatų valymą ir nekilnojamojo turto operacijų paslaugas.

2.11. Asmeninės, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugos

Šios paslaugos apima Garso ir vaizdo bei susijusias paslaugas ir Kitas asmenines, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugas.

2.11.1. Garso ir vaizdo bei susijusios paslaugos

Šias paslaugas galima skirstyti smulkiau į Garso ir vaizdo paslaugas ir Su kūryba susijusias paslaugas. Šios paslaugos apima paslaugas ir susijusius mokesčius už filmų gamybą (juostoje arba vaizdajuostėje), radijo ir televizijos programas (tiesiogines arba įrašytas) ir muzikos įrašus. Įtraukiama garso ir vaizdo bei susijusių produktų nuoma bei prieiga prie koduotų televizijos kanalų (pvz., kabelinės arba palydovinės paslaugos); masinės gamybos garso ir vaizdo produktai, įsigyti ar parduoti nuolatiniam naudojimui, kurie pristatomi elektronine forma (atsisiųsti); atlikėjų (aktorių, muzikantų, šokėjų), autorių, kompozitorių ir kt. gauti mokesčiai. Neįtraukiami su garso ir vaizdo produktų atgaminimu ir (arba) platinimu susiję mokesčiai ir licencijos, kadangi jie įtraukiami į Niekur kitur nenurodytus naudojimosi intelektine nuosavybe mokesčius.

2.11.2. Kitos asmeninės, kultūros ir poilsio organizavimo paslaugos

Šios paslaugos apima: a) Švietimo paslaugas, b) Sveikatos priežiūros paslaugas, c) Paveldo ir poilsio organizavimo paslaugas ir d) Kitas asmenines paslaugas.

2.11.2.a. Švietimo paslaugos apima tarp rezidentų ir nerezidentų teikiamas paslaugas, susijusias su švietimu, kaip antai nuotolinio mokymo kursai, mokymas per televiziją arba internetą, taip pat mokytojų ir kt. priimančiosios šalies ekonomikoje teikiamas paslaugas.

2.11.2.b. Sveikatos priežiūros paslaugos apima gydytojų, slaugytojų ir kito viduriniojo medicinos personalo teikiamas paslaugas, taip pat laboratorinių tyrimų ir panašias paslaugas, nesvarbu, ar teikiamas nuotoliniu būdu, ar vietoje. Neįtraukiamos visos keliautojų išlaidos, susijusios su švietimu ir sveikatos priežiūra (jos įtraukiamos į Keliones).

2.11.2.c. Paveldo ir poilsio organizavimo paslaugos apima paslaugas, susijusias su muziejais ir kita kultūros, sporto, lošimo ir poilsio organizavimo veikla, išskyrus paslaugas, susijusias su asmenimis, nesančiais tos šalies ekonomikos rezidentais (jos įtraukiamos į Keliones).

2.11.2.d. Kitos asmeninės paslaugos apima socialines paslaugas, namų ūkių paslaugas ir pan.

2.12. Niekur kitur nenurodytos valdžios sektoriaus prekės ir paslaugos

Tai likutinė kategorija, apimanti valdžios sektoriaus prekių ir paslaugų sandorius (įskaitant tarptautinių organizacijų), kurių negalima priskirti jokiems kitiems straipsniams. Įtraukiami visi anklavų, pvz., ambasadų, konsulatų, karinių bazių ir tarptautinių organizacijų, sandoriai (ir prekių, ir paslaugų) su šalių, kuriose yra anklavai, ekonomikos rezidentais. Neįtraukiami anklavų sandoriai su namų ekonomikos šalies rezidentais. Priklausomai nuo sandorį vykdančio valdžios sektoriaus vieneto, šį straipsnį galima smulkiau skirstyti į prekes ir paslaugas, kurių sandorius vykdo Ambasados ir konsulatai, Kariniai daliniai ir įstaigos, bei į Niekur kitur nenurodytas kitas valdžios sektoriaus prekes ir paslaugas.

3. PIRMINĖS PAJAMOS

Pirminėms pajamoms priskiriamos pajamos, kurias instituciniai vienetai gauna (sukaupia) už jų indėlį į gamybos procesą, už suteiktą finansinį turtą arba už gamtos išteklių nuomą kitiems instituciniams vienetams. Jos apima Darbo pajamas, Investicijų pajamas ir Kitas pirmines pajamas.

3.1. Darbo pajamos (D1)

Darbo pajamos į sąskaitas įtraukiamos, kai darbdavys (gamybos vienetas) ir darbuotojas yra skirtingų šalių ekonomikos rezidentai. Šalyje, kurios ekonomikos rezidentai yra gamybos vienetai, darbo pajamos yra visas atlygis (įkaitant darbdavių mokamas įmokas socialinės apsaugos sistemoms arba privatiems draudimo ar pensijų fondams) grynaisiais pinigais arba natūra, kurį įmonės rezidentės turi sumokėti darbuotojams nerezidentams už darbą, kurį jie atliko per atskaitinį laikotarpį. Šalies ekonomikos darbuotojų rezidentų darbo pajamos yra visas atlygis grynaisiais pinigais arba natūra, kurį jie turi gauti iš įmonių nerezidenčių už darbą, kurį jie atliko per atskaitinį laikotarpį. Svarbu nustatyti, ar darbdavį ir darbuotoją sieja darbo santykiai; jei ne – mokėjimas yra paslaugų pirkimas.

3.2. Investicijų pajamos

Investicijų pajamos yra pajamos, gautos iš rezidento disponuojamo išorės finansinio turto (kreditas) ir, atitinkamai, pajamos, gautos iš nerezidento disponuojamo finansinio turto rezidento šalyje (debetas). Investicijų pajamos apima nuosavybės priemonių pajamas (Dividendus, Mokėjimus iš kvazibendrovių pajamų, Reinvesticijas) ir skolos priemonių pajamas (Palūkanas), ir investicijų pajamas, priskirtinas draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemų liudijimų turėtojams.

Mokėjimų balanse investicijų pajamos taip pat klasifikuojamos pagal pagrindinių investicijų funkcijų kategorijas – į Tiesioginių investicijų, Portfelinių investicijų, Kitų investicijų arba Oficialiųjų tarptautinių atsargų pajamas, ir dar paskirstomos pagal investicijų tipą. Investicijų apibrėžtys pagal funkcines kategorijas pateikiamos prie finansinės sąskaitos.

Jeigu juos galima nustatyti atskirai, turimų (kapitalo) dalių pelnas ir nuostoliai klasifikuojami ne kaip investicijų pajamos, o kaip investicijų vertės pokyčiai dėl rinkos kainų pasikeitimo. Grynieji srautai, susiję su palūkanų normos išvestinėmis priemonėmis, įtraukiami tik į finansinės sąskaitos Išvestinių finansinių priemonių straipsnį.

3.2.1. Palūkanos (D41)

Palūkanos – investicinės pajamos iš tam tikros rūšies finansinio turto, būtent indėlių (AF2), skolos vertybinių popierių (AF3), paskolų (AF4) ir kitų gautinų sumų (AF8), kurias savininkai turi gauti už finansinio turto perdavimą disponuoti kitam instituciniam vienetui. Į palūkanas taip pat įtraukiamos turimų specialiųjų skolinimosi teisių (SST) ir SST paskirstymo pajamos. Į pirminių pajamų sąskaitą įtraukiamos „grynosios palūkanos“, iš „faktinių palūkanų“ pašalinant NAFTAP komponentą. Palūkanų pajamos įtraukiamos remiantis kaupiamuoju principu.

3.2.2. Bendrovių paskirstomosios pajamos (D42)

3.2.2.1. Dividendai (D421)

Dividendai – pajamos, paskirstytos nuosavybės akcijų savininkams už lėšų perdavimą disponuoti bendrovėms. Dividendai įtraukiami tuo metu, kai akcijos nurodomos be dividendų.

3.2.2.2. Mokėjimai iš kvazibendrovių pajamų (D422)

Mokėjimai iš kvazibendrovių (nekorporuotų įmonių, kurios veikia kaip bendrovės, pvz., filialai, žemės ir kitų gamtinių išteklių, kurie priklauso nerezidentams, sąlyginiai vienetai rezidentai, bendros įmonės, patikos fondai ir kt.) pajamų – sumos, kurias kvazibendrovių savininkai savo reikmėms išima iš jiems priklausančių kvazibendrovių pelno. Mokėjimai iš kvazibendrovių pajamų įtraukiami tada, kai jie faktiškai įvyksta.

3.2.3. Reinvestuotos tiesioginių užsienio investicijų pajamos (D43)

Reinvesticijos – tiesioginių investuotojų pajamų dalis, proporcinga jų turimos nuosavybės dydžiui, kurią užsienio patronuojamosios įmonės, partnerių įmonės ir filialai nepaskirsto kaip dividendų. Jos apibrėžiamos kaip tiesioginio investuotojo dalis bendrame konsoliduotame pelne, kurį per ataskaitinį laikotarpį uždirbo tiesioginių investicijų įmonė (atskaičius mokesčius, palūkanas ir nusidėvėjimą), atėmus dividendus, kurie turi būti sumokėti per tą ataskaitinį laikotarpį, net jeigu tie dividendai yra susiję su ankstesniais laikotarpiais gautu pelnu.

Reinvesticijos įtraukiamos tą laikotarpį, kurį jos yra uždirbamos.

3.2.4. Investicinių fondų akcijų pajamos (D443)

Investicijų pajamas, priskirtinas kolektyvinio investavimo fondų akcininkams, įskaitant savitarpio fondus ir patikos fondus, sudaro du atskiri straipsniai: Dividendai (D4431) ir Reinvesticijos (D4432).

Investicinių fondų pajamos gali būti laikomos perduotomis jų akcininkams (ar vienetų turėtojams), nes jos gaunamos kaip jų nuosavybės investicijų pajamos. Investiciniai fondai gauna pajamas investuodami iš akcininkų gautus pinigus. Akcininkų pajamos iš investicinių fondų apibrėžiamos kaip investicijų pajamos, gautos už fondo portfelines investicijas, atskaičius veiklos sąnaudas. Investicinių fondų grynosios pajamos, atskaičius veiklos sąnaudas, priklauso akcininkams. Jeigu akcininkams kaip dividendai paskirstoma tik dalis grynųjų pajamų, laikoma, kad likusios pajamos buvo paskirstytos akcininkams ir vėliau reinvestuotos.

3.2.5. Investicijų pajamos, priskirtinos draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemų liudijimų turėtojams

Šiam straipsniui apibūdinti atskirai vertinami jo komponentai, ne prašomų mokėjimų balanso duomenų dalis.

3.2.5.1. Draudėjams priskirtinos investicijų pajamos (D441) atitinka visas pirmines pajamas, gautas investavus draudimo techninius atidėjinius. Atidėjiniai yra sumos, kurių atžvilgiu draudimo bendrovė pripažįsta atitinkamą įsipareigojimą draudėjams.

3.2.5.2. Investicijų pajamos, mokėtinos pagal pensinius įsipareigojimus / teises (D442)

Pensiniai įsipareigojimai / teisės susiję su nustatyto dydžio įmokų arba nustatyto dydžio išmokų sistemomis.

3.3. Kitos pirminės pajamos

Klasifikuojamos pagal duomenis rengiančios šalies ekonomikos institucinį sektorių (Valdžios sektorių arba Kitus sektorius) ir apima šias dalis: Gamybos ir importo mokesčius, Subsidijas ir Rentą.

3.3.1. Gamybos ir importo mokesčiai (D2)

Apima šias dalis:

3.3.1.1. Mokesčiai produktams (D21) yra mokėtini už užsienyje pagamintos (sukurtos) arba nupirktos ar parduotos tam tikros prekės arba paslaugos vienetą. Tai, pvz., PVM, importo mokesčiai, akcizai ir vartojimo mokesčiai.

3.3.1.2. Kiti gamybos mokesčiai (D29) – visi mokesčiai, kuriuos įmonės moka dėl gamybinės veiklos, įskaitant mokesčius, sumokėtus už verslo ir profesines licencijas.

3.3.2. Subsidijos (D3)

Apima šias dalis:

3.3.2.1. Subsidijos produktams (D31) yra mokėtinos už pagamintos (sukurtos) prekės arba suteiktos paslaugos vienetą.

3.3.2.2. Kitos subsidijas gamybai (D39) – subsidijos,, kurias gamintojai vienetai rezidentai gali gauti, vykdydami gamybinę veiklą, išskyrus subsidijas produktams.

3.3.3. Renta (D45)

Renta apima pajamas, gautinas už instituciniams vienetams nerezidentams suteiktą leidimą disponuoti gamtos ištekliais. Tai, pvz., sumos, mokėtinos už naudojimąsi žeme, kai išgaunami mineraliniai ištekliai ir kitas žemės gelmių turtas, taip pat už žuvininkystės, miškininkystės ir medžioklės teises. Reguliarūs mokėjimai, kuriuos moka gamtos išteklių, pvz., žemės gelmių turto, nuomininkai, dažnai apibūdinami kaip mokėjimai už naudojimąsi nuosavybės teise, tačiau jie klasifikuojami kaip renta.

4. ANTRINĖS PAJAMOS

Antrinių pajamų sąskaitoje parodomi einamieji pervedimai tarp rezidentų ir nerezidentų. Pervedimas – įrašas, kuris atitinka vieno institucinio vieneto kitam instituciniam vienetui teikiamą prekę, paslaugą, finansinį turtą arba kitą nesukurtą turtą, mainais negaunant ekonominę vertę turinčio elemento. Einamieji pervedimai – visi pervedimai, kurie nepriskiriami kapitalo pervedimams.

Einamieji pervedimai klasifikuojami pagal duomenis rengiančios šalies ekonomikos institucinį sektorių, kuris atlieka arba gauna pervedimą (Valdžios sektorius arba Kiti sektoriai).

Valdžios sektoriaus einamieji pervedimai apima Einamuosius pajamų, turto ir kitus mokesčius, Socialines įmokas, Socialines išmokas, Einamąjį tarptautinį bendradarbiavimą, Įvairius einamuosius pervedimus, PVM ir BNP grindžiamus Sąjungos nuosavus išteklius.

Kitų sektorių einamieji pervedimai apima Einamuosius pajamų, turto ir kitus mokesčius, Socialines įmokas, Socialines išmokas, Įvairius einamuosius pervedimus, Grynąsias ne gyvybės draudimo įmokas, Ne gyvybės draudimo reikalavimus ir Koregavimą dėl pensinių įsipareigojimų / teisių pokyčių. Įvairūs einamieji pervedimai (D75) apima Asmeninius pervedimus tarp rezidentų ir nerezidentų namų ūkių (iš jų: dirbančių asmenų perlaidas).

4.1. Einamieji pajamų, turto ir kt. mokesčiai (D5)

Einamuosius pajamų, turto ir kitus mokesčius tarptautinėse sąskaitose daugiausia sudaro mokesčiai, kuriais apmokestinamos nerezidentų pajamos, gautos už jų darbą arba iš investuoto finansinio turto. Taip pat įtraukiami nerezidentų turto kapitalo prieaugio mokesčiai. Pajamų mokesčius ir finansinio turto kapitalo prieaugio mokesčius paprastai moka Kiti sektoriai (fiziniai asmenys, bendrovės ir ne pelno institucijos), o gauna Valdžios sektorius.

4.2. Socialinės įmokos (D61)

Socialinės įmokos yra faktinės arba sąlyginės įmokos, kurias namų ūkiai moka pagal socialinio draudimo sistemas, kad sukauptų ateityje mokėtinas socialines išmokas.

4.3. Socialinės išmokos (D62+D63)

Socialinės išmokos apima išmokas, mokėtinas pagal socialinės apsaugos ir pensijų sistemas. Jos apima pensijas ir nepensines išmokas dėl tam tikrų įvykių arba aplinkybių, pvz., ligos, nedarbo, būsto ir švietimo, ir gali būti mokamos grynaisiais pinigais arba natūra.

4.4. Grynosios ne gyvybės draudimo įmokos (D.71)

Grynąsias ne gyvybės draudimo įmokas sudaro bendrosios įmokos, kurias draudėjai moka už ataskaitiniu laikotarpiu jiems suteikiamą draudimo apsaugą (perkeltos įmokos), ir įmokų priedai, mokami iš draudėjams priskirtų investicijų pajamų, atskaičius draudimą tvarkančios draudimo įmonės gautus mokėjimus už paslaugas. Mokėjimai už paslaugas – draudėjų perkamos paslaugos, kurios įtraukiamos kaip draudimo paslaugos. Į šį straipsnį įtraukiamos grynosios standartinių garantijų sistemų įmokos.

4.5. Ne gyvybės draudimo reikalavimai (D72)

Ne gyvybės draudimo reikalavimai – sumos, mokėtinos dėl reikalavimų, kurie pripažinti mokėtinais einamuoju ataskaitiniu laikotarpiu. Reikalavimai tampa mokėtini, kai nutinka įvykis, dėl kurio atsiranda pagrįstas reikalavimas. Į šį straipsnį įtraukiami pagal standartinių garantijų sistemas mokėtini reikalavimai.

4.6. Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas (D74)

Einamasis tarptautinis bendradarbiavimas apima einamuosius pervedimus grynaisiais pinigais arba natūra tarp skirtingų valstybių vyriausybių arba tarp vyriausybių ir tarptautinių organizacijų. Einamojo tarptautinio bendradarbiavimo dalį sudaro bendradarbiavimas su Sąjungos institucijomis.

4.7. Įvairūs einamieji pervedimai (D75)

Įvairūs einamieji pervedimai grynaisiais pinigais arba natūra apima Einamuosius pervedimus namų ūkiams paslaugas teikiančioms ne pelno institucijoms (D751), Einamuosius pervedimus tarp namų ūkių (D752), Kitus įvairius einamuosius pervedimus (D759), įskaitant baudas ir delspinigius, dalį mokėjimų už loterijas ir azartinius lošimus, kompensacinius mokėjimus ir kt.

4.7.1. Asmeniniai pervedimai tarp rezidento ir nerezidento namų ūkių

Asmeninius pervedimus tarp rezidento ir nerezidento namų ūkių sudaro visi einamieji pervedimai grynaisiais pinigais arba natūra, kuriuos namų ūkiai rezidentai atlieka namų ūkiams nerezidentams arba gauna iš jų. Asmeniniai pervedimai apima „iš jų: dirbančių asmenų perlaidos“.

4.7.1.1. Dirbančių asmenų perlaidos

Dirbančių asmenų perlaidas sudaro migrantų, nuolat gyvenančių ir įsidarbinusių naujos ekonomikos šalyse, asmeniniai pervedimai namų ūkiams nerezidentams. Asmenys, kurie dirba ir lieka naujos ekonomikos šalyse trumpiau nei metus, laikomi nerezidentais ir jų pajamos įtraukiamos į darbo pajamų straipsnį.

4.8. PVM ir BNP grindžiami Sąjungos nuosavi ištekliai (D76)

PVM ir BNP grindžiami trečiojo ir ketvirtojo tipo ES nuosavi ištekliai – kiekvienos valstybės narės valdžios sektoriaus einamieji pervedimai Sąjungos institucijoms.

4.9. Koregavimas dėl pensinių įsipareigojimų / teisių pokyčių (D8)

Koregavimas dėl pensinių įsipareigojimų / teisių pokyčių yra reikalingas siekiant suderinti pensijų, kaip einamųjų pervedimų, ir pensinių teisių, kaip finansinio turto, traktavimą. Atlikus koregavimą einamosios sąskaitos balansas yra toks pat, koks būtų, jei socialinės įmokos ir gaunamos pensijos nebūtų įrašytos kaip einamieji pervedimai.

B. KAPITALO SĄSKAITA

Kapitalo sąskaitą sudaro Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas ir pardavimas / perleidimas ir Kapitalo pervedimai.

5.1. Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas ir pardavimas / perleidimas bendrąja verte

Nesukurtą nefinansinį turtą sudaro: a) gamtos ištekliai, b) sutartys, nuomos sutartys ir licencijos ir c) rinkodaros turtas (prekių ženklai) ir prestižas. Nesukurto nefinansinio turto įsigijimas ir pardavimas / perleidimas įtraukiamas atskirai ir bendrąja, o ne grynąja verte. Į šį kapitalo sąskaitos straipsnį turi būti įtraukiamas tik tokio turto pirkimas ir (arba) pardavimas / perleidimas, bet ne jo panaudojimas.

5.2. Kapitalo pervedimai (D9).

Kapitalo pervedimus sudaro: i) ilgalaikio turto nuosavybės teisių perdavimai, ii) su ilgalaikio turto įsigijimu arba pardavimu / perleidimu susijusių arba nuo to priklausomų lėšų pervedimai ir iii) įsipareigojimų panaikinimas kreditoriaus iniciatyva, jam negaunant mainais jokio atlygio. Kapitalo pervedimai gali būti atliekami grynaisiais pinigais arba natūra (pvz., atleidimas nuo skolos). Skirtumas tarp einamųjų ir kapitalo pervedimų praktiškai priklauso nuo to, kaip šalis gavėja panaudoja pervedimą. Duomenis rengiančios šalies ekonomikoje kapitalo pervedimai klasifikuojami pagal institucinį sektorių, kuris atlieka arba gauna pervedimą (Valdžios sektorius arba Kiti sektoriai).

Kapitalo pervedimai apima: Kapitalo mokesčius, Investicines dotacijas ir Kitus kapitalo pervedimus.

5.2.1. Kapitalo mokesčiai (D91)

Kapitalo mokesčiai – mokesčiai, kuriais nereguliariai ir nedažnai apmokestinamas institucinių vienetų turtas arba grynoji nuosavo kapitalo vertė, arba aktyvų, kuriuos vienas institucinis vienetas perduoda kitam, vertė. Jie apima paveldėjimo mokesčius ir dovanojimo (tarp fizinių asmenų) mokesčius, kuriais apmokestinamas gavėjų kapitalas.

5.2.2. Investicinės dotacijos (D92)

Investicinės dotacijos – kapitalo pervedimai grynaisiais pinigais arba natūra, skirti visoms ilgalaikio turto įsigijimo išlaidoms arba jų daliai finansuoti. Grynaisiais pinigais gautas investicines dotacijas gavėjai privalo naudoti bendrojo pagrindinio kapitalo formavimui; dotacijos dažnai yra susietos su konkrečiais investiciniais projektais, pvz., dideliais statybų projektais.

5.2.3. Kiti kapitalo pervedimai (D99)

Jie apima didelius neperiodinius mokėjimus, kuriais kompensuojama draudimo liudijimais nedengiama didelė žala arba sunkūs sužeidimai, dideles dovanas, palikimus ir aukas (paramą), įskaitant skirtus ne pelno institucijoms. Į šią kategoriją įtraukiamas Atleidimas nuo skolos.

5.2.3.1. Atleidimas nuo skolos

Atleidimas nuo skolos – savanoriškas visos skolos arba jos dalies panaikinimas kreditoriaus ir skolininko susitarimu.

C. FINANSINĖ SĄSKAITA IR TARPTAUTINIŲ INVESTICIJŲ BALANSAS

Apskritai, Finansinėje sąskaitoje parodomi su finansiniu turtu ir įsipareigojimais susiję sandoriai, sudaryti tarp rezidentų ir nerezidentų. Finansinėje sąskaitoje sandoriai parodomi grynąja verte: grynieji finansinio turto įsigijimai atitinka turto įsigijimus, iš jų atėmus turto sumažėjimą.

Tarptautinių investicijų balanse (TIB) kiekvieno ketvirčio pabaigoje parodoma šalies ekonomikos rezidentų finansinio turto, kuris yra reikalavimai nerezidentams, vertė ir šalies ekonomikos rezidentų įsipareigojimų nerezidentams bei luitinio aukso, kuris laikomas kaip oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas, vertė. Turto ir įsipareigojimų skirtumas yra TIB grynoji pozicija (balansas) ir rodo reikalavimą grynąją verte arba įsipareigojimą likusiam pasauliui grynąją verte.

TIB vertė laikotarpio pabaigoje yra ankstesnio laikotarpio pabaigos likučio, einamojo laikotarpio sandorių ir kitų pokyčių, kurie atsirado dėl kitų priežasčių nei sandoriai tarp rezidentų ir nerezidentų, rezultatas; kitiems pokyčiams galima priskirti kitus apimties pokyčius ir perkainojimus, atsiradusius dėl valiutos kursų arba kainų pokyčių.

Funkciniu požiūriu tarptautiniai finansiniai sandoriai ir pozicijos yra skirstomi į Tiesiogines investicijas, Portfelines investicijas, Išvestines finansines priemones (neįtrauktas į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir Darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorius, Kitas investicijas ir Oficialiąsias tarptautines atsargas. Tarptautiniai finansiniai sandoriai ir pozicijos taip pat klasifikuojami pagal priemonės rūšį ir institucinį sektorių, kaip apibūdinta 7 lentelėje.

Rinkos kainos yra sandorių ir pozicijų vertinimo pagrindas. Neperleidžiamųjų priemonių, t. y. paskolų, indėlių ir kitų gautinų / mokėtinų sumų pozicijos yra vertinamos nominaliąja verte. Tačiau visi sandoriai, susiję su šiomis priemonėmis, yra vertinami rinkos kainomis. Siekiant išspręsti neatitikimą tarp sandorių vertinimo rinkos kainomis ir pozicijų vertinimo nominaliąja verte, pardavėjas parodo Perkainojimus dėl kitų kainų pokyčių, įvykusius pardavimo laikotarpiu, kurių dydžiai yra lygūs nominaliosios ir sandorio vertės skirtumui, o pirkėjas parodo priešingą sumą kaip Perkainojimus dėl kitų kainų pokyčių.

Mokėjimų balanso finansinė sąskaita ir TIB apima priešpriešinius įrašus apie pajamas, sukauptas iš atitinkamose funkcinėse kategorijose klasifikuojamų priemonių.

6.1. Tiesioginės investicijos

Tiesioginės investicijos siejamos su vienos šalies ekonomikos rezidentu (tiesioginiu investuotoju), kuris kontroliuoja arba turi didelės įtakos kitos šalies ekonomikos rezidento įmonės (tiesioginių investicijų įmonės) veiklai. Vadovaujantis tarptautiniais standartais, tokį ryšį įrodo tai, kada vienos šalies ekonomikos investuotojui rezidentui tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso ne mažiau kaip 10 proc. kitos šalies ekonomikos įmonės rezidentės balsavimo teisių. Remiantis šiuo kriterijumi, tiesioginių investicijų ryšiai gali egzistuoti tarp kelių susijusių įmonių, nepaisant to, ar tie ryšiai apima vieną, ar daugiau grandinių. Jie gali apimti tiesioginių investicijų įmonės patronuojamąsias įmones, jų patronuojamąsias įmones ir partnerių įmones. Nustačius tiesiogines investicijas, visi vėlesni finansiniai srautai arba atsargos tarp susijusių subjektų parodomi kaip tiesioginių investicijų sandoriai / pozicijos.

Nuosavybės kapitalą sudaro filialų kapitalas, taip pat visos akcijos patronuojamosiose ir partnerių įmonėse. Reinvesticijas sudaro tiesioginio investuotojo pelno dalis, kurios patronuojamosios įmonės arba partnerių įmonės nepaskirstė dividendų forma ir filialų pelnas, nepervestas tiesioginiam investuotojui. Reinvesticijos, kaip priešpriešinis įrašas, parodomos straipsnyje Investicijų pajamos (žr. 3.2.3.).

Tiesioginių investicijų nuosavybės priemonės ir Skolos priemonės toliau skirstomos pagal subjektų tarpusavio ryšį ir pagal investicijų kryptį. Gali būti išskirti trys tiesioginių investicijų ryšių tipai:

a) tiesioginių investuotojų investicijos tiesioginių investicijų įmonėse. Ši kategorija apima tiesioginio investuotojų investicinius srautus (ir likučius) jo tiesioginių investicijų įmonėse (nepriklausomai nuo to, ar jos yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos arba joms daroma įtaka);

b) priešpriešinės investicijos. Šio tipo ryšiai apima tiesioginių investicijų įmonių investicinius srautus (ir likučius) tiesioginio investuotojo įmonėje;

c) tarp susietų įmonių. Jos apima srautus (ir likučius) tarp įmonių, kurios viena kitos nekontroliuoja ar nedaro įtakos viena kitai, tačiau jas abi kontroliuoja arba joms daro įtaką tas pats tiesioginis investuotojas.

6.2. Portfelinės investicijos

Portfelinės investicijos apima skolos arba nuosavybės vertybinių popierių sandorius ir jų pozicijas, išskyrus tuos, kurie priskiriami tiesioginėms investicijoms arba oficialiosioms tarptautinėms atsargoms. Portfelinės investicijos apima Nuosavybės vertybinius popierius, Investicinių fondų akcijas ir Skolos vertybinius popierius, jei jie nėra įtraukti į tiesioginių investicijų arba oficialiųjų tarptautinių atsargų kategorijas. Į portfelinės investicijas neįtraukiami atpirkimo sandoriai ir vertybinių popierių skolinimas.

6.2.1. Nuosavybės vertybiniai popieriai (F51/AF51)

Nuosavybės vertybinius popierius sudaro visos priemonės, kurios parodo reikalavimus dėl bendrovių arba kvazibendrovių likutinės vertės po to, kai įvykdyti visų kreditorių reikalavimai. Priešingai nei skolos vertybiniai popieriai, nuosavybės vertybiniai popieriai paprastai nesuteikia savininkui teisės į iš anksto nustatytą sumą arba sumą, nustatomą pagal konkrečią formulę. Nuosavybės vertybinius popierius sudaro Biržinės ir Nebiržinės akcijos.

Biržinės akcijos (F511/AF511) yra nuosavybės vertybiniai popieriai, įtraukti į pripažintos vertybinių popierių biržos sąrašus arba į bet kokią kitą antrinę rinką. Nebiržinės akcijos (F512/AF512) yra nuosavybės vertybiniai popieriai, kurie nėra įtraukti į vertybinių popierių biržos sąrašus.

6.2.2. Investicinių fondų akcijos (F52/AF52)

Investicinių fondų akcijas leidžia investiciniai fondai. Jei fondas yra patikos fondas, jis leidžia vadinamuosius vienetus. Investiciniai fondai yra kolektyvinio investavimo įmonės, kurios sutelkia investuotojų lėšas, naudojamas investicijoms į finansinį ir (arba) nefinansinį turtą. Finansinio tarpininkavimo požiūriu investicinių fondų akcijų vaidmuo yra specialus – kolektyvinio investavimo į kitą turtą būdas – todėl jos identifikuojamos atskirai nuo kitų nuosavybės vertybinių popierių. Be to, skirtingai traktuojamos jų pajamos, nes turi būti įskaitytos Reinvesticijos.

6.2.3. Skolos vertybiniai popieriai (F3/AF3)

Skolos vertybiniai popieriai yra perleidžiamosios priemonės, naudojamos kaip skolos įrodymas. Jas sudaro vekseliai, obligacijos, skoliniai įsipareigojimai, perleidžiamieji indėlių sertifikatai, komerciniai vekseliai, turtu užtikrinti vertybiniai popieriai, pinigų rinkos priemonės ir kitos panašios priemonės, kuriomis paprastai prekiaujama finansų rinkose. Skolos vertybinių popierių sandoriai ir pozicijos pagal pradinį terminą skirstomi į Trumpalaikius ir Ilgalaikius.

6.2.3.1. Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F31/AF31)

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai apmokami pagal pareikalavimą arba išleidžiami su vienerių metų arba trumpesniu pradiniu išpirkimo terminu. Paprastai jie suteikia turėtojui besąlyginę teisę nurodytą dieną gauti nurodytą nustatyto dydžio pinigų sumą. Šiomis priemonėmis paprastai prekiaujama su nuolaida organizuotose rinkose; nuolaida priklauso nuo palūkanų normos ir iki išpirkimo termino likusio laiko.

6.2.3.2. Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai (F32/AF32)

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai išleidžiami su ilgesniu nei vienerių metų pradiniu išpirkimo terminu arba su neapibrėžtu terminu (išskyrus vertybinius popierius iki pareikalavimo, kurie priskiriami trumpalaikiams vertybiniams popieriams). Paprastai jie suteikia turėtojui: a) besąlyginę teisę gauti nustatyto dydžio pinigines pajamas arba sutartimi nustatytas kintamas pinigines pajamas (kai palūkanų išmokėjimas nepriklauso nuo skolininko pajamų), ir b) besąlyginę teisę į nustatyto dydžio sumą, grąžinant pagrindinę skolos sumą nurodytą dieną arba nurodytomis dienomis.

Sandoriai į mokėjimų balansą įrašomi, kai kreditoriai arba skolininkai įtraukia reikalavimą arba įsipareigojimą į savo apskaitą. Sandoriai parodomi faktiškai gauta ar sumokėta kaina, atėmus komisinius ir išlaidas. Taigi vertybinių popierių su atkarpomis atveju įskaitomos palūkanos, susikaupusios nuo paskutinio palūkanų mokėjimo, o vertybinių popierių, kurie buvo išleisti su nuolaida, atveju įskaitomos palūkanos, susikaupusios nuo emisijos. Susikaupusias palūkanas reikia įskaityti ir į mokėjimų balanso finansinę sąskaitą, ir į TIB; šie įrašai turi turėti priešpriešinius įrašus atitinkamuose pajamų sąskaitos straipsniuose.

6.3. Išvestinės finansinės priemonės (neįtrauktos į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai (F7/AF7)

Išvestinės finansinės priemonės sutartis yra finansinė priemonė, susieta su kita konkrečia finansine priemone – rodikliu arba preke, pagal kurią finansų rinkose galima atskirai prekiauti konkrečia finansų rizika (pvz., palūkanų normos, užsienio valiutos kurso, nuosavybės ir prekių kainų, kredito rizika ir kt.). Ši kategorija atskiriama nuo kitų kategorijų, nes ji labiau susijusi su rizikos perleidimu nei lėšų ar kitų išteklių teikimu. Skirtingai nuo kitų funkcinių kategorijų, išvestinės finansinės priemonės negeneruoja pirminių pajamų. Su palūkanų normos išvestinėmis priemonėmis susiję grynieji srautai parodomi kaip išvestinės finansinės priemonės, o ne kaip investicijų pajamos. Išvestinių finansinių priemonių sandoriai ir pozicijos atskiriami nuo pagrindinių priemonių, su kuriomis jie susiję, verčių. Pasirinkimo sandorių atveju parodoma visa premija (t. y. pasirinkimo sandorių pirkimo / pardavimo kaina ir numanomas mokestis už paslaugas). Grąžinamas garantines įmokas sudaro grynieji pinigai arba kitas įkaitas, deponuoti siekiant apsaugoti kitą sandorio šalį nuo nemokumo rizikos. Jos priskiriamos indėliams „kitų investicijų“ (jei skolininko įsipareigojimai įtraukti į pinigų kiekį) arba „kitų gautinų / mokėtinų sumų“ kategorijose. Negrąžinamos garantinės įmokos (dar vadinamos kintamąja marža) sumažina dėl išvestinės priemonės atsiradusį finansinį įsipareigojimą, todėl jos priskiriamos išvestinių finansinių priemonių sandoriams.

Darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai yra bendrovės darbuotojams kaip atlyginimo forma pasiūlyta galimybė nusipirkti bendrovės nuosavybės vertybinių popierių. Jei darbuotojams suteiktu akcijų pasirinkimo sandoriu galima be apribojimų prekiauti finansų rinkose, jis priskiriamas išvestinėms finansinėms priemonėms.

6.4. Kitos investicijos

Kitos investicijos yra likutinė kategorija, apimanti pozicijas ir sandorius, kurie nepatenka į tiesioginių investicijų, portfelinių investicijų, išvestinių finansinių priemonių ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorių arba oficialiųjų tarptautinių atsargų kategorijas. Jeigu toliau išvardytos finansinio turto ir įsipareigojimų rūšys nepriskiriamos tiesioginėms investicijoms arba oficialiosioms tarptautinėms atsargoms, kitos investicijos apima: a) Kitas nuosavybės priemones; b) Pinigus ir indėlius; c) Paskolas (įskaitant TVF kreditų naudojimą ir TVF paskolas); d) Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemas; e) Prekybos kreditus ir išankstinius mokėjimus; f) Kitas gautinas / mokėtinas sumas; ir g) SST paskirstymus (turimos SST įtraukiamos į oficialiąsias tarptautines atsargas).

Su nuolaida parduotų paskolų, indėlių ir kitų gautinų / mokėtinų sumų sandorių vertė, parodyta finansinėje sąskaitoje, gali skirtis nuo nominaliųjų verčių, parodytų TIB. Tokie skirtumai parodomi kaip Perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių.

6.4.1. Kitos nuosavybės priemonės (F519/AF519)

Kitos nuosavybės priemonės apima ne vertybinių popierių formos nuosavybės priemones, todėl jos nepriskiriamos portfelinėms investicijoms. Dalyvavimas kai kurių tarptautinių organizacijų kapitale nėra vertybiniai popieriai, todėl jis priskiriamas Kitoms nuosavybės priemonėms.

6.4.2. Pinigai ir indeliai (F2/AF2)

Pinigai ir indėliai apima apyvartoje esančius pinigus ir indėlius. Indėliai yra standartizuotos, neperleidžiamos sutartys, kurias paprastai siūlo indėlius priimančios įstaigos, leidžiančios kreditoriui padėti saugoti ir vėliau pasiimti įvairias pinigų sumas. Indėliai paprastai būna siūlomi su skolininko garantija grąžinti investuotojui pagrindinę sumą.

Skirtumas tarp Paskolų ir Pinigų ir indėlių priklauso nuo skolininko tipo. Tai reiškia, kad turto dalyje pinigai, kuriuos pinigus turinčio sektoriaus rezidentas suteikia bankams nerezidentams, turi būti priskiriami Indėliams, o pinigai, kuriuos pinigus turinčio sektoriaus rezidentas suteikia nerezidentams, kurie nėra bankai (t. y. instituciniams vienetams, išskyrus bankus), turi būti priskiriami Paskoloms. Įsipareigojimų dalyje pinigai, kuriuos paėmė rezidentai, kurie nėra bankai, t. y. ne pinigų finansinės institucijos (ne PFI), visada turi būti priskiriami Paskoloms. Galiausiai šis skirtumas reiškia, kad visi sandoriai tarp rezidentų PFI ir nerezidentų bankų turi būti priskiriami Indėliams.

6.4.3. Paskolos (F4/AF4)

Paskolos yra finansinis turtas, kuris: a) sukuriamas, kai kreditorius tiesiogiai skolina lėšas skolininkui, ir b) tai patvirtina neperleidžiamieji dokumentai. Ši kategorija apima visas paskolas, įskaitant hipoteką, finansinę nuomą ir atpirkimo tipo operacijas. Visos atpirkimo tipo operacijos, t. y. atpirkimo sandoriai, pardavimo / atpirkimo operacijos ir vertybinių popierių skolinimas (apsikeičiant grynaisiais pinigais kaip įkaitu), laikomos įkeitimu užtikrintomis paskolomis, o ne tiesioginiu vertybinių popierių pirkimu / pardavimu ir parodomos kaip Kitos investicijos, priskiriant operaciją vykdančiam sektoriui rezidentui. Tokia tvarka, kuri taip pat atitinka bankų ir kitų finansų bendrovių apskaitos praktiką, siekiama tiksliau atspindėti šių finansinių priemonių ekonominį pagrindimą.

6.4.4. Draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemos (F6/AF6)

Jos apima: a) Ne gyvybės draudimo techninius atidėjinius (F61); b) Gyvybės draudimo ir anuiteto įsipareigojimus / teises (F62); c) Pensinius įsipareigojimus / teises; pensijų fondų reikalavimus pensijų valdytojams ir ne pensijų fondų įsipareigojimus / teises (F63+F64+F65); bei d) Standartinių garantijų atidėjinius (F66).

6.4.5. Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai (F81/AF81)

Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai yra prekių ir paslaugų tiekėjų finansiniai reikalavimai jų klientams, atsirandantys prekių ir paslaugų teikėjams tiesiogiai jiems suteikus kreditą, ir išankstiniai mokėjimai už darbą, kuris vykdomas arba turi būti pradėtas, kai klientai iš anksto sumoka už dar nepristatytas prekes ar nesuteiktas paslaugas. Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai atsiranda, kai už prekes arba paslaugas sumokama ne tada, kai perleidžiamos prekės nuosavybės teisės ar suteikiama paslauga.

6.4.6. Kitos gautinos / mokėtinos sumos (F89/AF89)

Šią kategoriją sudaro kitos gautinos arba mokėtinos sumos, kurios nėra įtrauktos į prekybos kreditus ir išankstinius mokėjimus arba kitas priemones. Jos apima sukurtą finansinį turtą ir įsipareigojimus, kurie yra kaip atitiktinis įrašas sandoriams, tarp kurių įvykdymo ir atitinkamų mokėjimų už juos yra laiko skirtumas. Jos apima mokestinius įsipareigojimus, vertybinių popierių įsigijimą ir pardavimą, vertybinių popierių skolinimo mokesčius, aukso paskolų mokesčius, darbo užmokesčius, dividendus ir sukauptas, bet dar nesumokėtas socialines įmokas.

6.4.7. Specialiųjų skolinimosi teisių (SST) paskirstymai (F12/AF12)

SST paskirstymai TVF nariams parodomi kaip gavėjo prisiimtas įsipareigojimas pagal SST Kitose investicijose, įtraukiant atitinkamą SST įrašą Oficialiųjų tarptautinių atsargų straipsnyje.

6.5. Oficialiosios tarptautinės atsargos

Oficialiosios tarptautinės atsargos – išorės turtas, kurį pinigų institucijos kontroliuoja ir gali nedelsdamos panaudoti mokėjimų balanso finansavimo reikmėms, intervencijai valiutų rinkose siekiant valdyti valiutos kursą ir kitais susijusiais tikslais (pvz., pasitikėjimui valiuta ir ekonomika palaikyti arba skolinimuisi iš užsienio pagrįsti). Oficialiosios tarptautinės atsargos turi būti turtas, laikomas užsienio valiuta, reikalavimai nerezidentams ir faktiškai egzistuojantis turtas. Potencialus turtas neįtraukiamas. Oficialiųjų tarptautinių atsargų sąvoka pagrįsta pinigų institucijų vykdoma atsargų kontrole ir galimybe jas naudoti.

6.5.1. Piniginis auksas (F11/AF11)

Piniginis auksas – auksas, kuris priklauso pinigų institucijoms (arba kitiems subjektams, kuriuos faktiškai kontroliuoja pinigų institucijos) ir kuris laikomas kaip oficialiosios tarptautinės atsargos. Jis apima Luitinį auksą ir Nepaskirtojo nerezidentų aukso sąskaitas, suteikiančias teisę reikalauti pateikti auksą.

6.5.1.1. Luitinis auksas gali būti monetų, lydinių ar luitų, kurių grynumas yra ne mažesnis kaip 995 dalys aukso 1 000 dalių lydinio, pavidalo, įskaitant tokį auksą, laikomą paskirtojo aukso sąskaitose.

6.5.1.2. Nepaskirtojo aukso sąskaitos – reikalavimas sąskaitos tvarkytojui pristatyti auksą. Šių sąskaitų teikėjas turi teisę į fizinio (paskirtojo) aukso oficialiųjų tarptautinių atsargų bazę ir išleidžia auksu denominuotus reikalavimus sąskaitos turėtojams. Nepaskirtojo aukso sąskaitos, nepriskirtos piniginiam auksui, įtraukiamos kaip Kitų investicijų kategorijos Pinigai ir indėliai.

6.5.2. Specialiosios skolinimosi teisės (F12/AF12)

Specialiosios skolinimosi teisės (SST) – TVF sukurtas ir jo narių turimoms oficialiosioms tarptautinėms atsargoms papildyti skirtas oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas. SST laiko tik TVF narių pinigų institucijos ir ribotas tarptautinių finansinių institucijų, kurioms leidžiama jas laikyti, skaičius.

6.5.3. Atsargų pozicijos TVF

Tai yra a) atsargų segmento, t. y. užsienio valiutos (įskaitant SST) sumų, kurias šalis narė gali skubiai pasiskolinti iš TVF, ir b) bet kokio TVF įsiskolinimo pagal paskolos susitarimą bendrojoje išteklių sąskaitoje, kuris yra iš anksto nepranešus prieinamas šaliai narei, suma.

6.5.4. Kitas oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas

Šis turtas apima: Pinigus ir indėlius, Vertybinius popierius, Išvestines finansines priemones ir Kitus reikalavimus. Indėlių kategorijai priskiriami indėliai iki pareikalavimo. Vertybiniai popieriai apima nerezidentų išleistas likvidžias nuosavybės priemones ir skolos vertybinius popierius, kuriais galima prekiauti antrinėje rinkoje, įskaitant investicinių fondų akcijas arba vienetus. Išvestinės finansinės priemonės įtraukiamos į oficialiąsias tarptautines atsargas tik jei su oficialiųjų tarptautinių atsargų valdymu susijusios išvestinės priemonės yra įtraukiamos į tokio turto vertinimą. Kiti reikalavimai apima paskolas ne bankams nerezidentams, ilgalaikes paskolas TVF patikos sąskaitai ir kitą finansinį turtą, kuris nebuvo įtrauktas anksčiau, bet atitinka oficialiųjų tarptautinių atsargų apibrėžtį.