KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2020/1178

2020 m. liepos 27 d.

dėl nacionalinių nuostatų dėl kadmio kiekio trąšose, apie kurias Danijos Karalystė pranešė remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalimi

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 4988)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

1. FAKTAI IR PROCEDŪRA

(1) 2020 m. sausio 27 d. Danijos Karalystė, remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsnio 4 dalimi, pranešė Komisijai apie savo ketinimą išlaikyti nacionalines nuostatas dėl kadmio kiekio trąšose, kuriomis nukrypstama nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/1009 (1).

1.1. Sąjungos teisės aktai

1.1.1. SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalys

(2) SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalyse nustatyta: „4. Jei Europos Parlamentui ir Tarybai, Tarybai arba Komisijai nustačius kurią nors derinimo priemonę valstybė narė mano, kad 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais reikia išlaikyti nacionalines nuostatas, apie tas nuostatas ir jų išlaikymo motyvus ji praneša Komisijai. […] 6. Komisija per šešis mėnesius nuo 4 ir […] dalyse nurodytų pranešimų patvirtina arba atmeta aptartąsias nacionalines nuostatas, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. Komisijai per šį terminą nepriėmus sprendimo, 4 ir […] dalyse nurodytos nacionalinės nuostatos laikomos patvirtintomis.“

1.2. Tręšiamųjų produktų srities derinimo taisyklės

1.2.1. Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003

(3) Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (2) taikomas produktams, kurie pateikiami rinkai kaip trąšos, vadinamos „EB trąšomis“. Trąšos, priklausančios trąšų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede, tipui ir atitinkančios tame reglamente nustatytas sąlygas, gali būti pažymėtos kaip „EB trąšos“ ir laisvai judėti vidaus rinkoje.

(4) Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priede pateiktas išsamus trąšų, kurioms taikomos derinimo taisyklės, rūšių sąrašas. Kiekvienos rūšies trąšoms taikomi konkretūs reikalavimai, pavyzdžiui, dėl maistinių medžiagų kiekio, maistinių medžiagų tirpumo arba perdirbimo metodų.

(5) Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 daugiausia taikomas neorganinėms trąšoms. Kai kurių tipų trąšose, kurioms taikomas reglamentas, fosforo kiekis yra 5 % fosforo pentoksido (P2O5) ekvivalento masės arba didesnis.

(6) Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 5 straipsnyje nustatytas laisvo EB trąšų judėjimo vidaus rinkoje principas, kuriame teigiama, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į sudėtį, identifikavimą, ženklinimą arba pakavimą ir į kitas šio reglamento nuostatas, neturi drausti, riboti arba trukdyti pateikti rinkai EB trąšas, kurios atitinka to reglamento nuostatas.

(7) Reglamente (EB) Nr. 2003/2003 nėra nustatytos teršalų EB trąšose ribinės vertės. Todėl EB trąšos, kuriose fosforo kiekis yra ne mažesnis kaip 5 % P2O5, laisvai juda vidaus rinkoje, nepriklausomai nuo kadmio kiekio jose, išskyrus kelias išimtis, pagrįstas Komisijos sprendimais, priimtais taikant atitinkamas SESV nuostatas (3).

(8) Vis dėlto apie Komisijos ketinimą spręsti atsitiktinio kadmio buvimo neorganinėse trąšose klausimą jau buvo pranešta Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 15 konstatuojamojoje dalyje. Joje nurodyta, kad „trąšos gali būti užterštos medžiagomis, kurios gali kelti riziką žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai. Atsižvelgdama į Toksiškumo, ekotoksiškumo ir aplinkos mokslinio komiteto (SCTEE) nuomonę, Komisija ketina spręsti atsitiktinio kadmio buvimo neorganinėse trąšose klausimą ir prireikus parengti pasiūlymą dėl reglamento, kurį ji ruošiasi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai. Prireikus panašios ekspertizės gali būti daromos dėl kitų teršalų“.

1.2.2. Reglamentas (ES) 2019/1009

(9) Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatytos „ES tręšiamųjų produktų“ derinimo taisyklės. Juo nuo 2022 m. liepos 16 d. panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003.

(10) ES tręšiamieji produktai yra tręšiamieji produktai, kurie vidaus rinkai tiekiami pažymėti CE ženklu. ES tręšiamasis produktas turi atitikti Reglamente (ES) 2019/1009 nustatytus reikalavimus, taikomus atitinkamai produkto funkcinei kategorijai (toliau – PFK) ir sudedamosios medžiagos kategorijai ar kategorijoms, ir turi būti paženklintas laikantis jame nustatytų ženklinimo reikalavimų. ES tręšiamieji produktai skirstomi į septynias PFK, vienai iš kurių priskiriamos trąšos.

(11) Reglamentas (ES) 2019/1009 taikomas neorganinėms trąšoms bendresne prasme nei Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 I priedas, nustatant tam tikrus bendruosius jų kokybės ir saugos reikalavimus. Be to, Reglamentas (ES) 2019/1009 taikomas organinėms ir organinėms-mineralinėms trąšoms, kurios nepatenka į Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 materialinę taikymo sritį.

(12) Reglamento (ES) 2019/1009 I priedo PFK 1(B) pakategorės 3 dalies a punkto ii papunkčiu ir PFK 1(C)(I) pakategorės 2 dalies a punkto ii papunkčiu Sąjungos lygmeniu pristatoma „fosforo trąšų“ sąvoka, apimanti organines–mineralines trąšas arba neorganines makroelementų trąšas, kurių fosforo kiekis ne mažesnis kaip 5 % P2O5 ekvivalento masės.

(13) Reglamente pirmą kartą Sąjungos lygmeniu nustatomos teršalų ES tręšiamuosiuose produktuose ribinės vertės. Fosforo trąšose kadmio ribinė vertė yra 60 mg/kg P2O5. Kitoms trąšoms taikomos kitos ribinės vertės, išreikštos ne mg/kg P2O5, bet viso produkto su visais jo komponentais mg/kg sausosios medžiagos.

(14) Laisvo judėjimo principas yra įtvirtintas Reglamento (ES) 2019/1009 3 straipsnio 1 dalyje, pagal kurią valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su sudėtimi, ženklinimu ar kitais aspektais, kuriems taikomas tas reglamentas, netrukdo tiekti rinkai ES tręšiamųjų produktų, kurie atitinka tą reglamentą. Tačiau pagal Reglamento (ES) 2019/1009 3 straipsnio 2 dalį valstybė narė, kuri 2019 m. liepos 14 d. naudojasi nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 leidžiančia nuostata, susijusia su kadmio kiekiu trąšose, suteikta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, gali fosforo trąšoms toliau taikyti kadmio kiekio trąšose nacionalines ribines vertes, kol Sąjungos lygmeniu bus pradėtos taikyti suderintos kadmio kiekio fosforo trąšose ribinės vertės, kurios yra lygios atitinkamoje valstybėje narėje 2019 m. liepos 14 d. taikytoms ribinėms vertėms arba yra už jas mažesnės.

(15) Be to, Komisija iki 2026 m. liepos 16 d. privalo peržiūrėti kadmio kiekio fosforo trąšose ribines vertes, kad įvertintų galimybę sumažinti šias ribines vertes iki mažesnio tinkamo lygio. Komisija turi atsižvelgti į aplinkos veiksnius, visų pirma į dirvožemio ir klimato sąlygas, sveikatos veiksnius ir socialinius bei ekonominius veiksnius, įskaitant tiekimo saugumo motyvus.

1.2.3. Neprivaloma tvarka

(16) Tręšiamųjų produktų ES rinka yra tik iš dalies suderinta.

(17) Reglamentu (EB) Nr. 2003/2003 siekiama užtikrinti laisvą EB trąšų judėjimą vidaus rinkoje. Tačiau tas reglamentas neturi poveikio vadinamosioms „nacionalinėms trąšoms“, pateiktoms valstybių narių rinkai pagal nacionalinės teisės aktus. Gamintojai gali pasirinkti prekiauti trąšomis kaip „EB trąšomis“ arba kaip „nacionalinėmis trąšomis“.

(18) Reglamentu (ES) 2019/1009 nekeičiama neprivaloma tvarka. Taigi juo užtikrinamas laisvas ES tręšiamųjų produktų judėjimas vidaus rinkoje ir toliau sudaromos sąlygos pateikti rinkai nacionalinius tręšiamuosius produktus. Renkasi gamintojas.

(19) Remdamosi abiem reglamentais (EB) Nr. 2003/2003 ir (ES) 2019/1009, valstybės narės neturi trukdyti pateikti rinkai reikalavimus atitinkančių EB trąšų ir atitinkamai ES tręšiamųjų produktų dėl priežasčių, inter alia, susijusių su kadmio kiekiu.

(20) Tačiau valstybės narės gali išlaikyti arba nustatyti bet kokias ribines vertes, kurios laikomos tinkamomis teršalams nacionaliniuose tręšiamuosiuose produktuose, kuriems netaikomas Reglamentas (ES) 2019/1009. Kiekvienai valstybei narei daugiau ar mažiau rūpi grėsmė augalų auginimo ilgalaikiam tvarumui dėl kadmio kaupimosi. Dauguma valstybių narių jau nustatė taisykles, kuriomis ribojamas kadmio kiekis nacionaliniuose tręšiamuosiuose produktuose, siekdamos sumažinti į aplinką išmetamo kadmio kiekį, kartu sumažindamos kadmio poveikį žmonėms. Šiame sprendime tokios taisyklės neminimos.

(21) Taigi, Sąjungos derinimo taisyklės taikomos kartu su tręšiamiesiems produktams taikomomis nacionalinėmis nuostatomis.

1.3. Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta

(22) Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešė Danijos Karalystė (toliau – nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta), įtvirtintos 1989 m. balandžio 5 d. įsakymu Nr. 223 dėl kadmio kiekio trąšose, kuriose yra fosforo (toliau – įsakymas), pagal kurį dabartinė ribinė vertė taikoma nuo 1998 m.

(23) Įsakymu reglamentuojamas pardavimas naudojimo tikslais Danijoje. Jame nustatyta kadmio ribinė vertė dirbtinėse trąšose, gautose iš mineralinio fosfato, kurių bendrasis fosforo (P) kiekis sudaro 1 % ar daugiau masės. 1 % masės sudarantis fosforo (P) kiekis atitinka 2,3 % P2O5 ekvivalento masės. Šiose trąšose esančio kadmio ribinė vertė yra 110 mg Cd/kg fosforo (P), kuri atitinka 48 mg Cd/kg P2O5. Trąšoms, išskyrus dirbtines trąšas, gautas iš mineralinio fosfato, kurių bendrasis fosforo kiekis yra 2,3 % P2O5 ekvivalento masės arba didesnis, minėtame įsakyme kadmio ribinė vertė nenustatyta.

(24) Danijos Karalystė nustatytą ribinę vertę taiko tiek nacionalinėms trąšoms, tiek trąšoms, suderintoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003. Danijos Karalystė apie įsakymą, kuris Danijoje taikomas nuo 1989 m., nepranešė Komisijai pagal SESV 114 straipsnį arba ankstesnes šios sutarties nuostatos versijas (4), kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 2003/2003. Tačiau šiame pranešime dėl Reglamento (ES) 2019/1009, Danijos Karalystė nurodė, kad 1988 m. sausio 19 d. ji pranešė Komisijai apie įsakymo projektą pagal Tarybos direktyvą 83/189/EEB (5) ir kad ji padidino numatytą nacionalinę ribinę vertę prieš patvirtindama įsakymą, kad būtų atsižvelgta į trijų valstybių narių pareikštus prieštaravimus po minėtojo pranešimo.

(25) Pranešimu Danijos Karalystė paprašė Komisijos leidimo taikyti nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta, dirbtinėms trąšoms, gautoms iš mineralinio fosfato, kurių bendrasis fosforo kiekis yra 2,3 % P2O5 ekvivalento masės arba didesnis, nukrypstant nuo Reglamente (ES) 2019/1009 nustatytų kadmio ribinių verčių. Kitaip tariant, Danijos Karalystė ketina taikyti nacionalinę kadmio ribinę vertę tiek fosforo trąšoms, tiek tam tikroms kitoms trąšoms, reguliuojamoms pagal tą reglamentą. Šiame pranešime nėra prašymo patvirtinti bet kokią nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 leidžiančią nukrypti nuostatą.

1.4. Procedūra

(26) 2020 m. sausio 27 d. raštu, užregistruotu 2020 m. sausio 29 d., Danijos Karalystė pranešė Komisijai apie savo ketinimą išlaikyti nacionalines nuostatas dėl kadmio kiekio dirbtinėse trąšose, gautose iš mineralinio fosfato, kurių bendrasis fosforo kiekis yra 2,3 % P2O5 ekvivalento masės arba didesnis, nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2019/1009. Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, taikomą karu su SESV 36 straipsniu, Danijos Karalystės pateiktas pagrindimas paremtas pagrindiniais poreikiais, susijusiais su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga nuo aplinkoje esančio kadmio poveikio.

(27) 2020 m. sausio 30 d. raštu Komisija patvirtino gavusi pranešimą ir pranešė Danijos Karalystei, kad 6 mėnesių laikotarpis jam išnagrinėti pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį baigiasi 2020 m. liepos 30 d.

(28) Pagrįsdama savo pranešimą pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, 2020 m. kovo 31 d. Danijos Karalystė Komisijai pateikė papildomos informacijos. Joje pateikiama tam tikrų paaiškinimų dėl nacionalinių nuostatų, kurias Danijos Karalystė siekia išlaikyti, materialinės taikymo srities ir išsamių duomenų apie Danijos trąšų rinką.

(29) Pateikdama papildomos informacijos Danijos Karalystė paaiškino, inter alia, kad pagrindinis susirūpinimą keliantis klausimas, kurį siekiama spręsti nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, kuris kartu yra pagrindinis mokslinio vertinimo, apie kurį kalbama Danijos pranešime, tikslas, yra susijęs su neorganinėmis mineralinėmis trąšomis, kuriose yra didelis fosforo kiekis, nes didžiausia kadmio koncentracija trąšose yra susijusi būtent su šiomis trąšomis, taip pat kad panašų susirūpinimą kelia organinės-mineralinės trąšos, kurių sudėtyje yra daug neorganinio mineralinio fosforo. Danijos Karalystė taip pat nurodė, kad ji norėtų išnagrinėti galimybes gauti informacijos arba iš dalies pakeisti teisės aktus, susijusius su produktų funkcinėmis kategorijomis ir ribinėmis vertėmis, nustatytomis Reglamente (ES) 2019/1009.

(30) Be to, apie šį pranešimą Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6), kad apie Danijos Karalystės nacionalines nuostatas ir pranešimą pagrindžiančias priežastis būtų informuotos kitos suinteresuotosios šalys. Paskelbus apie pranešimą pastabų negauta.

(31) 2020 m. balandžio 6 d. raštu Komisija apie pranešimą taip pat informavo kitas valstybes nares ir suteikė joms galimybę per 30 dienų pateikti pastabų. Per nustatytą terminą Komisija gavo Belgijos, Slovakijos, Vengrijos ir Maltos pastabas. Trys pirmosios paminėtos valstybės narės nurodė, kad jos nepateikė jokių pastabų dėl pranešimo. Malta pažymėjo, kad ji neprieštarauja Danijos Karalystės ketinimui išlaikyti nacionalines kadmio kiekio trąšose ribinio kiekio vertes.

2. VERTINIMAS

(32) Pirmiausia Komisija pažymi, kad iš Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – Teismas) praktikos aiškiai matyti, kad SESV 114 straipsnio 4–6 dalyse nustatyta tvarka yra siekiama užtikrinti, kad nė viena valstybė narė negalėtų taikyti nacionalinių taisyklių, kuriomis nukrypstama nuo suderintų taisyklių, be Komisijos patvirtinimo. Valstybei narei neleidžiama vienašališkai taikyti nacionalinių nuostatų nepranešus apie jas ir negavus Komisijos sprendimo, kuriuo jos patvirtinamos (7).

(33) Komisija taip pat pažymi, kad Reglamento (ES) 2019/1009 3 straipsnio 2 dalis taikoma tik nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 5 straipsnio nukrypti leidžiančioms nuostatoms, patvirtintoms iki 2019 m. liepos 14 d., remiantis pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį pateiktais pranešimais.

(34) Komisija mano, kad pirmiau minėtas 1988 m. sausio 19 d. Danijos Karalystės pagal Direktyvą 83/189/EEB pateiktas pranešimas nėra palyginamas su procedūra pagal SESV 114 straipsnio 4–6 dalis, nes tos procedūros tikslas yra išvengti techninių prekybos kliūčių, o ne siekti, kad galiojančiomis nacionalinėmis nuostatomis būtų leidžiama nukrypti nuo Sąjungos derinimo priemonės. Šiuo atveju neginčytina, kad Danijos Karalystė iki 2019 m. liepos 14 d. nepranešė apie įsakymą pagal SESV 114 straipsnį ir Komisija jo nepatvirtino.

(35) Todėl Danijos Karalystei netaikoma nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 5 straipsnio nukrypti leidžianti nuostata. Jai taip pat negali būti taikoma Reglamento (ES) 2019/1009 3 straipsnio 2 dalis.

2.1. Priimtinumas

(36) Pagal SESV 114 straipsnio 4 ir 6 dalis valstybė narė gali, nustačius derinimo priemonę, išlaikyti griežtesnes nacionalines nuostatas, pagrįsdama tai SESV 36 straipsnyje nurodytais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiais svarbiais sumetimais, jeigu ji apie tas nacionalines nuostatas praneša Komisijai, o Komisija tas priemones patvirtina.

(37) Siekdama užtikrinti pranešimo priimtinumą, Komisija turi įvertinti, ar atitinkamos nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra anksčiau galiojusi priemonė, nukrypstanti nuo naujai nustatytos Sąjungos derinimo taisyklės, ir ar jos yra griežtesnės.

(38) Įsakymas Danijoje taikomas nuo 1989 m. Todėl jis iš esmės jau egzistavo priimant Reglamentą (ES) 2019/1009.

2.1.1. Dėl nacionalinių nuostatų, apie kurias buvo pranešta, ankstesnio galiojimo

(39) Siekiant nustatyti, ar 1989 m. priimtos ir nuo 1998 m. taikomos nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra laikomos anksčiau galiojusiomis pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, reikia išnagrinėti du veiksnius.

(40) Pirma, Reglamentas (ES) 2019/1009 pakeis Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003, kuriuo buvo pakeista direktyva, kuri buvo visuotinai taikoma trąšoms, kai buvo priimtos nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, t. y. Tarybos direktyva 76/116/EEB (8).

(41) Todėl kyla klausimas, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, gali būti laikomos toliau taikomomis galiojančiomis nuostatomis, apie kurias Komisijai turi būti pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, atsižvelgiant į Reglamentą (ES) 2019/1009 ir į derinimą, nustatytą Direktyva 76/116/EEB ir Reglamentu (EB) Nr. 2003/2003.

(42) Viena vertus, Reglamento (ES) 2019/1009 3 straipsnio 2 dalimi leidžiama naudotis ne tik ankstesne nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 5 straipsnio leidžiančia nuostata, bet ir leidžiama nukrypti nuo Reglamento (ES) 2019/1009 3 straipsnio 1 dalies, taip suteikiant teisę galiojančias nacionalines priemones, kurios remiantis pranešimais pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį ir Komisijos sprendimais pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį teisėtai taikomos trąšoms, patenkančioms į Reglamente (EB) Nr. 2003/2003 numatyto derinimo taikymo sritį, taikyti ir ES tręšiamiesiems produktams, kuriems pagal Reglamentą (ES) 2019/1009 pirmą kartą bus taikomos derinimo priemonės, atsižvelgiant į naujai išplėstą taikymo sritį. Taip patvirtinama, kad Reglamentu (ES) 2019/1009 tęsiamas derinimas, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 2003/2003.

(43) Kita vertus, Reglamento (ES) 2019/1009 11 konstatuojamojoje dalyje patvirtinama, kad teisės aktų leidėjas, perfrazuodamas SESV 114 straipsnio 4 dalį, atkreipė dėmesį į tai, kad atliekant vertinimą pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį turėtų būti atsižvelgiama į Reglamentą (ES) 2019/1009: „keliose valstybėse narėse galioja nacionalinės nuostatos, kuriomis ribojamas kadmio kiekis fosforo trąšose dėl priežasčių, susijusių su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga. Jei valstybė narė manytų, kad tokias nacionalines nuostatas reikia išlaikyti po to, kai šiuo reglamentu bus nustatytos suderintos ribinės vertės ir tol, kol tos suderintos ribinės vertės bus lygios jau galiojančioms nacionalinėms ribinėms vertėms arba už jas mažesnės, ji turėtų pranešti apie jas Komisijai pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį. Be to, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 5 dalį, jei valstybė narė mano, kad dėl šio reglamento iškyla jai būdingų problemų ir todėl jai reikia priimti naujais moksliniais įrodymais pagrįstas naujas nacionalines nuostatas, reglamentuojančias aplinkos ar darbo aplinkos apsaugą, pavyzdžiui, nuostatas dėl kadmio kiekio fosforo trąšose apribojimo, apie numatytas nuostatas ir jų priėmimo motyvus ji turėtų pranešti Komisijai. <…>“.

(44) Šį aiškinimą galima pagrįsti ir tuo, kad skiriasi Reglamento (ES) 2019/1009 reguliavimo tvarka ir materialinė taikymo sritis, palyginti su Direktyva 76/116/EEB ir Reglamentu (EB) Nr. 2003/2003, taip pat tuo, kad Reglamentu (ES) 2019/1009 pirmą kartą nustatyta suderinta kadmio ribinė vertė.

(45) Be to, galima pažymėti, kad anksčiau naują derinimo priemonę pakeitus esama priemone, Teismas nurodydavo tik naujai priimtą derinimo priemonę kaip vienintelę, į kurią reikėtų atsižvelgti atliekant vertinimą pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį (9).

(46) Taigi, turint omenyje, kad Reglamentas (ES) 2019/1009 yra derinimo priemonė, į kurią reikėtų atsižvelgti taikant nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, Komisija turi nustatyti, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, galiojo anksčiau nei buvo priimtas tas reglamentas, kaip reikalaujama SESV 114 straipsnio 4 dalyje.

(47) Antra, apie nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta, Komisijai niekada nebuvo pranešta pagal SESV 114 straipsnį arba ankstesnės sutarties versijos nuostatas, nei kaip apie nuo Direktyvos 76/116/EEB leidžianti nuostatą, nei kaip nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 leidžianti nuostatą.

(48) Todėl kyla klausimas, ar vis dėlto jas galima laikyti nuostatomis, kurios galiojo prieš patvirtinant Reglamentą (ES) 2019/1009, kurios apibrėžtos SESV 114 straipsnio 4 dalyje, o ne naujomis nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias turėtų būti pranešta pagal SESV 114 straipsnio 5 dalį. Siekiant atsakyti į šį klausimą, svarbu atsižvelgti į SESV 114 straipsnio 4 ir 5 dalių atskyrimo tikslą.

(49) Šis atskyrimas buvo nagrinėjamas Teismo praktikoje. Sprendime Danija/Komisija, C-3/00, Teismas padarė išvadą dėl EB sutarties 95 straipsnio, atitinkančio SESV 114 straipsnį: „Abu 95 straipsnyje numatyti atvejai skiriasi tuo, kad pirmuoju atveju nacionalinės nuostatos egzistavo jau prieš nustatant derinimo priemonę. Taigi apie jas Bendrijos įstatymų leidėjas žinojo, tačiau jis negalėjo arba nesiekė derinimo procese jomis vadovautis. Dėl to buvo konstatuota, kad valstybė narė gali prašyti leisti toliau galioti jos saviems teisės aktams. Šiuo tikslu EB sutartyje reikalaujama, kad tokie teisės aktai būtų pateisinami svarbiais EB 30 straipsnyje nurodytais reikalavimais arba aplinkos ar darbo apsauga. Antruoju atveju, priešingai, labiau tikėtina, kad priimti nauji nacionalinės teisės aktai trukdytų derinimui. Bendrijos institucijos, rengdamos derinimo priemonę, iš esmės negali atsižvelgti į nacionalines nuostatas. Šiuo atveju neatsižvelgiama į EB 30 straipsnyje nurodytus reikalavimus ir priimtini tik su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susiję reikalavimai, jeigu valstybė narė pateikia naujų mokslinių įrodymų, o naujas nacionalines nuostatas būtina priimti dėl šiai valstybei narei būdingos problemos, kuri iškilo nustačius derinimo priemonę“ (10).

(50) Atsižvelgiant į minėtą Teismo praktiką, reikėtų manyti, kad SESV 114 straipsnio 4 ir 5 dalių atskyrimo tikslas – nustatyti griežtesnius pagrindimo reikalavimus tais atvejais, kai labiau tikėtina, kad gali būti trukdoma derinimui, nes priimdamas derinimo priemonę, įstatymų leidėjas nežinojo apie atitinkamą nacionalinę nuostatą, todėl rengiant derinimo priemonę, į minėtą nacionalinę nuostatą nebuvo atsižvelgta.

(51) Kaip jau nustatyta, nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, galioja nuo 1998 m. Todėl jos galiojo rengiant Reglamentą (ES) 2019/1009 ir egzistavo iki to reglamento įsigaliojimo.

(52) Be to, iš poveikio vertinimo, pridedamo prie Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės, pasiūlymo (11), matyti, kad nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, buvo žinomos Sąjungos teisės aktų leidėjui rengiant Reglamentą (ES) 2019/1009.

(53) Todėl galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra anksčiau galiojusi priemonė, nukrypstanti nuo naujai nustatytos derinimo taisyklės.

2.1.2. Dėl nacionalinių nuostatų, apie kurias pranešta, griežtumo atsižvelgiant į Reglamentą (ES) 2019/1009

(54) Dėl klausimo, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, taip pat yra griežtesnės nei naujai nustatyta derinimo taisyklė, Komisija pažymi, kad nors Danijos Karalystė ketina taikyti nacionalinę kadmio ribą tiek fosforo trąšoms, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2019/1009 I priedo II dalies PFK 1(B) pakategorės 3 dalies a punkto ii papunktyje ir PFK 1(C)(I) pakategorės 2 dalies a punkto ii papunktyje, tiek tam tikroms kitoms trąšoms, reguliuojamoms pagal tą reglamentą, pagrindinis susirūpinimą keliantis klausimas, kurį siekiama spręsti nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, yra susijęs su ankstesnės kategorijos trąšomis, kurios yra neorganinės ir organinės-mineralinės trąšos, kurių sudėtyje yra daug fosforo.

(55) Komisija taip pat pažymi, kad tik fosforo trąšų atžvilgiu Danijos kadmio ribinė vertė ir Reglamente (ES) 2019/1009 nustatyta ribinė vertė yra išreikštos tuo pačiu vardikliu, t. y. kg P2O5, o ne viso produkto su visais jo komponentais mg/kg sausosios medžiagos.

(56) Kitaip tariant, tik fosforo trąšų atveju įmanoma palyginti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, pagrįstą Danijos nustatyta kadmio ribine verte, su suderinta kadmio ribine verte, nežinant tikslios kiekvieno produkto sudėties. Be to, fosforo trąšos yra aktualiausi produktai, kuriems taikomos nacionalinės nuostatos, apie kurias buvo pranešta. Todėl siekdama įvertinti, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra griežtesnės ir saugesnės nei naujai nustatyta derinimo taisyklė, Komisija gali tik palyginti dvi nuostatas dėl fosforo trąšų.

(57) Reglamento (ES) 2019/1009 I priedo II dalies PFK 1(B) pakategorės 3 dalies a punkto ii papunkčiu ir PFK 1(C)(I) pakategorės 2 dalies a punkto ii papunkčiu nustatyta fosforo trąšų kadmio ribinė vertė yra 60 mg/kg P2O5. Kita vertus, kadmio ribinė vertė, nustatyta pagal nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta, yra 48 mg/kg P2O5.

(58) Todėl nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra griežtesnės ir saugesnės nei Reglamento (ES) 2019/1009, bent jau taikant jas tame reglamente nurodytoms fosforo trąšoms.

(59) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija mano, kad Danijos Karalystės pateiktas pranešimas yra priimtinas pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, bent jau tiek, kiek jis susijęs su fosforo trąšomis, nurodytomis Reglamente (ES) 2019/1009.

2.2. Prašymo pagrįstumo vertinimas

(60) Pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį ir 6 dalies pirmą pastraipą Komisija turi įsitikinti, kad laikomasi visų šiame straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis valstybei narei suteikiama galimybė išlaikyti savo nacionalines nuostatas, nukrypstančias nuo Sąjungos derinimo priemonių.

(61) Komisija visų pirma privalo įvertinti, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra pagrįstos SESV 36 straipsnyje nurodytais pagrindiniais poreikiais arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis ir neviršija teisėtam tikslui pasiekti būtinų priemonių. Be to, jeigu Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos atitinka minėtas sąlygas, ji turi pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį patikrinti, ar nacionalinės priemonės nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai.

(62) Atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytą terminą, Komisija, nagrinėdama, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį, yra pagrįstos, turi remtis pranešančios valstybės narės nurodytu pagrindimu. Prievolė įrodyti nacionalinių nuostatų pagrįstumą tenka pranešimą pateikusiai ir jas išlaikyti norinčiai valstybei narei.

(63) Tačiau jeigu Komisija turi informacijos, dėl kurios turėtų būti peržiūrėta Sąjungos derinimo priemonė, nuo kurios nukrypstama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, ji gali atsižvelgti į tokią informaciją vertindama tokias nacionalines nuostatas.

2.2.1. Danijos Karalystės padėtis

(64) Danijos ribinė kadmio vertė dirbtinėse trąšose, gautose iš mineralinio fosfato, kurių bendrasis fosforo kiekis yra 2,3 % P2O5 ekvivalento masės arba didesnis, grindžiama žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga nuo aplinkoje esančio kadmio poveikio.

(65) Komisijai pateiktame pranešime Danijos Karalystė teigia, kad nuo 1989 m. ji taiko nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta. Šiuo metu galiojanti ribinė vertė taikoma nuo 1998 m. Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, buvo priimtos siekiant sumažinti žemės ūkio paskirties žemės taršą, kuri buvo nustatyta Danijos technikos universiteto Nacionalinio maisto instituto („DTU Fødevareinstituttet“) parengtoje nacionalinėje ataskaitoje „Kadmio tarša – kadmio naudojimo, paplitimo ir neigiamo poveikio Danijoje ataskaita“ (1980 m.). Atsižvelgiant į išvadą, kad kadmis nuolat kaupiasi Danijos žemės ūkio paskirties dirvožemyje, ataskaitoje rekomenduojama sumažinti kadmio kiekį trąšose, nes taip gali labai sumažėti žemės ūkio paskirties žemės tarša.

(66) Atsižvelgiant į tai, kad kadmio poveikis ir į žemės ūkio paskirties dirvožemį Danijoje patenkantis jo kiekis apskritai yra mažesni už Sąjungos vidurkį, Danijos Karalystė mano, kad priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad būtų pasiektas tikslas, kurio siekiama nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, buvo sėkmingos. Todėl, siekiant užtikrinti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą ir ateityje, Danijos Karalystė tvirtina, kad jos teritorijoje reikia išlaikyti mažesnį poveikio lygį pagal Reglamentą (ES) 2019/1009. Be to, Danijos Karalystė savo pranešime Komisijai išnagrinėjo tikėtiną 60 mg/kg P2O5 ribinės vertės, nustatytos Reglamente (ES) 2019/1009, nacionalinį poveikį. Ši ribinė vertė sukėlė didelį susirūpinimą dėl žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos. Danijos Karalystė teigia, kad taikant Reglamente (ES) 2019/1009 nustatytas ribines vertes, Danijoje būtų sumažintas apsaugos lygis.

(67) Danijos Karalystė savo vertinimą grindžia tuo, kad taikant Reglamente (ES) 2019/1009 nustatytą 60 mg/kg P2O5 ribinę vertę, į žemės ūkio paskirties žemę Danijoje iš komercinių trąšų patektų daugiau kadmio. Taip įvyktų todėl, kad Danijoje greičiausiai būtų prekiaujama trąšomis, kuriose yra didesnis kadmio kiekis.

(68) Visų pirma Danijos Karalystė pateikia pagrindimą, susijusį su rizika žmonių sveikatai dėl maisto produktuose esančio kadmio. Danijos Karalystė nurodo, kad reikia sumažinti kadmio kiekį Danijoje gaminamuose maisto produktuose ir taip apsaugoti kai kurias pažeidžiamesnes gyventojų grupes, visų pirma vaikus ir vegetarus, kurie su maistu suvartoja daugiau kadmio nei leidžiama pagal sveikatai nustatytas ribines vertes.

(69) Pagrįsdama šį teiginį, Danijos Karalystė remiasi keliais moksliniais tyrimais. Visų pirma ji nurodo Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) leistinos savaitės normos (LSN) tyrimą (12) ir lygina jį su Danijos techninio universiteto atliktu tyrimu, darydama išvadą, kad su maistu suvartojamas kadmio kiekis turėtų būti sumažintas. Be to, Danijos technikos universiteto atliktame tyrime nustatyta, kad vaikai yra padidinto poveikio grupė, nes vidutinis poveikis mažiems vaikams viršija LSN. Manoma, kad vegetarai taip pat suvartoja daug daugiau kadmio nei vidutinis gyventojas. Didžiausias su maistu suvartojamas kadmio kiekis gaunamas vartojant grūdus ir daržoves. Dėl šių grupių suvartotų kiekių poveikis joms padidėja.

(70) Be to, Danijos Karalystės galėjimas apsirūpinti maistu, be kita ko, javų, bulvių ir morkų gamyba yra aukšto lygio. Todėl Danijos gyventojų patiriamas kadmio poveikis yra glaudžiai susijęs su Danijos žemės ūkio paskirties žemėje esančio kadmio kiekiu.

(71) Reikėtų pažymėti, kad Danijos dirvožemis yra skirtingas: nuo vakarinėje šalies dalyje esančio smėlingo dirvožemio iki rytuose paplitusio molingo dirvožemio. Dėl dirvožemio sąlygų kadmio kaupimasis dirvožemyje skiriasi nuo didesnės koncentracijos molingame dirvožemyje Zelandijos, Fiuno ir labiausiai į rytus nutolusioje Jutlandijos dalyse, iki apskritai mažesnio kadmio kiekio vakarų Jutlandijoje, kur vyrauja smėlingas dirvožemis. Be to, iš Danijos Karalystės pateiktos demografinės informacijos matyti, kad dėl žemės ūkio efektyvumo veiksnių skirtumų, susijusių su dirvožemio pobūdžiu, žemės ūkio augalų augintojai yra orientuoti į vietoves, kurių molingame dirvožemyje yra didesnis kadmio kiekis.

(72) Kitas veiksnys, kuris skiriasi tarp Danijos rytinės iki vakarinės dalies, yra auginamų gyvulių skaičius, taigi ir galimybė gauti mėšlą kaip alternatyvą dirbtinėms trąšoms. Gyvulininkystė daugiausia sutelkta Jutlandijoje, o kultūriniai augalai be ūkinių gyvūnų auginami Zelandijoje. Todėl Danijos dirvožemio sąlygų ir gyvulininkystės produkcijos geografiniai skirtumai reiškia, kad dirbtinių trąšų naudojimas yra santykinai didesnis Danijos rytuose, kur labiau paplitę augalininkystės ūkiai, kuriuose nelaikomi ūkiniai gyvūnai, o molingo dirvožemio sudėtyje aptinkama didesnė foninė kadmio koncentracija. Danijos Karalystė pažymi, kad 2014 m. 91 % dirbtinių trąšų Europoje neviršijo 60 mg Cd/kg P2O5, o net 68 % neviršijo 40 mg Cd/kg P2O5 ribos. Todėl didelė dalis trąšų Europos rinkoje jau atitinka Danijos ribą. Per pastaruosius du dešimtmečius vidutinis kadmio kiekis dirbtinėse trąšose Danijoje buvo 10–20 mg Cd/kg P2O5, o Europos rinkoje – 32–36 mg Cd/kg P2O5.

(73) Be to, Danijos rinka sudaro 2–3 % visos Europos dirbtinių trąšų rinkos. Danijos Karalystės vertinimu, 1998 m. įsigaliojusi dabartinė kadmio ribinė vertė niekaip nesutrikdė tokią ribą atitinkančių trąšų tiekimo.

(74) Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, taip pat taikomos bendrai, tiek danų, tiek kitoms įmonėms, parduodančioms trąšas, skirtas naudoti Danijoje. Be to, reikėtų pažymėti, kad Danijoje nėra gamtinių fosfatinių uolienų telkinių, todėl Danijoje fosfatinės uolienos nėra iškasamos.

(75) Danijos Karalystė taip pat pateikė statistinius duomenis, kuriais įrodoma, kad 1988–2018 m. laikotarpiu iš kitų valstybių narių importuojamų trąšų kiekis pamažu didėjo. Danijos Karalystė teigia, kad remiantis šiais ekonominiais duomenimis, nacionalinėse nuostatose, apie kurias pranešta, nustatyta kadmio riba nesutrikdė importo iš kitų valstybių narių augimo. Priešingai, iš duomenų matyti, kad įvairiose valstybėse narėse padaryta akivaizdi prekybos pažanga. Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, taip pat nėra kliūtis gebėjimui eksportuoti dirbtines trąšas į kitas valstybes nares.

2.2.2. Danijos Karalystės padėties vertinimas

2.2.2.1. Argumentai, paremti SESV 36 straipsnyje minimomis labai svarbiomis arba su aplinkos ar darbo aplinkos apsauga susijusiomis priežastimis

(76) Nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, siekiama užtikrinti aukštesnį žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį nei numatytas Reglamente (ES) 2019/1009 dėl kadmio poveikio ir taip toliau vengti kadmio kaupimosi dirvožemyje. Priemonės šiam tikslui pasiekti – išlaikyti žemesnes didžiausias ribines kadmio vertes trąšose, kurioms taikomos nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta.

(77) Kalbant apie žmonių sveikatos apsaugą, reikėtų pažymėti, kad kadmis yra neesminis ir toksiškas elementas žmonėms ir nėra naudingas augalams ar gyvūnams. Visų pirma, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 kadmio oksidas yra klasifikuojamas kaip 2 kategorijos kancerogenas (13).

(78) Kadmis augaluose ir su maisto produktais suvartojamas kadmis ilgainiui gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai. Be to, patekęs į žmogaus organizmą, kadmis veiksmingai išsaugojamas ir kaupiasi organizme visą gyvenimą (14).

(79) Plačioji visuomenė kadmio gauna iš daugelio šaltinių, įskaitant patekimą į organizmą rūkant ir valgant. Į nerūkančių gyventojų organizmą kadmis daugiausia patenka per maistą. Kadmis pirmiausia yra toksiškas inkstams, tačiau taip pat gali sukelti kaulų demineralizaciją ir yra statistiškai susijęs su padidėjusia plaučių, gimdos gleivinės, šlapimo pūslės ir krūtų vėžio rizika (15).

(80) Kadmis gali pažeisti inkstus, todėl šlapime gali būti stebimas padidėjęs baltymo kiekis. Kadmio poveikio trukmė ir lygis lemia poveikio sunkumą. Skeleto pažeidimai yra dar vienas svarbus lėtinio kadmio poveikio požymis, pasireiškiantis kai jo koncentracija yra šiek tiek didesnė nei tais atvejais, kai nustatomas padidėjęs baltymo kiekis šlapime, kuris yra ankstyvasis rodiklis. Daugiausia kadmio kaupiasi kepenyse ir inkstuose, jis išskiriamas lėtai ir gali išlikti žmogaus organizme dešimtmečius.

(81) Be to, negalima atmesti suaugusių rūkančiųjų sveikatos sutrikimo rizikos ir pavojaus žmonėms, kurių organizme nėra pakankamai geležies atsargų ir (arba) gyvenantiems šalia pramoninių taršos šaltinių (16).

(82) Be to, Danijos Karalystė siekia ne tik pagerinti poveikį žmonių sveikatai, bet ir aukštesnio aplinkos apsaugos lygio. Danijos Karalystė teigia, kad tolesnis kadmio kaupimasis dirvožemyje gali turėti neigiamą poveikį dirvožemio biologinei įvairovei, taigi ir dirvožemio funkcijoms (pvz., organinių medžiagų irimui), taip pat požeminio vandens kokybei, kai dirvožemis išplaunamas. Dirvožemio savybės turi įtakos kadmio toksiškumui ir biologiniam įsisavinimui.

(83) Danijos dirvožemio sąlygų ir gyvulininkystės produkcijos skirtumai lemia santykinai didesnį dirbtinių trąšų naudojimą Danijos rytuose, kur labiau paplitę augalininkystės ūkiai, kuriuose nelaikomi ūkiniai gyvūnai, o molingo dirvožemio sudėtyje aptinkama didesnė foninė kadmio koncentracija.

(84) Taryba dar 1988 m. sausio 25 d. rezoliucijoje išreiškė susirūpinimą dėl kadmio keliamos rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai (17). Taryba pabrėžė, kad svarbu sumažinti kadmio patekimą į dirvožemį iš visų šaltinių, įskaitant pasklidosios taršos šaltinius (pvz., atmosferines iškritas, fosforo trąšas, nuotekų dumblą ir kt.), be kita ko, pasitelkiant „atitinkamas kontrolės priemones, taikomas kadmio kiekiui fosforo trąšose reguliuoti, kurios grindžiamos tinkama technologija ir nesukelia pernelyg didelių išlaidų, ir atsižvelgiant į aplinkos būklę įvairiuose Bendrijos regionuose“.

(85) 2002 m. Pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinis komitetas padarė išvadą, kad nustačius 40 mg/kg P2O5 arba didesnę ribinę vertę daugelyje Sąjungos dirvožemio tipų imtų kauptis kadmis. Priešingai, tikėtina, kad nustačius 20 mg/kg P2O5 arba mažesnę ribą, per 100 metų laikotarpį dirvožemyje nesusidarys ilgalaikių kadmio sankaupų, neatsižvelgiant į kitus kadmio patekimo į dirvožemį šaltinius.

(86) Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 15 konstatuojamojoje dalyje jau užsiminta apie Komisijos ketinimą spręsti atsitiktinio kadmio kiekio neorganinėse trąšose klausimą.

(87) Remdamasi turimais moksliniais duomenimis, susijusiais su poveikio vertinimu, Komisija savo pasiūlyme dėl Reglamento (ES) 2019/1009 (18) padarė išvadą, kad kadmio metalas ir kadmio oksidas apskritai gali kelti didelį pavojų sveikatai ir aplinkai. Komisija pasiūlė nustatyti 60 mg/kg P2O5 ribinę vertę fosforo trąšose ir pamažu sumažinti šią ribinę vertę iki 20 mg/kg P2O5 per 12 metų nuo naujojo reglamento taikymo pradžios.

(88) Taip pat visuotinai pripažįstama, kad daugiausia kadmio į dirvožemį ir maisto grandinę patenka iš kadmio turinčių trąšų (19).

(89) Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatyta 60 mg/kg P2O5 ribinė vertė taikoma nuo 2022 m. liepos 16 d. Didžioji dalis Europos rinkoje esančių trąšų jau atitinka šią ribinę vertę. Nors šios ribos nustatymas yra žingsnis teisinga kryptimi, remiantis turimais moksliniais duomenimis, tikėtina, kad ilgainiui kadmio kaupimasis dirvožemyje labai nesumažės.

(90) Pripažįstant, kad ateityje fosforo trąšose reikia nustatyti griežtesnes suderintas kadmio ribines vertes, Reglamentu (ES) 2019/1009 Komisija įpareigojama iš naujo įvertinti šias ribas, kad prireikus jas būtų galima sumažinti.

(91) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, didžiausia ribinė vertė, nustatyta nacionalinėse nuostatose, apie kurias pranešta, turi būti laikoma pagrįsta poreikiu apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką.

2.2.2.2. Savavališkų diskriminacijos priemonių, užslėpto valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimo ar kliūčių vidaus rinkos veikimui nebuvimas

a) Savavališkos diskriminacijos nebuvimas

(92) SESV 114 straipsnio 6 dalyje Komisija įpareigojama patikrinti, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta ir kurias ketinama išsaugoti, nėra savavališkos diskriminacijos priemonė. Remiantis Teismo praktika, kad nebūtų diskriminacijos, analogiškos situacijos negali būti vertinamos skirtingai, o skirtingos situacijos negali būti vertinamos vienodai, nebent jos yra objektyviai pagrįstos.

(93) Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta taikomos tiek jos viduje, tiek iš kitų valstybių narių importuotiems produktams. Jeigu nėra įrodymų, kad yra kitaip, galima daryti išvadą, kad nacionalinės nuostatos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė.

b) Užslėpto prekybos fosforo trąšomis apribojimo nebuvimas

(94) Vertindama sąlygą, susijusią su užslėpto prekybos apribojimo nebuvimu, Komisija pirmiausia įvertins nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta, jei jos taikomos toms trąšoms, apie kurias, Komisijos nuomone, pranešimas yra priimtinas, t. y. fosforo trąšoms, nurodytoms Reglamente (ES) 2019/1009.

(95) Nacionalinės nuostatos, kuriomis nustatomos griežtesnės produktų pateikimo rinkai sąlygos nei nustatytosios Sąjungos teisės aktuose, paprastai būtų kliūtis prekybai. Taip yra dėl to, kad kai kurie produktai, teisėtai pateikti likusios Sąjungos dalies rinkai, dėl nacionalinių nuostatų negalėtų būti pateikti atitinkamos valstybės narės rinkai. SESV 114 straipsnio 6 dalyje nustatytomis išankstinėmis sąlygomis siekiama užtikrinti, kad to straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatytais kriterijais pagrįsti apribojimai nebūtų taikomi dėl netinkamų priežasčių, taigi kad jie iš tiesų nebūtų ekonominės priemonės, trukdančios iš kitų valstybių narių importuoti produktus, t. y. kad tai nebūtų netiesioginė nacionalinės pramonės apsaugos priemonė (20).

(96) Atsižvelgiant į tai, kad nacionalinėmis nuostatomis, apie kurias pranešta, taip pat nustatomos griežtesnės kadmio kiekio fosforo trąšose ribinės vertės, taikomos ūkinės veiklos subjektams kitose valstybėse narėse, kuriose galioja kitos suderintos taisyklės, nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, gali būti užslėptas prekybos apribojimas arba kliūtis vidaus rinkos veikimui. Tačiau pripažįstama, kad SESV 114 straipsnio 6 dalis turi būti aiškinama taip: nepritarti galima tik nacionalinėms priemonėms, kurios yra neproporcinga kliūtis vidaus rinkai (21).

(97) Kadangi nėra įrodymų, kad nacionalinės nuostatos iš esmės yra priemonė, skirta apsaugoti nacionalinę pramonę, galima daryti išvadą, kad jos nėra užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas. Todėl Komisija ir toliau turi svarstyti, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, kliudo vidaus rinkos veikimui.

c) Vidaus rinkos veikimo kliūčių nebuvimas fosforo trąšų atveju

(98) Vertindama sąlygą, susijusią su vidaus rinkos veikimo kliūčių nebuvimu, Komisija pirmiausia įvertins nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta, jei jos taikomos toms trąšoms, apie kurias, Komisijos nuomone, pranešimas yra priimtinas, t. y. fosforo trąšoms, nurodytoms Reglamente (ES) 2019/1009.

(99) SESV 114 straipsnio 6 dalimi Komisija įpareigojama patikrinti, ar nacionalinių nuostatų, apie kurias pranešta, taikymas yra vidaus rinkos veikimo kliūtis. Ši sąlyga negali būti aiškinama kaip trukdanti patvirtinti nacionalines priemones, kurios gali turėti poveikio vidaus rinkos veikimui. Iš esmės bet kuri nuo derinimo priemonės nukrypstanti nacionalinė priemonė, kuria siekiama sukurti veikiančią vidaus rinką, yra priemonė, galinti turėti poveikio vidaus rinkai. Todėl siekiant, kad ir toliau būtų naudinga taikyti SESV 114 straipsnyje numatytą procedūrą, atsižvelgiant į SESV 114 straipsnio 6 dalį, kliūties vidaus rinkos veikimui sąvoka turi būti suprantama kaip neproporcingas poveikis siekiamam tikslui (22).

(100) Vertinant, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra tinkamos ir būtinos siekiant jomis siekiamo tikslo, reikia atsižvelgti į daug veiksnių. Komisija turi įvertinti, ar apsaugos lygis, kurį lemia kadmio ribinė vertė, nustatyta nacionalinėse nuostatose, apie kurias pranešta, padeda pasiekti tikslą – apsaugoti, viena vertus, žmonių sveikatą ir, kita vertus, aplinką.

(101) Pirma, Komisija pažymi, kad nacionalinėse nuostatose, apie kurias pranešta, nustatyta kadmio ribinė vertė yra mažesnė nei kadmio ribinė vertė fosforo trąšose, nustatyta Reglamente (ES) 2019/1009. Todėl nacionalinėmis priemonėmis, apie kurias pranešta, užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis nei taikant derinimo priemonę.

(102) Dėl nacionalinių nuostatų, apie kurias pranešta, proporcingumo Komisija pateikia toliau išvardytas pastabas.

(103) Pirma, Danijos Karalystė nepatyrė jokių problemų dėl šiuo metu taikomų kadmio ribinę vertę atitinkančių trąšų tiekimo, o tai reiškia, kad ši riba nekelia didelių kliūčių laisvam judėjimui vidaus rinkoje.

(104) Antra, Danijos Karalystė nurodo, kad reikia sumažinti kadmio kiekį Danijoje gaminamuose maisto produktuose ir taip apsaugoti kai kurias gyventojų grupes, visų pirma vaikus ir vegetarus, kurie su maistu suvartoja daugiau kadmio nei leidžiama pagal sveikatai nustatytas ribines vertes. Danijos Karalystės minimame EFSA tyrime (23) nustatyta, kad vaikai yra padidinto poveikio grupė, nes vidutinis poveikis mažiems vaikams viršija LSN. Apskaičiuota, kad vegetarai taip pat suvartoja daug daugiau kadmio nei vidutinis gyventojas (24).

(105) Papildomai tai, kad kadmio poveikis ir į žemės ūkio paskirties dirvožemį Danijoje patenkantis jo kiekis apskritai yra mažesni už Sąjungos vidurkį, rodo, kad priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti Danijos dirvožemio ir gyventojų apsaugą, buvo sėkmingos.

(106) Kalbant apie fosforo trąšas, atsižvelgdama į Danijos Karalystės nurodytą su mažesniu kadmio dirvožemyje poveikiu susijusią naudą sveikatai ir aplinkai ir į tai, kad, remiantis šiuo metu turima informacija, jokio poveikio prekybai nėra, Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, gali būti išsaugotos dėl su žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga susijusių priežasčių, atsižvelgiant į tai, kad tokios nuostatos nėra neproporcingos, ir todėl nėra vidaus rinkos veikimo kliūtis pagal SESV 114 straipsnio 6 dalį.

d) Užslėpto prekybos apribojimo arba kliūties vidaus rinkos veikimui nebuvimas trąšų, išskyrus fosforo trąšas, atveju

(107) Be fosforo trąšų, nurodytų Reglamente (ES) 2019/1009, nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, taip pat taikomos kitoms dirbtinėms trąšoms, gautoms iš mineralinio fosfato, kurių bendrasis fosforo kiekis yra 2,3–5 % P2O5 ekvivalento masės arba didesnis.

(108) Siekiant įvertinti, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra užslėptas šių trąšų prekybos apribojimas arba kliūtis vidaus rinkos veikimui, kaip apibrėžta 114 straipsnio 6 dalyje, t. y. ar jos daro neproporcingą poveikį siekiamam tikslui, Komisija pažymi, kad Danijos Karalystė patvirtino, jog didžiausią susirūpinimą kelia fosforo trąšos, nurodytos Reglamente (ES) 2019/1009, ir kad Danijos pranešime pateiktame moksliniame vertinime daugiausia dėmesio buvo skiriama tam tikrai fosforo trąšų kategorijai, t. y. neorganinėms mineralinėms trąšoms, kurių sudėtyje yra didelis fosforo kiekis.

(109) Dėl siekiamo tikslo apsaugoti sveikatą ir aplinką, remdamasi 55 ir 56 konstatuojamosiomis dalimis, Komisija pažymi, kad, nežinant tikslios kiekvieno produkto sudėties, Danijos kadmio ribinės vertės apsauginį pobūdį galima palyginti tik su suderintos kadmio ribinės vertės apsauginiu pobūdžiu, kadangi tik fosforo trąšų atžvilgiu Danijos kadmio ribinė vertė ir Reglamente (ES) 2019/1009 nustatyta ribinė vertė yra išreikštos tuo pačiu vardikliu. Kitaip tariant, dėl kitų trąšų (išskyrus fosforo trąšas) neįmanoma nustatyti, ar nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, yra griežtesnės, nei naujai nustatyta derinimo taisyklė. Todėl taip pat negalima nustatyti, ar nacionalinėmis priemonėmis, apie kurias pranešta, užtikrinamas aukštesnis žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis nei taikant derinimo priemonę.

(110) Dėl nacionalinių nuostatų, apie kurias pranešta, poveikio vidaus rinkos veikimui, Komisija pažymi, kad taikant šias nuostatas CE ženklu pažymėtoms trąšoms, išskyrus fosforo trąšas, nurodytas Reglamente (ES) 2019/1009, ūkinės veiklos vykdytojams, norintiems pateikti trąšas Danijos rinkai, kiltų didelių administracinių sunkumų. Siekiant užtikrinti atitiktį nacionalinėms nuostatoms, apie kurias pranešta, gamintojai turėtų klasifikuoti trąšas ne tik pagal Reglamentą (ES) 2019/1009, bet ir pagal nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta. Be to, jei CE ženklu pažymėtos trąšos yra dirbtinės trąšos, gautos iš mineralinio fosfato, kurių bendrasis fosforo kiekis yra 2,3 % P2O5 ekvivalento masės arba didesnis pagal nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta, tačiau nėra fosforo trąšos pagal Reglamentą (ES) 2019/1009, gamintojai, siekdami laikytis nacionalinių nuostatų, apie kurias pranešta, turėtų atlikti dvigubą kadmio kiekio skaičiavimą: vieną, kurio vardiklis yra kg P2O5, kad būtų laikomasi nacionalinių nuostatų, apie kurias pranešta, ir kitą, kurio vardiklis yra kg sausosios medžiagos, kad būtų laikomasi Reglamento (ES) 2019/1009 reikalavimų.

(111) Atsižvelgdama į didelę administracinę kliūtį, kuri atsirastų taikant nacionalines nuostatas, apie kurias pranešta, kitoms trąšoms (išskyrus fosforo trąšas), ir į tai, kad, neįmanoma nustatyti, ar tokiomis nuostatomis užtikrinama aukštesnio lygio apsauga nei Reglamentu (ES) 2019/1009, ir ar tikrai su tokiomis trąšomis susijusi kadmio tarša Danijos Karalystei nekelia ypatingo susirūpinimo, Komisija mano, kad jei nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, būtų taikomos minėtoms trąšoms, tai turėtų neproporcingą poveikį vidaus rinkos veikimui, palyginti su siekiamu tikslu.

(112) Taigi Komisija mano, kad tolesnis nacionalinių nuostatų, apie kurias pranešta, taikymas yra vidaus rinkos veikimo kliūtis, apibrėžta SESV 114 straipsnio 6 dalyje, jei jos taikomos trąšoms, išskyrus fosforo trąšas. Todėl, nereikalaujant priimti sprendimo, ar pranešimas yra priimtinas minėtąja dalimi, nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, turėtų būti atmestos, jei jos taikomos trąšoms, išskyrus fosforo trąšas, nurodytas Reglamente (ES) 2019/1009.

2.2.2.3. Laiko apribojimai

(113) Siekiant užtikrinti, kad nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, ir kurios gali būti kliūtis vidaus rinkos veikimui, būtų taikomos tik tiek, kiek griežtai būtina Danijos Karalystės tikslams pasiekti, nukrypti leidžianti nacionalinė nuostata turėtų būti taikoma ribotą laiką. Nukrypti leidžianti nuostata nebereikalinga, jei ateityje būtų nustatyta Danijos ribinę vertę atitinkanti arba mažesnė suderinta ribinė vertė.

(114) Danijos ribinę vertę atitinkanti arba mažesnė suderinta ribinė vertė galėtų būti nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu, priimtu remiantis Komisijos pasiūlymu, pvz., atlikus peržiūrą, nurodytą Reglamento (ES) 2019/1009 49 straipsnio b punkte. Todėl laikotarpis, kuriuo taikoma nukrypti leidžianti nuostata, turėtų būti ne apribotas iki tam tikros datos, o suderintas su tokiu būsimu teisės aktų leidėjų sprendimu.

(115) Tai atitiktų Reglamento (ES) 2019/1009 3 straipsnio 2 dalį, kurioje nustatyta, kad nuo Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 nukrypti leidžiančios nuostatos pagal SESV 114 straipsnio 4 dalį dėl kadmio kiekio gali būti toliau taikomos tol, kol Sąjungos lygmeniu bus taikomos suderintos kadmio kiekio fosforo trąšose ribinės vertės, kurios yra lygios nacionalinėms ribinėms vertėms arba už jas mažesnės.

(116) Šis sprendimas turėtų būti taikomas tol, kol Sąjungos lygmeniu bus taikoma patikslinta suderinta ribinė vertė, kuri yra lygi Danijos ribinei vertei arba už ją mažesnė.

3. IŠVADOS

(117) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reikėtų daryti išvadą, kad Danijos Karalystės prašymas toliau taikyti nacionalinius teisės aktus, kuriais nukrypstama nuo Reglamento (ES) 2019/1009 nuostatų, pateiktas 2020 m. sausio 27 d., yra priimtinas tiek, kiek jis taikomas fosforo trąšoms, nurodytoms Reglamente (ES) 2019/1009.

(118) Be to, kai nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, taikomos fosforo trąšoms, nurodytoms Reglamente (ES) 2019/1009, Komisijos nuomone, jos: — atitinka žmogaus sveikatos ir aplinkos apsaugos poreikius; — yra proporcingos siekiamiems tikslams; — nėra savavališko diskriminavimo priemonė; — nėra užslėptas prekybos tarp valstybių narių ribojimas.

(119) Todėl Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, gali būti patvirtintos, jei jos taikomos tokioms trąšoms.

(120) Tačiau, jei nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešta, taikomos trąšoms, išskyrus fosforo trąšas, nurodytas Reglamente (ES) 2019/1009, Komisija mano, kad jos turėtų neproporcingą poveikį vidaus rinkos veikimui, palyginti su siekiamo tikslo užtikrinimu. Todėl Komisijos nuomone, priemonė turi būti atmesta, jei ji taikoma tokioms trąšoms,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis Nacionalinės nuostatos, apie kurias Danijos Karalystė pranešė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 4 dalį, kuriomis nukrypstama nuo Reglamento (ES) 2019/1009 nuostatų dėl kadmio kiekio fosforo trąšose, t. y. draudimas pateikti Danijos rinkai trąšas, kurių sudėtyje kadmio kiekis viršija 48 mg/kg P2O5, yra patvirtinamos, kai jos taikomos Reglamento (ES) 2019/1009 I priedo PFK 1(B) pakategorės 3 dalies a punkto ii papunktyje ir PFK 1(C)(I) pakategorės 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytoms fosforo trąšoms, kol Sąjungos lygmeniu bus pritaikyta patikslinta suderinta ribinė vertė, lygi Danijos ribinei vertei arba už ją mažesnė.

2 straipsnis Nacionalinės nuostatos, apie kurias pranešė Danijos Karalystė, atmetamos, kai jos taikomos trąšoms, išskyrus Reglamento (ES) 2019/1009 I priedo PFK 1(B) pakategorės 3 dalies a punkto ii papunktyje ir PFK 1(C)(I) pakategorės 2 dalies a punkto ii papunktyje nurodytas fosforo trąšas.

3 straipsnis Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 27 d. Komisijos vardu Thierry BRETON Komisijos narys

(1) 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (OL L 170, 2019 6 25, p. 1).

(2) 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (OL L 304, 2003 11 21, p. 1).

(3) Žr. 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimus: 2006/347/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Švedijos Karalystė pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 41 punktas (OL L 129, 2006 5 17, p. 19), 2006/348/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Suomijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 40 punktas (OL L 129, 2006 5 17, p. 25), ir 2006/349/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Austrijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi (OL L 129, 2006 5 17, p. 31).

(4) Ypač pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 95 (anksčiau – 100a) straipsnį (2002 m. konsoliduota versija, OL C 325, 2002 12 24, p. 33).

(5) 1983 m. kovo 28 d. Tarybos direktyva 83/189/EEB, nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką (OL L 109, 1983 4 26, p. 8).

(6) OL C 124, 2020 4 17, p. 19.

(7) Sprendimas, Prancūzijos Respublika / Europos Bendrijų Komisija, C-41/93, 23–30 punktai.

(8) 1975 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 76/116/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su trąšomis, derinimo (OL L 24, 1976 1 30, p. 21).

(9) Žr. Sprendimą, Vokietija / Europos Komisija, C-360/14 P.

(10) Sprendimas Danija/Komisija, C-3/00, 58 punktas. Taip pat patvinta, pvz., Sprendimo Nyderlandų Karalystė/Komisija, T-234/04, 58 punkte, Sprendimo Land Oberösterreich ir Austrijos Respublika/Komisija, sujungtos bylos T-366/03 ir T-235/04, 62 punkte ir Sprendimo Vokietija/Komisija, C-512/99, 41 punkte.

(11) Žr. prie Komisijos pasiūlymo pridedamą poveikio vertinimą, kuris buvo konkrečiai skirtas kadmio ribinėms vertėms (SWD(2016) 64 final, 2/2 DALIS); https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2016/EN/SWD-2016-64-F1-EN-MAIN-PART-2.PDF; žr. 5, 6, 25, 28, 29, 32 puslapius ir I priedą.

(12) Teršalų maisto grandinėje reikalų grupės Europos Komisijos prašymu priimta mokslinė nuomonė dėl kadmio maiste. EFSA leidinys 2009, 980, p. 1.

(13) 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(14) Žr. 2012 m. Europos maisto saugos tarnybos mokslinę ataskaitą dėl su maistu suvartojamo kadmio kiekio Europos gyventojų populiacijoje, paskelbtą https://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/2551.pdf (EFSA leidinys 2012;10(1)).

(15) EFSA leidinys 2012;10(1).

(16) ES kadmio ir kadmio oksido rizikos įvertinimo ataskaita, cituojama SWD(2016) 64 final, p. 11.

(17) OL C 30, 1988 2 4, p. 1.

(18) COM(2016) 0157 final – 2016/084 (COD).

(19) Žr. Erik Smolders ir Laetitia Six tyrimą „Revisiting and updating the effect of phosphate fertilizers to cadmium accumulation in European agricultural soils“ (liet. Peržiūrėtas ir atnaujintas fosforo trąšų poveikis kadmio kaupimuisi Europos žemės ūkio paskirties dirvožemiuose), užsakytą „Fertilizers Europe“ 2013 m., paskelbtą http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_168_rd_en.pdf

(20) 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/702 dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija, C(2018) 2721, 54 punktas (OL L 118, 2018 5 14, p. 7); 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/348/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Suomijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 40 punktas (OL L 129, 2006 5 17, p. 25); 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/347/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Švedijos Karalystė pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 41 punktas (OL L 129, 2006 5 17, p. 19); 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/349/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Austrijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 41 punktas (OL L 129, 2006 5 17, p. 31).

(21) 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/702 dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija, C(2018) 2721, 55 punktas; 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/348/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Suomijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 42 punktas; 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/347/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Švedijos Karalystė pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 43 punktas; 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/349/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Austrijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 43 punktas.

(22) 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/702 dėl nacionalinių nuostatų dėl nitritų dėjimo į tam tikrus mėsos produktus, apie kurias pranešė Danija, C(2018) 2721, 55 punktas; 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/348/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Suomijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 42 punktas; 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/347/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Švedijos Karalystė pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 43 punktas; 2006 m. sausio 3 d. Komisijos sprendimas 2006/349/EB dėl nacionalinių nuostatų dėl didžiausio leistino kadmio kiekio trąšose, apie kurias Austrijos Respublika pranešė remdamasi EB sutarties 95 straipsnio 4 dalimi, 43 punktas.

(23) Teršalų maisto grandinėje reikalų grupės Europos Komisijos prašymu priimta mokslinė nuomonė dėl kadmio maiste. EFSA leidinys 2009, 980, p. 1.

(24) Teršalų maisto grandinėje reikalų grupės Europos Komisijos prašymu priimta mokslinė nuomonė dėl kadmio maiste. EFSA leidinys 2009, 980, p. 1.