Oficialusis leidinys L 102 , 19/04/1997 p. 0001 - 0003



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 686/97 1997 m. balandžio 14 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], kadangi pastaraisiais metais žuvų ištekliai yra pernelyg išeikvojami ir dėl to reikia didelių pastangų žvejybos veiklos stebėjimui ir kontrolei, kad padėtis būdų ištaisyta; kadangi reikia naudoti ekonomiškai efektyvias priemones ir tobulinti duomenų apie žvejybinę pastangą prieinamumą bei tikslumą, pavyzdžiui, diegiant palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemas; kadangi Taryba, vadovaudamasi Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 [3] 3 straipsniu, gali nuspręsti įdiegti Bendrijos žvejybos laivų buvimo vietos nuolatinio stebėjimo sistemą; kadangi valstybių narių patirtis, įgyta įgyvendinant bandomuosius projektus, pagal 1994 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 897/94, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 taikymo taisykles dėl bandomųjų projektų, susijusių su Bendrijos žvejybos laivų buvimo vietos nuolatinio stebėjimo sistema [4], parodė, kad žvejybos laivų buvimo vietai nustatyti gali būti naudojamos skirtingos palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos; kadangi tam tikrų kategorijų Bendrijos žvejybos laivų nuolatinis palydovinio ryšio stebėjimas pagerins žvejybinės pastangos valdymą, jautrių zonų stebėjimą, laivo žurnalų kryžminį tikrinimą ir iškrovimų kontrolę; kadangi palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema trečiųjų šalių vandenyse veikiantiems Bendrijos žvejybos laivams yra taikoma tik tada, kai ta trečioji šalis arba šalys yra įsipareigojusios taikyti palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemą Bendrijos vandenyse veikiantiems savo laivams; kadangi kai kurie Bendrijos laivai, žvejojantys tik pakrantėje ar kurių žvejybos reisai yra labai trumpi, galėtų būti atleisti nuo įpareigojimo taikyti palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemą; kadangi palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema užtikrina, kad vėliavos valstybė ir pakrantės valstybė narė gautų informaciją iš Bendrijos laivų vienu laiku; kadangi reikėtų numatyti galimybę taikyti alternatyvias palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemai sistemas; kadangi valstybė narė, pageidaujanti pasinaudoti šia galimybe, turi įrodyti, jog alternatyvioji sistema yra tokia pat veiksminga kaip ir palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 3 straipsnis pakeičiamas taip: "3 straipsnis 1. Visos valstybės narės įdiegia palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemą (toliau – LSS), skirtą Bendrijos žvejybos laivų padėčiai stebėti. LSS pradedama taikyti ne vėliau kaip nuo 1998 m. birželio 30 d. visiems Bendrijos žvejybos laivams, kurių ilgis tarp statmenų didesnis nei 20 metrų, arba bendras ilgis 24 metrai ir kurie priskiriami bet kuriai iš šių kategorijų: - laivai, žvejojantys atviroje jūroje, išskyrus Viduržemio jūrą, - laivai, žvejojantys trečiųjų šalių vandenyse, jei su atitinkama trečiąja šalimi arba šalimis sudarytuose susitarimuose tokios šalies ar šalių laivams, veikiantiems Bendrijos vandenyse, numatyta taikyti LSS, - laivai, žvejojantys žuvį, perdirbimui į miltus ir aliejų. 2. LLS pradedama taikyti ne vėliau kaip nuo 2000 m. sausio 1 d. visiems Bendrijos žvejybos laivams, kurių ilgis tarp statmenų didesnis nei 20 metrų, arba bendras ilgis 24 metrai, nepriklausomai kur šie laivai žvejotų. Tačiau LSS taikoma tik toje trečiojoje šalyje arba šalyse žvejojantiems Bendrijos žvejybos laivams, kuri (-ios) yra įsipareigojusi (-ios) taikyti LSS savo laivams, veikiantiems Bendrijos vandenyse. 3. Nepaisant šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatų, LSS netaikoma laivams: a) veikiantiems tik 12 jūrmylių zonoje nuo vėliavos valstybės narės bazinės linijos; arba b) kurie niekados nebūna jūroje ilgiau kaip 24 valandas, skaičiuojant nuo laivo išvykimo iki grįžimo į uostą. 4. Kai valstybė narė ima taikyti LSS su jos vėliava plaukiojantiems laivams, kuriems netaikomos šio straipsnio 1–3 dalys, šiems laivams turi būti suteikta tokia pati finansinė parama kaip ir tiems, kuriems LSS yra taikoma pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis. 5. Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojančiuose Bendrijos žvejybos laivuose, kuriems taikoma LSS, būtų įrengti ir pilnai veiktų palydovinio sekimo įrenginiai. Palydovinio sekimo įrenginys užtikrina galimybę vienu laiku per palydovą iš žvejybos laivo atitinkamai vėliavos valstybei ir pakrantės valstybei narei perduoti informaciją apie laivo geografinę padėtį ir, kai taikoma, 19b straipsnyje nurodytus pranešimus apie pastangą. Force majeure atveju, reikiama informacija perduodama naudojant radiją per radijo stotį, patvirtintą pagal Bendrijos taisykles tokiai informacijai priimti, arba 19c straipsnyje nurodytomis priemonėmis. 6. Bendrijos žvejybos laivų, kuriems taikoma LSS, kapitonai užtikrina, kad palydovinio sekimo įrenginiai bet kuriuo metu pilnai veiktų ir kad būtų perduodama 5 dalyje nurodyta informacija. Perdavimas atliekamas reikalaujamu dažnumu siekiant užtikrinti, kad vėliavos valstybė narė ir (arba) pakrantės valstybė narė galėtų veiksmingai stebėti laivus. 7. Valstybės narės įkuria ir valdo žvejybos stebėjimo centrus (toliau – ŽSC), kurie stebi žvejybą ir žvejybinę pastangą. ŽSC pradeda veikti ne vėliau kaip nuo 1998 m. birželio 30 d. Konkrečios valstybės narės ŽSC stebi su jos vėliava plaukiojančius žvejybos laivus nepriklausomai nuo to, kokiuose vandenyse jie veikia arba kokiame uoste stovi, bei Bendrijos žvejybos laivus, plaukiojančius su kitų valstybių narių vėliavomis, ir trečiųjų šalių žvejybos laivus, kuriems taikoma LSS, veikiančius konkrečios valstybės narės suverenumui arba jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse. 8. Visos vėliavos valstybės narės paskiria už ŽSC atsakingas kompetentingas institucijas ir imasi atitinkamų priemonių, užtikrinančių, kad jų ŽSC turėtų tinkamą personalą ir būtų aprūpintas kompiuterine technika bei programine įranga, galinčia automatiškai apdoroti duomenis ir perduoti juos elektroniniu būdu. Valstybės narės numato atsargines ir duomenų atgaminimo procedūras sistemos gedimo atveju. Valstybės narės gali turėti bendrą ŽSC. 9. Vėliavos valstybė narė imasi reikiamų priemonių, kad užtikrintų, jog duomenys, gauti iš jos žvejybos laivų, kuriems taikoma LSS, bus trejus metus saugomi kompiuterinėse formose. Pakrantės valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų, jog duomenys, gauti iš žvejybos laivų, kurie plaukioja su kitos valstybės narės arba su trečiosios šalies vėliavomis ir kuriems taikoma LSS, butų trejus metus saugomi kompiuterinėse rinkmenose. Komisija, pateikusi konkretų prašymą, gali patekti į šias rinkmenas. Taikomos 37 straipsnio nuostatos. 10. 36 straipsnyje nurodyta tvarka nustatomos išsamios šio straipsnio įgyvendinimo taisyklės. Komisija, visų pirma, remdamasi valstybės narės prašymu ir laikydamasi 36 straipsnio nuostatų, gali nuspręsti vietoj LSS taikyti alternatyvią sistemą, atsižvelgdama į pasiūlytos stebėjimo sistemos tipą, žvejybos laivo arba laivų tipą, žvejybos zoną arba zonas, gaudomas rūšis ir žvejybos reisų trukmę. Alternatyvioji sistema turi būti tokia pat veiksminga kaip ir LSS ir taikoma nediskriminuojant." 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1997 m. balandžio 14 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Van Aartsen [1] OL C 209, 1996 7 20, p. 7. [2] OL C 20, 1997 1 20. [3] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2489/96 (OL L 338, 1996 12 28, p. 12). [4] OL L 104, 1994 4 23, p. 18. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 376/96 (OL L 51, 1996 3 1, p. 31). --------------------------------------------------