ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Kad nebūtų pažeisti duomenų apsaugos reikalavimai, fondų paramos gavėjai apie duomenų, susijusių su jais, skelbimą turėtų būti informuoti iki informacijos paskelbimo. Informacija apie paramos gavėjus pateikiama paraiškose gauti paramą arba surenkant duomenis kitu būdu. Be to, paramos gavėjai turėtų būti informuoti apie jų teises pagal 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (2) ir apie taikomą naudojimosi šiomis teisėmis tvarką. Jei informacijos apie paramos gavėjus neįmanoma pateikti tuo metu, kai renkami asmens duomenys, siekiant nurodyti 2007 ir 2008 finansiniais metais patirtas išlaidas, paramos gavėjai per pagrįstą laikotarpį iki informacijos paskelbimo vis tiek turėtų būti informuoti apie su jais susijusių duomenų skelbimą.
(5)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Šiam tikslui pasiekti programoje siūloma tęsti biudžeto konsolidavimą, tuo pat metu gerinant augimo ir užimtumo sąlygas. Vidutinės trukmės tikslas, kurį sudaro struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), 2007 m. iš esmės pasiektas. Programoje planuojama, kad 2008 m. struktūrinis balansas šiek tiek susilpnės, o vėliau pagerės ir galiausiai vidutinės trukmės tikslas vėl bus pasiektas 2010 m., o struktūrinis perteklius (apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką) – 2011 m. Ankstesnėje programoje nebuvo numatyta pasiekti vidutinės trukmės tikslą per programos laikotarpį. Be to, daroma prielaida, kad ekonominės sąlygos padės pereiti prie nedidelio valdžios sektoriaus biudžeto pertekliaus. Pirminis balansas turėtų gerėti pagal tą pačią tendenciją iki 3,5 % BVP pertekliaus 2011 m. Numatomas konsolidavimas grindžiamas vien išlaidomis. Taip bus visiškai kompensuotas pajamų sumažėjimas daugiausia dėl 2008 m. įmonių apmokestinimo reformos ir nedarbo draudimo įmokos normos sumažinimo. Iki 2011 m. išlaidų santykis turėtų sumažėti 2,5 procentinio punkto ir sudaryti 41,5 % BVP – šį rodiklį planuojama pasiekti pirmiausia apribojant socialines išlaidas. Planuojama, kad bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri 2007 m. turėtų sumažėti iki 65 % BVP ir kuri vis dar viršija Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį sumažės dar 7,5 procentinio punkto.
31978R2214
1978 9 27 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 267/1
TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 2214/78
1978 m. rugsėjo 26 d.
dėl Europos ekonominės bendrijos ir Libano Respublikos bendradarbiavim o susitarimo sudarymo
EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA,
atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį,
ypač į jos 238 straipsnį,
atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (
1),
kadangi reikėtų sudaryti 1977 m. gegužės 3 d. Briuselyje pasira-
šytą Europos ekonominės bendrijos ir Libano Respublikos bend-radarbiavimo susitarimą,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis
Bendrijos vardu patvirtinamas Europos ekonominės bendrijos irLibano Respublikos bendradarbiavimo susitarimas.
Susitarimo tekstas pridedamas prie šio reglamento.
2 straipsnis
Europos Bendrijų Tarybos pirmininkas pateikia Susitarimo
49 straipsnyje numatytą pranešimą (
2).
3 straipsnis
Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos
Bendrijų oficialiajame leidinyje .
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valst ybėse narėse.
Priimta Briuselyje, 1978 m. rugsėjo 26 d.
Tarybos vardu
Pirmininkas
J. ERTL
(1) OL C 266, 1977 11 7, p. 18.(2) Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas
paskelbsEuropos Bendrijų oficialiajame leidinyje .258 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/13 t.
Oficialusis leidinys L 045 , 21/02/1976 p. 0003 - 0003

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 7 p. 0005

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 03 tomas 14 p. 0166

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 7 p. 0005

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 9 p. 0234

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 9 p. 0234



Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 369/76 1976 m. vasario 16 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2777/75 dėl referencinio laikotarpio apskaičiuojant mokestį ir šliuzo vartų kainą paukštienai EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento [1] nuomonę, kadangi 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2777/75 dėl bendro paukštienos [2] rinkos organizavimo apima mokesčių ir šliuzo vartų kainų sistemą, kurios vienas iš lyginamųjų komponentų yra tam tikrų rūšių pašarinių grūdų kainos pasaulinėje rinkoje; kadangi grūdų kainos pasaulinėje rinkoje paskutiniuosius keletą metų gana ženkliai svyravo; kadangi aiškėja, kad naudojant grūdų kainas pasaulinėje rinkoje, taikomas šešis mėnesius skaičiuojant iki metų ketvirčio, kuriam mokesčiai ir šliuzo vartų kaina turi būti apskaičiuojama, gali būti gautos reikšmės, jau nebeatspindinčios kainų tendencijų ne valstybėse narėse; kadangi dėl to yra koreguotinas atskaitos lygmuo, kuriuo remiantis atliekami skaičiavimai, nustatant referencinį 5 mėnesių laikotarpį, prasidedantį prieš tą mėnesį, kuriam nustatomi mokesčiai ir šliuzo vartų kaina, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2777/75 4 straipsnio 1 dalies a punkto trečioji pastraipa keičiama taip: "Pašarinių grūdų kainos pasaulinėje rinkoje turi būti nustatomos kas metų ketvirtį remiantis tokių grūdų kainomis, kurios buvo užregistruotos per penkerių mėnesių laikotarpį, besibaigiantį vieną mėnesį prieš tą metų ketvirtį, kuriam yra skaičiuojama minėtasis komponentas." 2 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2777/75 7 straipsnio 2 dalis keičiama taip: "Pašarinių grūdų kiekio kaina nustatoma kas ketvirtį, remiantis tokių grūdų kainomis pasaulinėje rinkoje, kurios buvo užregistruotos per penkių mėnesių laikotarpį, besibaigiantį vieną mėnesį prieš tą metų ketvirtį, kuriam yra nustatoma šliuzo vartų kaina." 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 1976 m. gegužės 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1976 m. vasario 16 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Hamilius [1] OL C 28, 1976 2 9, p. 41. [2] OL L 282, 1975 11 1, p. 77. --------------------------------------------------
1.

ESRV sekretoriatas: a) padės adresatams užtikrindamas koordinuotą pranešimų teikimą ir parengdamas atitinkamas formas, taip pat prireikus išsamiai aprašydamas procedūrą ir tolesnių veiksmų tvarkaraštį; b) patikrins, kokių tolesnių veiksmų ėmėsi adresatai, teiks pagalbą jiems paprašius ir Bendrajai valdybai teiks ataskaitas apie tolesnius veiksmus. Vertinimai bus pradedami tokia tvarka: i) per 12 mėnesių, įsigaliojus DORA dėl A ir B rekomendacijų įgyvendinimo; ii) per 18 mėnesių, įsigaliojus DORA dėl C rekomendacijos įgyvendinimo; iii) per 24 mėnesius, įsigaliojus DORA dėl A rekomendacijos įgyvendinimo; iv) per 36 mėnesius, įsigaliojus DORA dėl A rekomendacijos įgyvendinimo; v) per 42 mėnesių, įsigaliojus DORA dėl C rekomendacijos įgyvendinimo.
8.

Šią priemonę papildo sudėtinė reikšmingumo riba, kaip orientyras abipusiškumą taikančioms atitinkamoms institucijoms dėl galimo de minimis principo taikymo, kurią sudaro: a) šalyje veiklos leidimus gavusių G-SII ir O-SII aukščiausiu konsolidavimo lygiu jų bankų prudencinio konsolidavimo ribose bendrų pradinių pozicijų Prancūzijos ne finansų bendrovių sektoriaus atžvilgiu riba, lygi 2 mlrd. EUR; b) 300 mln. EUR riba, taikytina šalyje veiklos leidimus gavusioms G-SII ir O-SII, lygi 1 punkte nurodytai ribai arba ją viršijanti: i) registruotą buveinę Prancūzijoje turinčios ne finansų bendrovės vienos pradinės pozicijos atveju; ii) susijusių ne finansų bendrovių grupės, aukščiausiu konsolidavimo lygiu turinčios registruotą buveinę Prancūzijoje, pradinių pozicijų sumos, apskaičiuotos pagal 3 dalies a punktą, atveju; iii) aukščiausiu konsolidavimo lygiu registruotą buveinę Prancūzijoje turinčių ne finansų bendrovių, kurios priklauso susijusių ne finansų bendrovių grupei, turinčiai registruotą buveinę aukščiausiu konsolidavimo lygiu ne Prancūzijoje, kaip pateikta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 VIII priedo C 28.00 ir C 29.00 šablonuose, pradinių pozicijų sumos atveju; c) G-SII ar O-SII reikalavimus atitinkančio kapitalo aukščiausiu konsolidavimo lygiu 5 procentų riba, b dalyje nurodytų pozicijų atžvilgiu, atsižvelgus į rizikos mažinimo metodų poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399–403 straipsnius. Ribos, nurodytos b ir c dalyse, turi būti taikomos nepriklausomai nuo to, ar atitinkamas subjektas ar ne finansų bendrovė yra labai įsiskolinę ar ne. Pradinės pozicijos vertė, nurodyta a ir b dalyse, apskaičiuojama vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 389 ir 390 straipsniais, prieš atsižvelgiant į kredito rizikos mažinimo poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399-403 straipsnius, kaip nurodyta teikiant informaciją pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnį.
4.

Per pirmuosius penkerius EPOS ERIC veiklos metus, per kuriuos įnašai bus tokie, kokie nurodyti 1 lentelėje, tų valstybių, kurios mokės didesnį arba mažesnį mokestį negu nominalus narystės mokestis, balsavimo teisėms bus pritaikytas koeficientas, nustatytas pagal sumokėtos narystės mokesčio (mfi , 1 lentelė) ir nominalaus narystės mokesčio (nmfi , 1 lentelė) santykį; balsavimo teisių apskaičiavimo tikslais nustatoma viršutinė nominalaus narystės mokesčio riba – 200 000 EUR. Visa balso teisė sudaro vieną balsą. 1 lentelėje nurodyti kiekvieno nario kasmet mokami narystės mokesčiai ir balsai. 1 lentelė Narystės mokestis pagal valstybes (1) Narys/ nuolatinis stebėtojas BVP (mlrd. EUR) BVP (%) Narystės mokestis (tūkst. EUR per metus) Balsai Nominalus (mfi ) Įnešta Albanija 10 0,1 64 Austrija 340 2,0 108 Belgija 410 2,5 117 80 0,7 Bulgarija 46 0,3 69 Kroatija 44 0,3 69 Kipras 18 0,1 65 Čekija 167 1,0 85 85 1 Danija 266 1,6 98 50 0,5 Estija 20 0,1 66 Suomija 209 1,3 97 90 1 Prancūzija 2 181 13,1 350 200 1 Vokietija 3 033 18,2 462 200 1 Graikija 176 1,1 86 Vengrija 110 0,7 77 Islandija 15 0,1 65 Airija 256 1,5 97 97 1 Italija 1 642 9,8 279 200 1 Latvija 24 0,1 66 Lietuva 37 0,2 68 Liuksemburgas 51 0,3 70 Makedonija 9 0,1 64 Juodkalnija 4 0,0 63 Nyderlandai 677 4,1 152 152 1 Norvegija 348 2,1 110 109 1 Lenkija 430 2,6 121 119 1 Portugalija 180 1,1 87 80 0,9 Rumunija 160 1,0 84 84 1 Serbija 34 0,2 67 Slovakija 79 0,5 73 Slovėnija 39 0,2 68 50 0,7 Ispanija 1 076 6,4 205 100 0,5 Švedija 447 2,7 122 Šveicarija 605 3,6 144 142 Turkija 645 3,9 148 Jungtinė Karalystė 2 577 15,4 402 200 1 IŠ VISO 16 363 100,0 4 400
(7)

svarbu nustatyti procedūrą dėl makroprudencinės politikos tarptautinio poveikio sisteminio vertinimo, kuria siekiama užtikrinti, kad makroprudencinės politikos kūrėjai atliktų savo pasiūlytų priemonių galimo tarptautinio poveikio išankstinį vertinimą. Be to, atsižvelgiant į šiuo metu galiojančius Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (5), Direktyvos 2013/36/ES ir Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendacijos ESRV/2013/1 (6) reikalavimus, makroprudencinės politikos kūrėjai turėtų atlikti savo vykdomos politikos esamo tarptautinio poveikio ex post vertinimus. Valstybių narių atliktas analitinis darbas papildys ESRV atliktą analitinį darbą;
(2)

Pagal KRR 4 straipsnio 1 dalies 98 punktą ECAI yra kredito reitingų agentūra, kuri yra užregistruota arba sertifikuota pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1060/2009 (3) (toliau – KRA reglamentas) arba centrinis bankas, kuris nustato kredito reitingus, kuriems KRA reglamentas netaikomas. Dėl to šis sprendimas turėtų būti taikomas visų šių ECAI reitingams, išskyrus ECAI, kurios šiuo etapu neužsakomųjų reitingų neteikia. Be to, atsižvelgiant į sąsajas su ECAI kredito rizikos vertinimų priskyrimu pagal KRR 136 straipsnio 1 dalį, šis sprendimas turėtų būti taikomas visų ECAI, kurioms taikyta priskyrimo tvarka, reitingams. Kad būtų atsižvelgta į KRR 98 konstatuojamojoje dalyje išdėstytus aspektus, susijusius su rinkos atvėrimu kitoms įmonėms, kartu išsaugant griežtą visoms ECAI taikomą tvarką ir reikalavimus, Sprendimas turėtų būti taikomas ir toms ECAI, kurios teikia tik neužsakomuosius reitingus.
Oficialusis leidinys C 102 , 04/04/1996 p. 0001 - 0002



Europos parlamentas Taryba Komisija Modus Vivendi 1994 m. gruodžio 20 d. tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl aktų, priimtų pagal EB sutarties 189b straipsnyje nustatytą procedūrą, įgyvendinimo priemonių (96/C 102/01) (Šis tekstas pakeičia tekstą, paskelbtą 1995 m. lapkričio 8 d. OL C 293, ir jį panaikina) 1. Šios gairės skirtos įveikti sunkumus, kurie atsirado priimant aktus pagal Sutarties 189b straipsnyje numatytą procedūrą dėl priežasčių, susijusių su komiteto procedūros klausimu. 2. Jos jokiu būdu nepažeidžia trijų institucijų pareikštų principinių pozicijų. 3. Trys institucijos pažymi, kad aktams, priimtiems pagal EB sutarties 189b straipsnyje nustatytą procedūrą, taikomų įgyvendinimo priemonių klausimas, kai tų priemonių priėmimas yra patikėtas Komisijai, bus nagrinėjamas Europos Parlamento, Komisijos ir kelių valstybių narių prašymu per 1996 m. numatytą Sutarčių persvarstymą. Klausimą nagrinėti bus pavesta Svarstymų grupei. 4. Atitinkamam Europos Parlamento komitetui tuo pačiu metu ir tomis pačiomis sąlygomis kaip ir pagrindiniame akte minėtam komitetui bus atsiųstas bet kuris Komisijos pateiktas bendrojo įgyvendinimo akto projektas ir jam nustatytas tvarkaraštis. Komisija atitinkamam Europos Parlamento komitetui praneša, ar kokia nors konkreti priemonė turi būti priimta skubiai, ir jam taip pat praneša apie bet kurį kitą galintį iškilti sunkumą. Atitinkamas Europos Parlamento komitetas įsipareigoja prireikus taikyti skubią procedūrą. Komisija atitinkamam Europos Parlamento komitetui praneša, kai Komisijos priimtos ar numatytos priimti priemonės neatitinka pagrindiniame akte minėto komiteto pareikštos nuomonės arba kai, nesant jokios pareikštos nuomonės, Komisija privalo pateikti Tarybai pasiūlymą dėl priimtinos priemonės. 5. Taryba priima bendrojo įgyvendinimo akto projektą, kuris jai yra perduotas laikantis įgyvendinimo procedūros, tik: - pranešusi Europos Parlamentui ir nustačiusi pagrįstos trukmės laiką, per kurį ji turi gauti jo nuomonę, ir - nepalankios nuomonės atveju, tinkamai ir nedelsdama atsižvelgusi į Europos Parlamento požiūrį, kad galėtų rasti atitinkamą sisteminį sprendimą. Bet kuriuo atveju aktas priimamas iki specialiose pagrindinio akto nuostatose nustatyto termino. 6. Laikydamasi šio modus vivendi, Komisija, kiek įmanoma, atsižvelgia į Europos Parlamento pastabas ir kiekviename procedūros etape jam praneša apie veiksmus, kurių ji ketina jų atžvilgiu imtis, kad Parlamentas galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, turėdamas visą informaciją apie faktus. 7. Šis modus vivendi taikomas nuo tos dienos, kai jį patvirtina visos trys institucijos. Priimta Briuselyje vienas tūkstantis devyni šimtai devyniasdešimt ketvirtųjų metų gruodžio dvidešimtą dieną. Europos Sąjungos Tarybos vardu Klaus Kinkel Europos Parlamento vardu Nicole Fontaine Europos Komisijos vardu Jacques Delors --------------------------------------------------
„4.

Nedarant poveikio Komisijos kolegialumo principui, kiekvienas Komisijos narys prisiima politinę atsakomybę už jam priskirtą sritį. Komisijos pirmininkas yra visiškai atsakingas už bet kurio interesų konflikto, kuris neleidžia Komisijos nariui atlikti savo pareigų, nustatymą. Komisijos pirmininkas taip pat yra atsakingas už visus tolesnius veiksmus, kurių imamasi tokiomis aplinkybėmis, ir apie juos raštu nedelsdamas informuoja Parlamento pirmininką. Komisijos narių dalyvavimą rinkimų kampanijose reglamentuoja Europos Komisijos narių elgesio kodeksas. Komisijos nariai gali dalyvauti rinkimų kampanijose Europos Parlamento rinkimuose, taip pat ir iškeldami savo kandidatūrą. Be to, Europos politinės partijos gali juos pasirinkti pagrindiniais kandidatais („Spitzenkandidat“) į Komisijos pirmininko pareigas. Komisijos pirmininkas tinkamu laiku informuoja Parlamentą apie tai, ar vienas arba keli Komisijos nariai kandidatuos per rinkimų į Parlamentą kampanijas, ir apie priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti nepriklausomumo, sąžiningumo ir apdairumo principų, kurie numatyti SESV 245 straipsnyje ir Europos Komisijos narių elgesio kodekse, laikymąsi. Bet kuris kandidatuojantis ar rinkimų į Parlamentą kampanijoje dalyvaujantis Komisijos narys įsipareigos vykstant kampanijai nesilaikyti pozicijos, kuri neatitiktų jo pareigos laikytis konfidencialumo ar pažeistų kolegialumo principą. Kandidatuojantys ar rinkimų į Parlamentą kampanijoje dalyvaujantys Komisijos nariai negali naudotis Komisijos žmogiškaisiais ar materialiniais ištekliais su rinkimų kampanija susijusiai veiklai vykdyti.“
25.

Kiekvienais metais vyriausiasis įgaliotinis konsultuojasi su Europos Parlamentu dėl perspektyvų dokumento, kuris perduodamas ne vėliau kaip atitinkamų metų birželio 15 d. ir kuriame išdėstomi pagrindiniai BUSP aspektai ir esminės pasirinkimo galimybės, įskaitant finansinį poveikį Sąjungos bendrajam biudžetui, n–1 metais pradėtų priemonių vertinimą ir BUSP koordinavimo ir papildomumo su kitomis Sąjungos išorės finansinėmis priemonėmis įvertinimą. Be to, vyriausiasis įgaliotinis reguliariai teikia informaciją Europos Parlamentui, ne rečiau kaip penkis kartus per metus surengdamas bendrus konsultacijų posėdžius, kurie yra įprasto politinio dialogo BUSP klausimais dalis ir dėl kurių turi būti susitarta ne vėliau kaip per Taikinimo komiteto posėdį. Dėl dalyvavimo tuose posėdžiuose atitinkamai sprendžia Europos Parlamentas ir Taryba, atsižvelgdami į informacijos, kuria keičiamasi tuose posėdžiuose, tikslą ir pobūdį. Komisija kviečiama dalyvauti tuose posėdžiuose. Jeigu Taryba priima su išlaidomis susijusį sprendimą dėl BUSP, vyriausiasis įgaliotinis nedelsdamas ir kiekvienu atveju ne vėliau kaip per penkias darbo dienas po to siunčia Europos Parlamentui numatytų išlaidų sąmatą (toliau – finansinė pažyma), visų pirma išlaidų, susijusių su trukme, įdarbintu personalu, patalpų ir kitos infrastruktūros naudojimu, transporto priemonėmis, mokymo poreikiais ir saugumo susitarimais. Kas ketvirtį Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie BUSP veiksmų įgyvendinimą ir finansines prognozes likusiam finansinių metų laikotarpiui.
2.

Procesiniame dokumente paminėti šio dokumento priedai, kurių pobūdis neleidžia pateikti jų per e-Curia, gali būti perduoti atskirai pagal Procedūros reglamento 43 straipsnio 1 dalį su sąlyga, kad šie priedai nurodyti per e-Curia pateikto dokumento priedų sąraše. Priedų sąraše turi būti išvardyti priedai, kurie bus pateikti atskirai. Šiuos priedus kanceliarija turi gauti ne vėliau kaip per dešimt dienų nuo procesinio dokumento pateikimo per e-Curia.
1.2.

„Informacija“ reiškia rašytinę ar žodinę informaciją, kokia bebūtų jos laikmena ar autorius. 1.2.1. „Konfidenciali informacija“ reiškia „ES įslaptintą informaciją“ (ESĮI) ir neįslaptintą „kitą konfidencialią informaciją“. 1.2.2. „ES įslaptinta informacija“ (ESĮI) – bet kokia informacija ir medžiaga, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“, „RESTREINT UE“ ar kitomis atitinkamomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis slaptumo žymomis, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos Sąjungos interesams arba vienai ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į tai, ar ta informacija atsirado Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų. a) „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta ypatingai didelė žala esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams. b) „SECRET UE“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti labai pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams. c) „CONFIDENTIEL UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams. d) „RESTREINT UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurių atskleidimas be leidimo gali būti nenaudingas Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams. 1.2.3. „Kita konfidenciali informacija“ reiškia bet kokią kitą Parlamento prašomą perduoti ir (arba) Komisijos perduodamą konfidencialią informaciją, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga.
5.

Tarp 135 ir 136 straipsnių įrašomas naujas 135a straipsnis: „135a straipsnis Pateikus pareiškimus, nurodytus 135 straipsnio 1 dalyje ir tam tikrais atvejais 135 straipsnio 2 ir 3 dalyse, Pirmosios instancijos teismas, vadovaudamasis teisėjo pranešėjo pranešimu ir išklausęs generalinį advokatą bei šalis, gali nuspręsti priimti sprendimą dėl ieškinio be žodinės proceso dalies, išskyrus atvejus, kai viena iš šalių pateikia prašymą, kuriame išdėstomi motyvai, dėl kurių ji pageidauja būti išklausyta. Šis prašymas pateikiamas per mėnesį po to, kai šaliai buvo pranešta apie rašytinės proceso dalies pabaigą. Pirmininkas gali pratęsti šį terminą.“
4.

Dėl pakeitimo balsuojama vardiniu būdu, jei to pageidauja ketvirtadalis Komiteto narių. Be to, dėl kiekvienos nuomonės balsuojama vardiniu būdu, jei to pageidauja ne mažiau kaip dešimt narių.
(11)

dėl valstybinių įmonių, pavyzdžiui, nacionalinės oro transporto bendrovės „Air Malta“ ir energetikos bendrovės „Enemalta“, restruktūrizavimo, būtų galima pagerinti jų finansinės veiklos rezultatus ir kartu sumažinti valstybės finansų neapibrėžtuosius įsipareigojimus. Politinės pastangos energetikos sektoriuje itin pastebimos, nes pagrindinės energijos tiekėjos „Enemalta“ vyriausybės užtikrinta skola sudaro apie 10 % BVP. Be to, galima tikėtis, kad dėl to sumažės poreikis ateityje teikti valstybės subsidijas;
(7)

Programoje pateiktos biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – iki 2013 m. valdžios sektoriaus balansą sumažinti iki 3 % BVP pamatinės vertės, t. y. iki 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto termino. Programoje numatoma, kad nominalusis biudžeto deficitas 2011 m. sumažės iki 6 % BVP ir 2012 m. toliau mažės iki 4,6 %, o 2013 m. galiausiai pasieks 3 %. Numatoma, kad pirminis balansas keisis panašiai ir programos laikotarpio pabaigoje pasieks – 0,1 % BVP, palyginti su – 5,5 % BVP 2010 m. Struktūrinis deficitas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, po 2010 m. toliau mažės ir 2011 m. sieks apie 5 % BVP, 2012 m. – 4 % BVP, o 2013 m. – 2,75 % BVP. 2010–2013 m. vidutinės metinės fiskalinės pastangos sudarytų 0,9 % BVP, t. y. šiek tiek mažiau negu rekomenduota Tarybos (daugiau kaip 1 % BVP vidutiniškai per metus). Programoje apibrėžta konsolidavimo strategija būtų grindžiama priemonėmis, kuriomis ribojamas išlaidų augimas visais valdžios sektoriaus lygmenimis, be to, 2011 m. bus palaipsniui nutrauktos priemonės pagal EEAP. Prancūzijos valdžios institucijos ketina toliau mažinti galiojančių mokestinių lengvatų poveikį biudžetui maždaug 0,1 % BVP kasmet, pradedant 2011 m. Konsolidavimo strategijai paremti skirtos priemonės dar nepatikslintos, tačiau turėtų būti apibrėžtos per ateinančius mėnesius. Programoje laikoma, kad vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą per programos laikotarpį atnaujintoje stabilumo programoje nenumatyta.