ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

Šią priemonę papildo sudėtinė reikšmingumo riba, kaip orientyras abipusiškumą taikančioms atitinkamoms institucijoms dėl galimo de minimis principo taikymo, kurią sudaro: a) šalyje veiklos leidimus gavusių G-SIIs ir O-SIIs aukščiausiu konsolidavimo lygiu jų bankų prudencinio konsolidavimo ribose bendrų pradinių pozicijų Prancūzijos ne finansų bendrovių sektoriaus atžvilgiu riba, lygi 2 mlrd. EUR; b) 300 mln. EUR riba, taikytina šalyje veiklos leidimus gavusioms G-SIIs ir O-SIIs, lygi 1 punkte nurodytai ribai arba ją viršijanti: i) registruotą buveinę Prancūzijoje turinčios ne finansų bendrovės vienos pradinės pozicijos atveju; ii) susijusių ne finansų bendrovių grupės, aukščiausiu konsolidavimo lygiu turinčios registruotą buveinę Prancūzijoje, pradinių pozicijų sumos, apskaičiuotos pagal 3 dalies a punktą, atveju; iii) registruotą buveinę Prancūzijoje turinčių ne finansų bendrovių, kurios priklauso susijusių ne finansų bendrovių grupei, turinčiai registruotą buveinę aukščiausiu konsolidavimo lygiu ne Prancūzijoje, kaip pateikta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 VIII priedo C 28.00 ir C 29.00 šablonuose, pradinių pozicijų sumos atveju; c) G-SII ar O-SII reikalavimus atitinkančio kapitalo aukščiausiu konsolidavimo lygiu 5 procentų riba, b dalyje nurodytų pozicijų atžvilgiu, atsižvelgus į rizikos mažinimo metodų poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399–403 straipsnius. Ribos, nurodytos b ir c dalyse, turi būti taikomos nepriklausomai nuo to, ar atitinkamas subjektas ar ne finansų bendrovė yra labai įsiskolinę ar ne. Pradinės pozicijos vertė, nurodyta a ir b dalyse, apskaičiuojama vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 389 ir 390 straipsniais, prieš atsižvelgiant į kredito rizikos mažinimo poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399-403 straipsnius, kaip nurodyta teikiant informaciją pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnį.
(11)

2018 m. vartotojų apsaugos teisės aktuose buvo nustatyti apribojimai teikiant būsto hipotekos produktus hipotekos skolininkams, kurių skolos ir pajamų (DTI) santykis (prieš atskaitant mokesčius) viršija 4, o LTV santykis yra didesnis nei 60 %. Pagal šiuos apribojimus: a) palūkanos turi būti fiksuotos ne mažiau kaip 5 metus; ir b) atidėta amortizacija taikoma tik tuo atveju, jei paskolos palūkanų norma yra fiksuota ne mažiau kaip 30 metų. Be to, 2014 m. buvo paskelbta hipotekos bankų priežiūros sistema (angl. Supervisory Diamond for mortgage banks). Ją sudaro tam tikri lyginamieji rodikliai ir ribinės vertės, nustatytos tam tikroms rizikos sritims bankininkystės srityje, ir ja siekiama padidinti hipotekinių paskolų likučių kredito kokybę 2018 m. ir 2020 m., taip darant poveikį naujų paskolų teikimui. Be to, 2018 m. anticiklinio kapitalo rezervo norma buvo padidinta du kartus: nuo 0 % iki 0.5 % nuo 2019 m. kovo 1 d.; ir nuo 0.5 % iki 1 % nuo 2019 m. rugsėjo mėn. Be to, Danijos sisteminės rizikos taryba rekomendavo nuo 2020 m. birželio mėn. šią normą dar padidinti nuo 1 % iki 1,5 % ir paskelbė gaires, kad ji turėtų būti padidinta iki galimos didžiausios 2,5 % ribos, išskyrus atvejį, jei Danijos finansų sistemoje labai pasikeistų rizikos susidarymas. Galiausiai, Danijos finansų priežiūros institucija (Finanstilsynet) paskelbė gaires, kuriose reikalaujama, kad kredito įstaigos, suteikdamos paskolas įsigyti nekilnojamąjį turtą geografinėse vietovėse, kuriose gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos didėjo, atsargiai atliktų namų ūkių kredito vertinimą;
2.

1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktas dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos konvencijos parengimo ir minėtos konvencijos pasirašymo 1995 m. liepos 26 d. (OL C 316, 1995 11 27, p. 48) — 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos aktas dėl protokolo prie Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos parengimo ir minėto protokolo pasirašymo 1996 m. rugsėjo 27 d. (OL C 313, 1996 10 23, p. 1) — 1996 m. lapkričio 29 d. Tarybos aktas dėl Protokolo dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos aiškinimo Europos Bendrijų Teisingumo Teismo preliminariais nutarimais parengimo, remiantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, ir minėto protokolo pasirašymo 1996 m. lapkričio 29 d. (OL C 151, 1997 5 20, p. 1) — 1997 m. birželio 19 d. Tarybos aktas dėl Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos Antrojo protokolo sudarymo ir minėto antrojo protokolo pasirašymo 1997 m. birželio 19 d. (OL C 221, 1997 7 19, p. 11)
n)

pagal Reglamento 25 straipsnio 1 dalies c, d, g ir h punktus, kai atliekamos saugumo analizės, kurios gali tapti priežastimi atlikti vidaus tyrimus, susijusius su kibernetinio saugumo incidentais ir IT sistemos pažeidimais, – be kita ko, atliekant minėtas analizes dalyvauja išorės subjektas – CERT-ES ir taip užtikrinamas vidaus saugumas pasitelkiant stebėjimą vaizdo kameromis, prieigos kontrolę, taip pat tyrimo tikslus, užtikrinamas ryšių ir informacinių sistemų saugumas ir įgyvendinamos techninės atsakomosios priemonės saugumo srityje. Agentūra gali apriboti kai kurias šio sprendimo 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas duomenų subjektų teises, susijusias su informacija, galinčia daryti didelį poveikį toms saugumo analizėms, vidaus saugumo užtikrinimo priemonėmis, įskaitant prieigos kontrolę, saugumo tyrimus ir technines atsakomąsias saugumo priemones.
4.

Po 56 straipsnio įterpti naują skirsnį ir į jį įtraukti naują 56a straipsnį: „2a skirsnis Dėl keitimosi informacija su šalims atstovaujančiais asmenimis per e-Curia 56a straipsnis e-Curia 1. Išskyrus 57 straipsnio 2 dalyje, 72 straipsnio 4 dalyje, 80 straipsnio 1 dalyje, 105 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 147 straipsnio 6 dalyje, 148 straipsnio 9 dalyje ir 178 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus atvejus, visi procesiniai dokumentai pateikiami ir įteikiami per e-Curia. 2. Procesinių dokumentų pateikimo ir įteikimo per e-Curia taisyklės nurodomos Bendrojo Teismo priimtame sprendime. Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 3. Naudojimasis e-Curia galimas tik sukūrus prieigos paskyrą laikantis 2 dalyje minimame sprendime nustatytų sąlygų. 4. Tuo atveju, kai procesinis dokumentas per e-Curia pateikiamas prieš perduodant patvirtinamuosius dokumentus, kurių reikalaujama tam, kad būtų patvirtinta prieigos paskyra, tokių dokumentų popierinė versija Teismo kanceliarijai pateikiama ne vėliau kaip per dešimt dienų nuo šio procesinio dokumento pateikimo. Šis terminas negali būti pratęstas ir 60 straipsnis netaikomas. Jeigu per nustatytą terminą patvirtinamųjų dokumentų negaunama, Bendrasis Teismas pripažįsta, kad per e-Curia pateiktas procesinis dokumentas yra nepriimtinas. 5. Jeigu techniškai neįmanoma naudotis e-Curia, neatmetant galimybės taikyti Statuto 45 straipsnio antros pastraipos, procesinis dokumentas gali būti pateikiamas arba įteikiamas bet kuriuo iš esamų tinkamų būdų. Veiksmai, kurių tokiu atveju reikėtų imtis, nurodyti 2 dalyje minimame sprendime.“
f)

per e-Curia pateikto ieškinio tekste minimi šio ieškinio priedai, kurių neįmanoma pateikti per e-Curia dėl jų pobūdžio, gali būti perduoti atskirai, popieriniu formatu laikantis Procedūros reglamento 45 straipsnio 2 dalies pirmos ir antros pastraipų, su sąlyga, kad jie nurodyti šio per e-Curia pateikto ieškinio priedų sąraše. Šiame sąraše turi būti identifikuoti priedai, kurie bus pateikti atskirai. Šiuos priedus kanceliarija turi gauti ne vėliau nei per dešimt dienų nuo ieškinio pateikimo per e-Curia.
50.

Įprastai teismo posėdį sudaro trys dalys: pasisakymai, Teisingumo Teismo narių klausimai ir replikos. Atsižvelgiant į tai, ką Teisingumo Teismas jau žino iš per rašytinį procesą pateiktų dokumentų, pasisakymų tikslas yra išaiškinti ir išsamiau išnagrinėti klausimus, kurie, kalbą sakančio asmens nuomone, yra ypač svarbūs Teisingumo Teismo sprendimui. Sakant kalbą reikia vengti kartoti to, kas jau buvo nurodyta per rašytinį procesą. Paprastai nereikia priminti faktinių ir teisinių bylos aplinkybių. Pasisakymą rekomenduojama pradėti nurodant dėstymo planą, kurio bus laikomasi. Sakant kalbą turi būti atsakoma į klausimus, kuriuos Teisingumo Teismas galimai pateikė iš anksto, norėdamas per posėdį gauti atsakymus. Jei Teisingumo Teismas posėdžio dalyvių prašė sakant kalbas sutelkti dėmesį į tam tikrus konkrečius klausimus, kalbas sakantys asmenys neturi aptarti kitų bylos aspektų, nebent mano, kad jie yra ypač svarbūs Teisingumo Teismo sprendimui. Kiek įmanoma, kalbas sakantys asmenys, kurių pozicijos yra panašios, turi vengti iš naujo dėstyti per tą patį posėdį jau pateiktus argumentus. Dėl pasisakymų trukmės žr. 51 punktą. Paprastai Teisingumo Teismo narių klausimų tikslas yra leisti kalbas sakantiems asmenims, atsižvelgiant tiek į jų pasisakymus, tiek į per rašytinį procesą pateiktus dokumentus, paaiškinti ar išsamiau išdėstyti tam tikrus klausimus. Replikų tikslas – leisti kalbas sakantiems asmenims trumpai atsakyti į per posėdį pateiktas pastabas, bet tik tuo atveju, jei, jų nuomone, tai būtina. Replika turi būti tik atsakoma į minėtas pastabas ir negali būti aptariami kiti klausimai.
3)

II priedas (4 straipsnio antrojoje pastraipoje nurodytas sąrašas) pakeičiamas taip: „Belgija Teisingumo ministras Čekijos Respublika Česká advokátni komora Danija Teisingumo ministras Vokietija Bundesrechtsanwaltskammer Estija Teisingumo ministras Graikija Teisingumo ministras Ispanija Teisingumo ministras Prancūzija Teisingumo ministras Airija The Minister for Justice, Equality and Law Reform Italija Teisingumo ministras Kipras Viešosios tvarkos ir teisingumo ministras Latvija Tieslietu ministrija Lietuva Teisingumo ministerija Liuksemburgas Teisingumo ministras Vengrija Teisingumo ministras Malta Ministry of justice and Home Affairs Nyderlandai Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten Austrija Federalinis teisingumo ministras Lenkija Teisingumo ministras Portugalija Teisingumo ministras Slovėnija Teisingumo ministras Slovakija Slovenská Advokátska Komora Suomija Teisingumo ministerija Švedija Sveriges Advokatsamfund Jungtinė Karalystė The Law Society, London (Anglijoje arba Velse gyvenantiems prašytojams) The Law Society of Scotland, Edinburgh (Škotijoje gyvenantiems prašytojams) The Incorporated Law Society of Northern Ireland, Belfast (Šiaurės Airijoje gyvenantiems prašytojams)“.
(8)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei prognozuojama programoje. 2010 m. pajamos gali būti mažesnės už numatomą 0,25 % BVP, ypač atsižvelgiant į tai, kad programa parengta prieš Konstituciniam teismui priimant sprendimą, kuriuo panaikinamas parlamento patvirtintas bendrasis verte pagrįstas nekilnojamojo turto mokestis, ir joje į tai neatsižvelgta. Išlaidų dalyje numatomi tam tikri perviršiai dėl išlaidų, susijusių su oro transporto bendrovės MALEV renacionalizavimu, ir dėl to, kad planuojamas subsidijos tolimojo susisiekimo viešojo transporto sistemai sumažinimas nėra visiškai paremtas struktūrinėmis priemonėmis. Programoje taip pat numatomas papildomas taupymas biudžeto skyriuose dėl neseniai nustatytos vyriausiųjų finansų pareigūnų sistemos, bet tai nėra užtikrinta, nes dar neparemta konkrečiomis priemonėmis. Galiausiai vis dar reikia gauti patvirtinimą pagal pranešimo procedūrą dėl 2010 m. vienkartinių 0,25 % BVP pajamų, gautų kriterijus atitinkančius darbuotojus ir pensininkus perkėlus iš privačios pensijų sistemos pakopos į valstybinę. Kita vertus, nepalankių pokyčių poveikiui kompensuoti turimi maždaug 0,25 % BVP biudžeto rezervai, kuriuos būtų galima įšaldyti, o nenumatytiems atvejams skirtos išlaidos galėtų būti sumažintos 0,2 % BVP. Kalbant apie 2011 m. ir 2012 m., be bazės efekto, įskaitant nekilnojamojo turto mokesčio panaikinimo poveikį, neatitikimų, palyginti su programa, galima tikėtis ir pajamų, ir išlaidų dalyje. Programoje numatoma ekonomikos atsigavimo sparta ir privataus vartojimo išlaidų dalis 2011 m. ir vėlesniais metais yra šiek tiek optimistiškesnės, palyginti su Komisijos tarnybų projekcija, tai reiškia, kad programoje numatytos mokestinės pajamos gali būti padidintos. Kalbant apie išlaidas, didžioji dalis programoje numatomų taupymo priemonių, kuriomis siekiama atsverti besitęsiantį pajamų santykio smukimą, dar nėra paremtos konkrečiais sprendimais. Be to, programoje neatsižvelgiama į centrinio banko nuostolius, kurie, kaip manoma remiantis dabartiniais skaičiavimais, 2011 m. padidins deficitą 0,1–0,2 % BVP, o 2012 m. – 0,3–0,4 % BVP. Galiausiai išlaidos gali būti didesnės dėl valstybės įmonių nuostolių. Kartu biudžeto rezervai neatitikimams kompensuoti sudaro tik maždaug 0,2 % BVP 2011 m. ir 0,4 % 2012 m., o 2010 m. šis rodiklis yra 0,8 %. Nors pastaraisiais metais užsibrėžti biudžeto deficito tikslai pasiekti, atsižvelgiant į didelius neatitikimus ankstesniais metais, su Vengrijos biudžeto rezultatų vykdymu susijusi rizika geriausiu atveju yra neutrali. Taigi yra didelė rizika, kad deficito rezultatai gali būti prastesni, negu planuojama programoje.
(10)

Siekdamos stabilizuoti padėtį finansų sektoriuje, Estijos valdžios institucijos padidino indėlių draudimo garantiją nuo 20 000 EUR iki 50 000 EUR ekvivalento kronomis, o indėlių garantijos koeficientas padidintas iki 100 %; abu sprendimai įsigaliojo 2008 m. spalio 9 d. Be to, 2008 m. gruodžio mėn. Parlamentui pateiktas teisės aktų pasiūlymų paketas, kurio tikslas – lankstesnis krizių valdymas, be kita ko, nustatant pagreitintą valstybės intervencijos tvarką.
(8)

Pagrindinė Liuksemburgo valstybės finansų problema tebėra jų ilgalaikio tvarumo užtikrinimas, atsižvelgiant į prognozes, kad labai padidės su visuomenės senėjimu susijusios valstybės išlaidos, ir į faktą, kad šiam klausimui spręsti iki šiol nesiimta jokių priemonių: ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra vienas didžiausių ES, o jam įtakos pirmiausia turi planuojamas labai didelis pensijų išlaidų padidėjimas. Programoje numatyta 2008 m. biudžeto būklė, kuri yra geresnė už ankstesnėje programoje numatytą pradinę būklę, nedidelis skolos santykis, socialinės apsaugos sektoriuje sukauptas didelis turtas ir struktūrinis pirminis perteklius padeda atsverti planuojamą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Tačiau to nepakanka labai padidėsiančioms su visuomenės senėjimu susijusioms išlaidoms padengti. Užtikrinus didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu ir, kaip pripažino valdžios institucijos, įgyvendinus priemones, kuriomis būtų siekiama sustabdyti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, be kita ko padidinant faktinį išėjimo į pensiją amžių, būtų galima sumažinti vidutinės trukmės riziką valstybės finansų tvarumui. Rizika tvarumui, kylanti dėl pastaraisiais mėnesiais įvykdytų paramos finansų sektoriui operacijų, šiuo metu neatrodo didelė, nepaisant dėl tų operacijų labai padidėjusios valstybės skolos, net jei potencialūs įsipareigojimai galėtų būti palyginti dideli dėl labai didelės finansų sektoriaus apimties. Be to, didelę šioms paramos operacijoms skirtų išlaidų dalį (ar netgi jas visas) ateityje būtų galima susigrąžinti.
(6)

2008 m. rezultatas galėtų būti geresnis nei planuota, o biudžeto rezultatų nuo 2009 m. rizikos balansas yra neutralus. Viena vertus, patirtis rodo, kad Čekija pasiekdavo mažesnį nei planuota deficitą, o naujausias 2007 m. įvertis yra žymiai geresnis už programoje numatytą įvertį ir gali sudaryti palankų bazės efektą išlaidoms nuo 2008 m. Nors mokesčių srityje esama daug pokyčių, kurie sudaro sunkumų prognozuojant, programoje pateikti mokesčių įverčiai atrodo atsargūs. Kita vertus, norint atlikti konsolidavimą taip, kaip užsibrėžta, reikia labai riboti išlaidas, be kita ko, riboti viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio augimą ir mažinti tų darbuotojų skaičių, nes ankstesniais metais išlaidų viršutinės ribos buvo viršytos. Be to, nėra nurodyta, kokių tolesnio konsolidavimo priemonių bus imamasi po 2008 m.
9)

Portugalija neseniai pradėjo pensijų reformas, kuriomis siekiama sustiprinti viešųjų finansų tvarumą. Remiantis programoje pateiktais apskaičiavimais galima daryti išvadą, kad per artimiausius dešimtmečius bendros su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos dėl reformos gerokai sumažės, bet jų augimas išliks pakankamai didelis. Net neįvertinus ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, pradinė biudžeto būklė, nors ir labai pagerėjusi palyginti su 2005 m., vis dar yra susijusi su rizika viešųjų finansų tvarumui. Be to, esamas bendrosios skolos dydis viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Apskritai atrodo, kad Portugalijoje rizika viešųjų finansų tvarumui yra didelė. Planuojamas biudžeto konsolidavimas ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų, didėjančių dėl vykdomų reformų, apribojimas labai padėtų sumažinti tokią riziką.
10)

Stabilumo programoje nepateiktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos, susijusios su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu, įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas. Be to, joje nepateikta susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto projekcijose, išskyrus 2007 m., nėra išsamiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį viešiesiems finansams. Nepaisant to, stabilumo programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje atrodo suderintos su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma dauguma priemonių ir veiksmų, kurie 2007 m. numatomi nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje, atrodo, yra įtrauktos į 2007 m. Biudžeto įstatymą, nors nesant išsamaus priemonių ir jų įgyvendinimo aprašymo kyla tam tikrų abejonių dėl poveikio biudžetui.
(3)

Vidutinės trukmės biudžeto struktūroje nustatytas siektinas vidutiniškai 1,5–2,5 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto perviršis iki 2010 m., o nuo 2005 m. — 0,5 % metinio realaus viešojo vartojimo augimo riba; sustiprinta išlaidų kontrolė apribojus mokesčių augimą. Numatoma, kad programos laikotarpiu tiek centrinės valdžios sektoriaus, tiek pensijų fondų biudžetai bus perviršiniai. Prognozuojama, kad vietos valdžios institucijos subalansuos savo biudžetus, kaip to reikalauja įstatymai. Atnaujintoje programoje numatomas 1,2 % BVP biudžeto perviršis 2004 m., 2,0 % BVP — 2005 m. ir 1,6 % BVP — 2006 m. 2010 m. biudžeto perviršis turėtų pasiekti 2 % BVP. Tiek išlaidų, tiek pajamų santykių tendencija per prognozuojamą laikotarpį turėtų laipsniškai mažėti. Koreguojant apskaičiuotą ciklo poveikį pagal bendrą metodiką, cikliškai koreguojamas biudžeto balansas yra užtikrintai perviršinis per visą prognozių laikotarpį. Prognozuojami siektini valdžios sektoriaus biudžeto perviršio dydžiai yra artimi 2003 m. atnaujintoje programoje pateiktiems dydžiams. Skirtumai artimiausiu laikotarpiu atsirado dėl pakoreguotų BVP augimo prielaidų ir vykdytos politikos, įskaitant 2004 m. kovo mėn. mokesčių paketą, paspartinusį 2003 m. priimtą mokesčių reformą. Nuo 2007 m. prognozuojamas biudžeto perviršis yra truputį mažesnis už ankstesniojoje atnaujintoje programoje prognozuotą perviršį dėl pakoreguotų demografinių prielaidų, sąlygojusių ilgalaikių fiskalinių poreikių sumažėjimą. Apskritai dabartinėje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinama ankstesnės atnaujintos programos strategija esant tam pačiam makroekonominiam scenarijui.
4.

Biudžeto prognozių rizika atnaujintoje programoje didžią dalimi atrodo subalansuota. Visų pirma, pagrindiniai makroekonominiai pavojai yra susiję su JAV ir ES (ypač JK ir Vokietijos, iš kurių atvyksta didžiausia dalis turistų) ekonominėmis perspektyvomis, įtampa Vidurio Rytuose ir naftos kainų tendencijomis (2). Atnaujintoje programoje taip pat nurodoma, kad reikėtų toliau „nagrinėti“ keletą 2005 m. ir vėlesniam laikotarpiui suplanuotų priemonių, o tai kelia tam tikrų neaiškumų. Kita vertus, apskaičiuoti deficito rezultatai 2004 m. buvo geresni nei prognozuoti. Šis teigimas rezultatas buvo pasiektas nepaisant to, kad buvo vėluojama įgyvendinti keletą 2004 m suplanuotų konsolidavimo priemonių. Tos priemonės dabar turės būti įgyvendintos 2005 m., o jų poveikis biudžetui bus priskirtas prie 2005 m. atsargumo dalies, jei, pavyzdžiui, būtų vėluojama įgyvendinti kitas priemones, siekiant išlaikyti biudžeto deficitą ties 2,9 % BVP viršutine riba, tuo pačiu vykdant griežtą išlaidų kontrolę. Nors išlaidų perviršis buvo pagrindinė problema praeityje, konsolidavimo priemonės dabar daugiausia nukreiptos į struktūrinių išlaidų, ypač valdžios sektoriaus vartojimo, valdymą. Be to, su socialiniais partneriais buvo sėkmingai susitarta dėl kelių 2005 m. suplanuotų priemonių. Komisijos tarnybų 2004 m. rudens prognozėse numatomas 3,0 % BVP deficitas 2005 m. atsižvelgiant į šiek tiek mažesnes BVP augimo prognozes tais metais. Tačiau atnaujintoje programoje pabrėžiama, kad jei dėl mažesnio augimo 2005 m. kiltų didesnio deficito pavojus, būtų imtasi papildomų priemonių. Visi šie veiksniai sudarys geresnes galimybes BVP koregavimui iki 2,9 % 2005 m. Apskritai planuojamas deficito sumažinimas 2005 m. yra nelengvas, tačiau įmanomas uždavinys. Koregavimo planas 2006–2007 m. šiek tiek sugriežtintas siekiant mažesnio deficito palyginti su ankstesne 2004 m. gegužės mėn. programa. Tačiau neaišku, kaip mažesnis deficitas bus pasiektas, turint omenyje, kad suplanuotos priemonės ir BVP augimo prognozės iš esmės nepakito. Koregavimo planas turi būti pagrįstas nuolatinėmis priemonėmis.
(20)

pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir to reglamento V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų su preliminariu įgyvendinimo tvarkaraščiu – iki 2026 m. rugpjūčio 31 d. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 m. ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Kroatijai skirtose Tarybos konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, papildant visas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, kurios pateiktos iki ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priėmimo datos, arba didelę šių uždavinių dalį. Visų pirma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane į konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas atsižvelgiama numatant reformas, kuriomis siekiama sustiprinti biudžeto sistemą, aktyvias darbo rinkos politikos priemones ir švietimo reformą, kuria siekiama pagerinti galimybes gauti išsilavinimą ir švietimo kokybę bei atitiktį darbo rinkos poreikiams. Problemos, su kuriomis susiduria Kroatijos sveikatos priežiūros sistema, ypač paveikta COVID-19 pandemijos, sprendžiamos priemonėmis, skirtomis veiksmingumui, kokybei, prieinamumui ir finansiniam tvarumui gerinti. Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsižvelgiama į šaliai skirtas rekomendacijas tose srityse: siekiama mažinti energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, didinti bendrą energijos vartojimo efektyvumą ir sutelkti investicijas į darnųjį transportą ir skaitmeninę infrastruktūrą bei paslaugas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat numatytos plataus užmojo priemonės, kuriomis siekiama didinti viešojo administravimo ir teisingumo sistemos veiksmingumą, užkirsti kelią korupcijai, ją nustatyti ir panaikinti, gerinti verslo aplinką ir remti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei jų atitikimą politikai;