Oficialusis leidinys L 263 , 24/09/1983 p. 0025 - 0032

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 5 tomas 4 p. 0003

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 05 tomas 4 p. 0014

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 5 tomas 4 p. 0003

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 05 tomas 4 p. 0014



Tarybos Direktyva 1983 m. rugsėjo 19 d. dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto poveikiu darbe (antroji atskira Direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje) (83/477/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 100 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [2], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [3], kadangi 1978 m. birželio 29 d. Tarybos rezoliucija dėl Europos Bendrijų veiksmų programos dėl darbuotojų saugos ir sveikatos [4] numato specialių suderintų priemonių priėmimą, kaip apsaugoti darbuotojus nuo asbesto poveikio; kadangi 1980 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvoje 80/1107/EEB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su cheminių, fizinių ir biologinių veiksnių poveikiu darbe [5], yra tam tikros nuostatos, į kurias reikia atsižvelgti šiai apsaugai užtikrinti; kadangi ši direktyva numato, kad atskiros direktyvos nustato ribines koncentracijų vertes ir konkrečius reikalavimus I priede išvardytiems veiksniams, tarp jų asbestui; kadangi asbestas yra kenksminga medžiaga, su kuria susiduriama daugelyje darbo vietų; kadangi dėl to kyla potencialus pavojus darbuotojų sveikatai; kadangi krokidolitas laikomas ypač pavojinga asbesto rūšimi; kadangi nors dabartinės mokslo žinios nėra pakankamos, kad būtų galima nustatyti ribą, žemiau kurios pavojus sveikatai nebegresia, sumažinus asbesto poveikį sumažės ir asbesto sukeliamų ligų pavojus; kadangi šioje direktyvoje nurodyti būtiniausi reikalavimai, kurie bus peržiūrimi, remiantis įgyta patirtimi ir technologijų pažanga šioje srityje; kadangi nors tyrimas optiniu mikroskopu neleidžia suskaičiuoti mažiausių sveikatai kenksmingų skaidulų, toks būdas šiuo metu dažniausiai naudojamas tiksliam asbesto matavimui; kadangi dėl to svarbus vaidmuo tenka profilaktinėms priemonėms asbesto veikiamų darbuotojų sveikatai apsaugoti ir valstybėms narėms numatyta pareiga prižiūrėti šių darbuotojų sveikatą, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis 1. Šia direktyva, kuri yra antroji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 80/1107/EEB 8 straipsnyje, siekiama apsaugoti darbuotojus nuo sveikatai keliamo pavojaus, įskaitant šio pavojaus prevenciją, atsirandančio arba galinčio atsirasti dėl asbesto poveikio darbe. Ji nustato ribines koncentracijų vertes ir kitus konkrečius reikalavimus. 2. Ši direktyva netaikoma: - jūrų transportui, - oro transportui. 3. Ši direktyva nepažeidžia valstybių narių teisės taikyti ar priimti įstatymus ir kitus teisės aktus, garantuojančius didesnę darbuotojų apsaugą, visų pirma pakeičiant asbestą mažiau pavojingomis medžiagomis. 2 straipsnis Šioje direktyvoje "asbestas" reiškia šiuos pluoštinius silikatus: - aktinolitas, CAS Nr. 77536–66–4 (*) [6], - asbestas griuneritas (amozitas), CAS Nr. 12172–73–5 (*) [7], - antofilitas, CAS Nr. 77536–67–5 (*) [8], - chrizotilas, CAS Nr. 12001–29–5 [9], - krokidolitas, CAS Nr. 12001–28–4 [10], - tremolitas, CAS Nr. 77536–68–6 (*) [11]. 3 straipsnis 1. Ši direktyva taikoma veiklos rūšims, kuriomis užsiimantys darbuotojai yra arba gali būti veikiami dulkių, kylančių iš asbesto ar iš asbesto turinčių medžiagų. 2. Jeigu kuri nors veikla gali kelti pavojų, susijusį su dulkėmis, kylančiomis iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų, šis pavojus įvertinamas nustatant šių dulkių poveikio darbuotojams pobūdį ir laipsnį. 3. Jeigu šio straipsnio 2 dalyje nurodyto įvertinimo metu nustatyta, kad asbesto skaidulų koncentracija darbo aplinkos ore, nenaudojant individualių apsaugos priemonių, išmatuota ar apskaičiuota per pamatinį aštuonių valandų laikotarpį, atitinka valstybių narių nuožiūra pasirinktą lygį ir yra: - mažesnė nei 0,25 skaidulų/cm3 ir (arba) - mažesnė nei bendra 15,00 skaidulų cm3 dozė per tris mėnesius, padauginus iš dienų skaičiaus, 4, 7, 13 straipsniai, 14 straipsnio 2 dalis, 15 ir 16 straipsniai netaikomi. 4. Dėl šio straipsnio 2 dalyje nurodyto įvertinimo konsultuojamasi su įmonės ir (arba) organizacijos darbuotojais ir (arba) jų atstovais. Jis peržiūrimas, jeigu yra priežasčių manyti, kad jis neteisingas, arba iš esmės pasikeitus darbo sąlygoms. 4 straipsnis Esant 3 straipsnio 3 dalyje nurodytoms sąlygoms, imamasi šių priemonių: 1. 3 straipsnio 1 dalyje nurodytoms veiklos rūšims taikoma informavimo sistema, kurią tvarko valstybės narės atsakingoji institucija. 2. Darbdavys pateikia pranešimą valstybės narės atsakingajai institucijai, vadovaudamasis nacionaliniais įstatymais ir kitais teisės aktais. Šiame pranešime bent trumpai aprašoma: - naudojamo asbesto rūšys ir kiekiai, - veiklos rūšys ir taikomi procesai, - gaminami produktai. 3. Įmonių ar organizacijų darbuotojai ir (arba) jų atstovai turi turėti galimybę susipažinti su savo įmonės ar organizacijos dokumentais, kurie, vadovaujantis nacionaline teise, pateikiami pranešant. 4. Kiekvieną kartą gerokai pasikeitus asbesto ar asbesto turinčių medžiagų naudojimui, pateikiamas naujas pranešimas. 5 straipsnis Naudojant asbestą draudžiama taikyti purškimo metodą. 6 straipsnis Užsiimant visomis 3 straipsnio 1 dalyje nurodytomis veiklos rūšimis dulkių, atsirandančių iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų, poveikis darbuotojams darbo vietoje turi būti sumažintas iki minimalaus realiai įmanomo lygio, tačiau bet kuriuo atveju žemiau ribinių koncentracijų verčių, nustatytų 8 straipsnyje, visų pirma, jeigu tikslinga, imantis šių priemonių: 1. Kiekvienu atveju naudojamo asbesto kiekis turi būti apribotas iki minimalaus realiai įmanomo kiekio. 2. Darbuotojų, kurie yra arba gali būti veikiami iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų kylančių dulkių, skaičius sumažinamas iki minimalaus įmanomo skaičiaus. 3. Iš esmės darbo procesai turi būti taip organizuojami, kad būtų išvengta asbesto dulkėjimo. Jeigu dulkėjimo išvengti praktiškai neįmanoma, dulkės turėtų būti šalinamos kuo arčiau dulkėjimo šaltinio. 4. Visi pastatai ir (arba) gamyklos bei įrengimai, naudojami asbestui perdirbti ar apdoroti, turi būti reguliariai ir efektyviai valomi bei prižiūrimi. 5. Asbestas, kaip žaliava, turi būti laikomas ir gabenamas tinkamoje sandarioje pakuotėje. 6. Atliekos turi būti kuo greičiau surenkamos ir išvežamos iš darbo vietos tinkamoje sandarioje pakuotėje su etikete, kurioje nurodoma, kad pakuotėje yra asbestas. Ši priemonė netaikoma kasybos darbams. Ankstesnėje pastraipoje nurodytos atliekos tvarkomos laikantis 1978 m. kovo 20 d. Tarybos direktyvos 78/319/EEB dėl nuodingų ir pavojingų atliekų [12]. 7 straipsnis Esant 3 straipsnio 3 dalyje nurodytoms sąlygoms, imamasi šių priemonių. 1. Siekiant užtikrinti 8 straipsnyje nustatytų ribinių koncentracijų verčių laikymąsi, asbestas darbo aplinkos ore matuojamas I priede nustatytu pamatiniu ar kitu lygiaverčius rezultatus duodančiu metodu. Šis matavimas turi būti reguliariai planuojamas ir atliekamas bandinius imant taip, kad jie tinkamai rodytų darbuotojų asmeniškai patiriamą dulkių, kylančių iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų, poveikį. Siekiant išmatuoti asbesto koncentraciją ore, kaip nurodyta ankstesnėje dalyje, atsižvelgiama tik į ilgesnes kaip penki mikrometrai skaidulas, kurių ilgio ir pločio santykis didesnis negu 3:1. Taryba, veikdama pagal Komisijos pasiūlymą ir atsižvelgdama į mokslo žinių ir technologijų pažangą bei įgytą patirtį taikant šią direktyvą, praėjus penkeriems metams po šios direktyvos priėmimo, pakartotinai peržiūri šio straipsnio 1 dalies pirmojo sakinio nuostatas, siekdama nustatyti Bendrijos lygiu vienintelį metodą asbesto koncentracijai ore matuoti. 2. Bandiniai paimami pasitarus su įmonių ar organizacijų darbuotojais ir (arba) jų atstovais. 3. Bandinius paima tinkamą kvalifikaciją turintys darbuotojai. Paimti bandiniai vėliau tiriami laboratorijose, kurios turi atitinkamą įrangą bei kvalifikaciją taikyti reikalingus identifikavimo metodus. 4. Asbesto kiekis ore paprastai matuojamas ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius ir visais atvejais po bet kokių techninių pokyčių. Tačiau esant 5 dalyje nurodytoms sąlygoms, matavimai gali būti atliekami rečiau. 5. Matavimų dažnumas gali būti sumažintas iki vieno karto per metus, jeigu: - sąlygos darbo vietoje iš esmės nepakito ir - dviejų ankstesnių matavimų rezultatai neviršijo pusės 8 straipsnyje nustatytų ribinių koncentracijų verčių. Jeigu darbuotojų grupės toje pačioje vietoje atlieka vienodus ar panašius darbus ir susiduria su tuo pačiu pavojumi sveikatai, bandiniai gali būti imami grupiniu pagrindu. 6. Bandinių ėmimo trukmė turi būti tokia, kad, matuojant ar atliekant skaičiavimus pagal laiką, būtų galima nustatyti tipišką poveikį per aštuonių valandų pamatinį laikotarpį (per pamainą). Bandinių įvairaus ėmimo trukmė nustatoma laikantis taip pat I priedo 6 punkto. 8 straipsnis Taikomos šios ribinės koncentracijų vertės: a) asbesto skaidulų, išskyrus krokidolitą, koncentracija darbo aplinkos ore: 1,00 skaidula/cm3, išmatuota ar apskaičiuota per aštuonių valandų pamatinį laikotarpį; b) krokidolito skaidulų koncentracija darbo aplinkos ore: 0,50 skaidulos/cm3, išmatuota ar apskaičiuota per aštuonių valandų pamatinį laikotarpį; c) asbesto skaidulų koncentracija darbo aplinkos ore, esant krokidolito ir kitų asbesto skaidulų mišiniui: ribinė koncentracijų vertė apskaičiuojama remiantis a ir b punktuose nustatytomis ribinėmis koncentracijų vertėmis, atsižvelgiant į krokidolito ir kitų asbesto rūšių proporcijas mišinyje. 9 straipsnis Taryba, veikdama pagal Komisijos pasiūlymą ir atsižvelgdama į mokslo žinių ir technologijų pažangą bei įgytą patirtį taikant šią direktyvą, iki 1990 m. sausio 1 d. peržiūri 3 straipsnio 3 dalies ir 8 straipsnio nuostatas. 10 straipsnis 1. Viršijus 8 straipsnyje nustatytas ribines koncentracijų vertes, turi būti nustatomos šių verčių viršijimo priežastys ir kuo greičiau imamasi atitinkamų priemonių padėčiai ištaisyti. Darbas užterštoje teritorijoje tęsiamas tik po to, kai buvo imtasi reikiamų priemonių darbuotojams apsaugoti. 2. Siekiant patikrinti šio straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų priemonių veiksmingumą, nedelsiant iš naujo nustatoma asbesto koncentracija ore. 3. Jeigu poveikio negalima realiai sumažinti kitomis priemonėmis ir reikia dėvėti individualias kvėpavimo takų apsaugos priemones, tokia padėtis negali tapti pastovia ir laikas, kurį naudojamos kvėpavimo takų apsaugos priemonės, turi būti kiekvienam konkrečiam darbuotojui apribotas iki minimumo. 11 straipsnis 1. Atliekant tam tikrus darbus, kuriuos dirbant numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines koncentracijų vertes ir kuriuos dirbant techninės profilaktinės priemonės asbesto koncentracijai ore apriboti neduos reikiamo efekto, darbdavys numato priemones, skirtas darbuotojų apsaugai užtikrinti jiems dirbant tuos darbus, visų pirma tokias: a) išduoti darbuotojams tinkamas kvėpavimo takų apsaugos priemones ir kitas dėvėti privalomas asmenines apsaugines priemones ir b) iškabinti įspėjamuosius ženklus, kad numatoma viršyti 8 straipsnyje nustatytas ribines koncentracijų vertes. 2. Įmonės ar organizacijos darbuotojai ir (arba) jų atstovai konsultuojami apie tokias priemones prieš atliekant minėtus darbus. 12 straipsnis 1. Norint atlikti griovimo darbus arba iš pastatų, statinių, gamyklų, įrenginių ar laivų pašalinti asbestą ir (arba) asbesto turinčius produktus, prieš tai reikia parengti darbo planą. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame plane nustatomos priemonės, užtikrinančios darbuotojų saugą ir sveikatą darbo vietoje. Plane visų pirma būtina nurodyti, kad: - asbestas ir (arba) asbesto turintys produktai, kiek realiai įmanoma, yra išvežami prieš panaudojant griovimo techniką, - prireikus darbuotojai aprūpinami asmeninėmis apsauginėmis priemonėmis, nurodytomis 11 straipsnio 1 dalies a punkte. 13 straipsnis 1. Kiekvienai 3 straipsnio 1 dalyje nurodytai veiklai pagal 3 straipsnio 3 dalies sąlygas imamasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad: a) vietos, kuriose užsiimama pirmiau nurodytos rūšies veikla: i) būtų aiškiai pažymėtos ir nurodytos įspėjamaisiais ženklais; ii) būtų prieinamos tik tiems darbuotojams, kurie dėl atliekamo darbo ar pareigų turi patekti į jas; iii) būtų paskelbtos teritorija, kurioje draudžiama rūkyti; b) būtų įrengtos vietos darbuotojams valgyti ir gerti, kuriose nebūtų užteršimo asbesto dulkėmis pavojaus; c) i) darbuotojai aprūpinami tinkamais darbo ar apsauginiais drabužiais; ii) šie darbo ar apsauginiai drabužiai lieka įmonėje. Tačiau jie gali būti skalbiami kitose specialiai tam įrengtose įmonėse, jeigu įmonė pati neskalbia jų; drabužiai pervežami uždaruose konteineriuose; iii) darbo ar apsauginiai drabužiai bei gatvėje dėvimi drabužiai yra saugomi atskirai; iv) darbuotojai aprūpinami reikiamomis ir tinkamomis prausimuisi ir tualetui patalpomis, taip pat dušais, jeigu darbo metu kyla dulkės; v) apsaugos priemonės laikomos tik tam skirtoje vietoje ir kiekvieną kartą panaudojus patikrinamos ir išvalomos; priemonės su defektais prieš tolesnį jų naudojimą yra sutaisomos ar pakeičiamos kitomis. 2. Iš darbuotojų negalima reikalauti padengti išlaidų, susijusių su šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis priemonėmis. 14 straipsnis 1. Vykdant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos rūšies veiklą, imamasi atitinkamų priemonių užtikrinti, kad įmonės ar organizacijos darbuotojai ir jų atstovai gautų tinkamą informaciją apie: - galimą pavojų sveikatai, atsirandantį dėl dulkių, kylančių iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų, poveikio, - įstatymų nustatytas ribines koncentracijų vertes ir būtinybę kontroliuoti oro kokybę, - higienos reikalavimus, tarp jų būtinybę susilaikyti nuo rūkymo, - atsargumo priemones, į kurias reikia atsižvelgti dėvint ar naudojant apsaugines priemones ir drabužius, - specialias atsargumo priemones, skirtas galimam asbesto poveikiui sumažinti. 2. Be priemonių, kurios nurodytos šio straipsnio 1 dalyje, ir laikantis 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų, imamasi atitinkamų veiksmų, kad: a) įmonės ar organizacijos darbuotojai ir (arba) jų atstovai galėtų susipažinti su asbesto koncentracijos ore matavimų rezultatais ir jiems būtų paaiškinta šių rezultatų svarba; b) jei rezultatai viršija 8 straipsnyje nurodytas ribines koncentracijų vertes, susiję įmonės ar organizacijos darbuotojai ir jų atstovai būtų kuo greičiau informuojami apie tai, nurodant priežastį, ir būtų tariamasi su įmonės ar organizacijos darbuotojais ir (arba) jų atstovais dėl priemonių, kurių reikia imtis, o avarinės situacijos atveju — informuojami apie priemones, kurių buvo imtasi. 15 straipsnis Laikantis 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų, imamasi šių priemonių. 1. Prieš pradedant dirbti darbo vietoje, kurioje yra pavojus dėl dulkių, kylančių iš asbesto ar asbesto turinčių medžiagų, įvertinama kiekvieno darbuotojo sveikatos būklė. Šio įvertinimo metu, be kita ko, tikrinama ir krūtinės ląsta. II priede pateikiamos praktinės rekomendacijos, kuriomis valstybės narės gali remtis darbuotojų klinikinės priežiūros metu; šios rekomendacijos Direktyvos 80/1107/EEB 10 straipsnyje nustatyta tvarka turi būti derinamos su technikos pažanga. Kiti įvertinimai turi vykti ne rečiau kaip vieną kartą per trejus metus, kol dirbama esant kenksmingų dulkių poveikiui. Įrašai apie asmeninę kiekvieno darbuotojo sveikatą daromi laikantis nacionalinių įstatymų ir įprastos tvarkos. 2. Atlikus šio straipsnio 1 punkte nurodytą klinikinę priežiūrą, gydytojas ar už darbuotojų medicininę apžiūrą atsakinga institucija, laikydamasi nacionalinių įstatymų, pataria ar nurodo asmenines apsaugines ar profilaktines priemones, kurių turėtų būti imtasi; jei būtina, šios priemonės gali apimti ir tam tikro darbuotojo pašalinimą iš asbesto veikiamų vietų. 3. Darbuotojams privaloma suteikti informaciją apie jų sveikatos įvertinimą, kuris gali būti atliktas pasibaigus poveikiui, ir patarti. 4. Atitinkamas darbuotojas arba darbdavys gali prašyti peržiūrėti šio straipsnio 2 punkte nurodyto įvertinimo rezultatus laikantis nacionalinių įstatymų. 16 straipsnis Laikantis 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų, imamasi šių priemonių. 1. Darbdavys įrašo darbuotojus, vykdančius 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos rūšies veiklą, į apskaitos žurnalą, nurodydamas veiklos pobūdį, trukmę ir patirtą kenksmingų medžiagų poveikį. Gydytojas ir (arba) už medicininę priežiūrą atsakinga institucija turi teisę susipažinti su šiuo apskaitos žurnalu. Kiekvienas darbuotojas turi teisę susipažinti su apskaitos žurnale įrašytais duomenimis apie jį. Darbuotojai ir (arba) jų atstovai turi teisę susipažinti su anonimine bendra informacija, nurodyta apskaitos žurnale. 2. Šio straipsnio 1 punkte nurodytas apskaitos žurnalas ir 15 straipsnio 1 punkte nurodyti įrašai apie asmeninę sveikatą laikantis nacionalinių įstatymų saugomi ne trumpiau kaip 30 metų pasibaigus darbuotojo darbui pavojingomis sąlygomis. 17 straipsnis Valstybės narės tvarko diagnozuotų asbestozės ir mezoteliomos ligos atvejų registrą. 18 straipsnis 1. Valstybės narės iki 1987 m. sausio 1 d. priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. Tačiau asbesto kasybos atveju minėta data atidedama iki 1990 m. sausio 1 d. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtas nacionalinės teisės nuostatas. 19 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1983 m. rugsėjo 19 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. Varfis [1] OL C 262, 1980 10 9, p. 7 ir OL C 301, 1982 11 18, p. 6. [2] OL C 310, 1981 11 30, p. 43. [3] OL C 125, 1982 5 17, p. 155. [4] OL C 165, 1978 7 11, p. 1. [5] OL L 327, 1980 12 3, p. 8. [6] Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (CAS) suteikiamas numeris. [7] Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (CAS) suteikiamas numeris. [8] Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (CAS) suteikiamas numeris. [9] Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (CAS) suteikiamas numeris. [10] Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (CAS) suteikiamas numeris. [11] Cheminių medžiagų santrumpų registravimo tarnybos (CAS) suteikiamas numeris. [12] OL L 84, 1978 3 31, p. 43. -------------------------------------------------- I PRIEDAS 7 straipsnio 1 dalyje nurodytas pamatinis metodas asbestui darbo aplinkos ore matuoti 1. Bandiniai imami atskiro darbuotojo kvėpavimo zonoje, t. y. 300 mm spindulio pusiau sferinėje erdvėje prie veido, kurios centras — ausis jungiančios linijos vidurio taškas. 2. Naudojami membraniniai filtrai (celiuliozės ar nitroceliuliozės mišrūs esteriai), kurių porų dydis yra nuo 0,8 iki 1,2 mikrometrų su atspausdintu kvadratiniu tinkleliu, o skersmuo — 25 mm. 3. Naudojamas atviras filtro laikiklis su cilindriniu gaubtu, kuris 33–44 mm yra atsikišęs nuo filtro į priekį, o jo filtro atvirojo ploto skersmuo yra bent 20 mm. Imant bandinį, gaubtas yra nukreipiamas žemyn. 4. Naudojamas elektros elementais maitinamas portatyvus siurblys, kurį darbuotojas nešiojasi prisitvirtinęs ant diržo ar kišenėje. Srautas yra tolygus (nepulsuojantis), jo greitis iš pradžių yra 1,0 litras per minutę ± 5 %. Srauto greitis bandinių ėmimo metu yra palaikomas ± 10 % tikslumu, skaičiuojant nuo pradinio greičio. 5. Bandinių ėmimo laikas matuojamas ne didesne kaip 2 % paklaida. 6. Optimalus filtrų užpildymo (skaidulomis) tankis yra nuo 100 iki 400 skaidulų/mm2. 7. Pasirinktinai visas filtras ar jo dalis uždedama ant mikroskopo objektinio stiklelio, skaidrinamas naudojant acetono-triacetino metodą ir uždengiamas apsauginiu stikleliu. 8. Skaiduloms skaičiuoti naudojamas binokulinis mikroskopas. Jis turi tokias savybes: - Koehler apšvietimą, - centrinio fokusuojančio lęšio apsode yra Abbe arba achromatinis fazinio kontrasto kondensorius. Fazinio kontrasto centruojantis reguliatorius neturi būti susijęs su kondensoriaus centravimo mechanizmu, - 40 kartų fokusuojantis fazinio kontrasto achromatinio objektyvas su skaitmenine apertūra tarp 0,65 ir 0,70 bei fazės žiedo absorbcija — nuo 65 iki 85 %, - 12,5 kartų ryškinantys okuliarai; bent viename okuliare turi būti numatyta galimybė įterpti tinklelį, o pats okuliaras turėtų būti fokusuojančio tipo, - Walton-Beckett žiedo formos okuliaro tinklelis su aiškiai matomu skersmeniu objekto 100 mikrometrų ± 2 mikrometrai projekcijoje, naudojant nurodytą objektyvą ir okuliarą, patikrintą pagal objektinį mikrometrą. 9. Mikroskopas sureguliuojamas laikantis gamintojo nurodymų, o aptikimo slenkstis patikrinamas naudojant "fazinio kontrasto kontrolinę plokštelę". Taikant gamintojo nurodytą būdą, kontrolinė plokštelė turi būti matoma iki 5 kodo AIA kontrolinės plokštelės arba iki 5 bloko HSE/NPL ženklo 2 kontrolinės plokštelės. Ši procedūra atliekama mikroskopo naudojimo dienos pradžioje. 10. Plaušeliai (skaidulos) bandiniuose skaičiuojamos laikantis šių taisyklių: - skaičiuotinos skaidulos yra bet kurios skaidulos, nurodytos 7 straipsnio 1 punkto antroje pastraipoje, nesiliečiančios su dalele, kurios didžiausias skersmuo didesnis už tris mikrometrus, - skaičiuotina skaidula, kurios abu galai yra tinklelio plote, skaičiuojama kaip viena skaidula; skaidula, kurios tik vienas galas yra tinklelio plote, skaičiuojama kaip pusė skaidulos, - tinklelio plotai skaičiavimui pasirenkami atsitiktinai paveiktame filtro plote, - skaidulų aglomeratas, kuris vienur atrodo tvirtas ir neišskaidytas, tačiau kitose vietose suskilęs į atskiras skaidulas (suskilęs plaušelis), skaičiuojamas kaip viena skaidula, jeigu jis atitinka 7 straipsnio 1 punkto antroje pastraipoje ir šio punkto 1 įtraukoje pateiktą aprašymą, o tokios skaidulos skersmuo matuojamas ištisinėje (nesuskilusioje) dalyje, - aglomerate, kuriame atskiros skaidulos liečiasi ar kertasi (pluoštas), skaidulos skaičiuojamos atskirai, jeigu jas galima pakankamai atskirti, kad būtų galima nustatyti, ar pastarosios atitinka 7 straipsnio 1 punkto antroje pastraipoje ir šio punkto 1 įtraukoje pateiktą aprašymą. Jeigu negalima nustatyti atskirų skaidulų, atitinkančių apibrėžimą, skaičiuotina skaidula laikomas pluoštas, jeigu jis atitinka 7 straipsnio 1 punkto antroje pastraipoje ir šio punkto 1 įtraukoje pateiktą aprašymą, - jeigu daugiau negu viena aštuntoji tinklelio ploto padengta skaidulų aglomeratu ir (arba) dalelėmis, toks tinklelio plotas turi būti atmestas, pasirenkant skaičiavimui kitą, - suskaičiuojama 100 skaidulų, kurios leistų ištirti ne mažiau nei 20 tinklelio plotų, arba ištiriama 100 tinklelio plotų. 11. Skaidulų skaičiaus vidurkis tinklelyje apskaičiuojamas padalijus suskaičiuotų skaidulų skaičių iš ištirtų tinklelio plotų skaičiaus. Bendras nenaudotų ir foninis filtrų užterštumas turi būti mažesnis už tris skaidulas/100 tinklelio plotų bei įvertinamas naudojant tuščiuosius filtrus. Koncentracija ore = (skaičius tinklelio plote x paveiktas filtro plotas) / (tinklelio plotas × per filtrą įsiurbto oro tūris). -------------------------------------------------- II PRIEDAS Praktinės rekomendacijos dėl darbuotojų klinikinio įvertinimo, nurodyto 15 straipsnio 1 dalyje 1. Šiuolaikinės žinios rodo, kad laisvų asbesto skaidulų poveikis gali sukelti šias ligas: - asbestozę, - mezoteliomą, - bronchų vėžį, - skrandžio ir žarnyno vėžį. 2. Gydytojas ir (arba) valdžios institucija, atsakinga už darbuotojų, dirbančių su asbestu, medicinos priežiūrą, turi būti susipažinę su asbesto poveikio kiekvienam darbuotojui sąlygomis ir aplinkybėmis. 3. Darbuotojų klinikinė priežiūra vyksta laikantis darbo medicinos principų ir praktikos; ji turėtų apimti bent: - darbuotojų medicininės priežiūros ir profesinės veiklos istorijos pildymą, - pokalbį su asmeniu, - krūtinės ląstos klinikinį patikrinimą, - kvėpavimo funkcijos tyrimą. Pageidautina ir papildomai tikrinti darbuotojų sveikatą, atliekant krūtinės ląstos rentgeno nuotraukas ir laboratorinius tyrimus, tokius kaip skreplių citologinį tyrimą. Vykdant medicininę priežiūrą, kiekvienam darbuotojui atskirai nustatomi reikalingi tyrimai, atsižvelgiant į naujausius darbo medicinos pasiekimus. --------------------------------------------------