2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimo 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.), klaidų ištaisymas

( Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 400, 2006 m. gruodžio 30 d. )

Sprendimą 2006/971/EB skaityti taip:

Kadangi šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemonės yra iš esmės valdymo priemonės ir todėl turėtų būti patvirtintos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9) , šio sprendimo 4 straipsnyje numatytos valdymo tvarkos. Kita vertus, dėl mokslinių tyrimų, kuriems naudojami žmogaus embrionai ir kamieninės žmogaus embriono ląstelės, kyla konkrečių etikos klausimų, kaip apibūdinta 4 straipsnyje. Be to, MTTP veikla, apimanti mokslinius tyrimus, priskiriamus „Saugumo“ temai yra nauja ir labai jautri sritis, ypač galimų grėsmių ir saugumo incidentų atžvilgiu. Todėl tokių projektų finansavimo priemonės turėtų būti tvirtinamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnyje numatytos reguliavimo procedūros.

I PRIEDAS

MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS SRIČIŲ KRYPTYS

Pagal šią Specialiąją programą bus remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir už jos ribų keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai turi būti skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, visuomenės sveikatos, aplinkos apsaugos ir pramonės uždavinius.

Bendras tikslas yra prisidėti prie tvaraus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos mokslinius tyrimus, kuriais visų pirma siekiama plėsti žinias.

Nustatytos šios dešimt Bendrijos veiklos teminių sričių:

1) sveikata;

2) maistas, žemės ūkis ir žuvininkystė, biotechnologijos;

3) informacijos ir ryšių technologijos;

4) nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos;

5) energetika;

6) aplinka (įskaitant klimato kaitą);

7) transportas (įskaitant aeronautiką);

8) socialiniai bei ekonomikos mokslai ir humanitariniai mokslai;

9) kosminė erdvė;

10) saugumas.

Kiekviena tema aprašyta atsižvelgiant į tikslą, požiūrį į įgyvendinimą ir veiklą, įskaitant tokią, kuriai reikia plataus masto iniciatyvų (kuri preliminariai išdėstoma IV priede), tarptautinį bendradarbiavimą, naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius.

Bus tinkamai atsižvelgiama į tvaraus vystymosi principą. Atsižvelgiant į Europos moterų ir vyrų lygių galimybių politiką, nustatytą Sutarties 2 ir 3 straipsniuose, veikla pagal šią Specialiąją programą bus užtikrinamas atitinkamų priemonių, skirtų propaguoti lyčių lygybę ir mokslo darbuotojų moterų dalyvavimą. Be to, vykdytinų mokslinių tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologinės plėtros bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal šią Specialiąją programą atliekamos veiklos.

Kelias disciplinas ir temas apimantys moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškas

Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į kelioms teminėms sritims priklausančias prioritetines mokslo ir technologijų sritis, pavyzdžiui, jūrų mokslus ir technologijas. Bus skatinama apimti kelias disciplinas taikant kelioms temoms bendrus mokslinių tyrimų metodus ir nagrinėjant technologijų objektus, susijusius su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, bus taikomi:

— skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų problematika aiškiai susijusi su veikla pagal kiekvieną iš atitinkamų temų,

— „naujų poreikių“ srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus,

— sudarant darbo programą pasitelkus išorines pačių įvairiausių disciplinų atstovų, įskaitant mokslo darbuotojus, konsultacijas ir turimas žinias,

— reguliariai teikiant ataskaitas, kurios bus visos programos stebėsenos, vertinimo ir peržiūros dalis, apie kelioms temoms bendras mokslinių tyrimų sritis,

— su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su Bendrijos politikos kryptimis.

Šios Specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios bendrosios programos Specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal Specialiąją programą „Pajėgumai“, užtikrins Europos Komisija (12).

Pritaikymas prie kintančių poreikių ir galimybių

Tai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei, ir tolesnis pramonės sektoriaus dalyvavimas jose bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl šia Specialiąja programa drauge su pramonės įnašais bus padėta įgyvendinti atitinkamas strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, pavyzdžiui, sudarytas ir išplėtotas Europos technologijų platformų, kai jos iš tikrųjų suteikia pridėtinės vertės Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai, nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai apibrėžtose dešimtyje temų. Europos technologijų platformos, kurių veikloje gali dalyvauti moksliniais tyrimais užsiimančios regionų grupės, gali būti svarbios sudarant palankesnes sąlygas pramonei, įskaitant MVĮ, dalyvauti atitinkamos srities mokslinių tyrimų projektuose, įskaitant projektus, kurie atitinka reikalavimus finansavimui gauti pagal šią Bendrąją programą, ir organizuojant šį pramonės dalyvavimą. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai bus sudaroma išsami darbo programa dėl konkrečių kvietimų teikti paraiškas.

Tai pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuojant, įgyvendinant ir vertinant Bendrijos politiką ir taisykles. Tai susiję su tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga, energetika, aplinka, pagalba vystymuisi, žuvininkyste, jūrų reikalais, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu, socialiniais reikalais, sanglauda bei laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimu, taip pat ir ikinormatyviniais ir bendrų normų pobūdžio moksliniais tyrimais, susijusiais su sąveikos ir kokybės standartų gerinimu ir jų įgyvendinimu. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti platformoms, suburiančioms suinteresuotus subjektus ir mokslo bendruomenę aptarti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialine, aplinkos ar kitomis politikos sritimis.

Pagal kiekvieną temą, be nustatytos veiklos, atvirai ir lanksčiai bus vykdoma speciali veikla reaguojant į „naujus poreikius“ ir „nenumatytus politinius poreikius“. Šių veiksmų įgyvendinimas užtikrins paprastą, darnų ir koordinuotą metodą visai Specialiajai programai ir kelioms disciplinoms bendrų mokslinių tyrimų, susijusių ar nesusijusių su minėtomis temomis, finansavimą.

— Būsimos ir naujos technologijos: teikti konkrečią paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti, ar toliau tirti tam tikros srities ir (arba) bendros kelių atitinkamų mokslo šakų ar disciplinų srities naujas mokslo ir technologijų galimybes, teikiant konkrečią paramą neplanuotai pateiktiems mokslinių tyrimų pasiūlymams, įskaitant bendrus konkursus; ieškoti naujoviškų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo galimybių bei nagrinėti naujas galimybes tyrimų planuose, visų pirma tas, kurios gali atverti kelią esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal programą „Idėjos“ vykdomos veiklos koordinavimas siekiant išvengti sutapimų ir užtikrinti optimalų finansavimo panaudojimą. Tai bus įgyvendinama pasitelkiant: — atvirus, principu „iš apačios į viršų“ paremtus mokslinius tyrimus nagrinėjant problematiką, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekiant atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla „Nuotykio“ srityje) ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar problemas (veikla „Įžvalgos“ srityje), — iniciatyvas, sutelktas į ypatingus, didelių pastangų reikalaujančius tikslus naujose mokslo ir technikos srityse, atveriančiose didelės pažangos perspektyvas ir turinčias didelio galimo poveikio ekonomikos ir visuomenės raidai tikimybę, bei kurios gali apimti papildomų projektų grupes (veikla „Pionieriaus“ srityje).

— Nenumatyti politiniai poreikiai: lanksčiai reaguoti į naujus politinius poreikius, atsirandančius vykdant Bendrąją programą, pavyzdžiui, į nenumatytus greitų atsakomųjų veiksmų reikalaujančius pokyčius ar įvykius epidemijas, naujas maisto saugos problemas, stichines nelaimes ir solidarumo veiksmus. Tai bus įgyvendinama užtikrinant glaudžias sąsajas su atitinkamomis Bendrijos politikos sritimis. Atsiradus skubiems mokslinių tyrimų poreikiams metinė darbo programa gali būti pakeista.

Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis dalyvavimas

Žinių platinimas ir panaudojimas yra viena iš pagrindinių Europos mokslinių tyrimų veiklos pridėtinės vertės aspektų, todėl bus imamasi priemonių, kad pramonė, politinius sprendimus priimantys asmenys ir visuomenė labiau naudotųsi rezultatais bei būtų padidintas jų poveikis. Platinimas bus laikomas neatsiejama visų teminių sričių užduotimi, dėl veiklos konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus saugumo temai, be kita ko, finansuojant tinklų kūrimo ar tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, pasitelkiant nepriklausomų ekspertų pagalbą ir informaciją bei elektronines paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama:

— į projektus ir konsorciumų veiklą atitinkamomis finansavimo schemų nuostatomis ir atsiskaitymo reikalavimais įtraukiant informacijos skleidimo ir žinių perdavimo veiklą,

— projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai būtų kuo geriau pritaikomi,

— vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių bendrųjų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas konkretiems sektoriams ar suinteresuotų subjektų grupėms, ypač akcentuojant galimus vartotojus,

— skleidžiant informaciją politiką formuojantiems asmenims, įskaitant standartizacijos įstaigas, kad atitinkamos įstaigos tarptautiniu, europiniu, nacionaliniu ar regionų lygiu galėtų lengviau pritaikyti su politika susijusius rezultatus,

— pasitelkus CORDIS paslaugas, skirtas skatinti žinių skleidimą vartotojui patogiu būdu ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą,

— pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogus ir debatus su platesne publika už mokslo bendruomenės ribų, įskaitant pilietinę visuomenę, mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis.

Visoje Bendrojoje programoje bus užtikrintas informacijos skleidimo koordinavimas ir žinių perdavimas. Bus užtikrintas šios programos ir kitų Bendrijos programų tarpusavio papildomumas ir sinergija, visų pirma švietimo sektoriuje siekiant skatinti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą bus vykdoma veikla inovacijoms remti.

MVĮ dalyvavimas

Visose teminėse srityse bus sudaromos kuo geresnės sąlygos dalyvauti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), visų pirma patobulinus finansinę ir administracinę tvarką ir leidus lanksčiau pasirinkti tinkamą finansavimo schemą. Be to, rengiant šios Specialiosios programos teminių sričių turinį deramai atsižvelgta į MVĮ mokslinių tyrimų poreikius ir potencialą, o darbo programoje bus įvardytos ypatingą MVĮ susidomėjimą keliančios sritys. Konkrečių priemonių, įskaitant paramos veiklą MVĮ dalyvavimui palengvinti, bus imtasi visoje programoje, naudojant strategiją, kuri bus sukurta kiekvienai temai. Šias strategijas papildys jų kiekybinė ir kokybinė stebėsena, kaip vykdomi nustatyti tikslai. Bus siekiama, kad bent 15 % lėšų, skiriamų pagal šią programą, būtų skiriama MVĮ.

Speciali veikla moksliniams tyrimams, atliekamiems MVĮ ar MVĮ asociacijų naudai, remti yra įtraukta į Specialiąją programą „Pajėgumai“, o veikla, skatinanti MVĮ dalyvavimą visoje Bendrojoje programoje, bus finansuojama pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą.

Etiniai aspektai

Vykdant šią Specialiąją programą ir atliekant joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindinių etikos principų. Jie apima, inter alia, ES pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus, įskaitant šiuos: žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo apsaugą, taip pat gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisę ir naujausias atitinkamų tarptautinių konvencijų, gairių bei elgesio kodeksų redakcijas, pavyzdžiui, Helsinkio deklaraciją, Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją, pasirašytą 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede, ir jos papildomus protokolus, JT vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir žmogaus teisių deklaraciją, JT Biologinių ir toksinių ginklų konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas.

Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijos padarinių klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujų technologijų etikos grupės (nuo 1998 m.) nuomones.

Pagal subsidiarumo principą ir Europoje egzistuojančius požiūrių skirtumus, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos taisyklėmis, galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kokiu atveju yra taikomos nacionalinės nuostatos, ir jokie moksliniai tyrimai, uždrausti kurioje nors valstybėje narėje ar kitoje šalyje, toje valstybėje narėje ar šalyje nebus Bendrijos finansuojami.

Tam tikrais atvejais mokslinių tyrimų projektus įgyvendinantys asmenys, prieš pradėdami MTTP veiklą, privalo prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietos etikos komitetų pritarimo. Taip pat Komisija sistemingai atliks pasiūlymų, kurie susiję su etikos požiūriu jautriais klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į tokius klausimus, etinį persvarstymą. Tam tikrais atvejais etinis persvarstymas gali būti atliekamas projekto įgyvendinimo metu.

Nebus finansuojama jokia visose valstybėse narėse uždrausta mokslinių tyrimų veikla.

Sutarties Protokole dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės reikalaujama, kad formuluodama ir įgyvendindama Bendrijos politiką, taip pat mokslinių tyrimų politiką, Bendrija visapusiškai atsižvelgtų į gyvūnų gerovės reikalavimus. 1986 m. lapkričio 24 d. Tarybos direktyvoje 86/609/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsauga, suderinimo (13) reikalaujama, kad:

— visi bandymai būtų rengiami taip, kad juos atliekant gyvūnai nepatirtų bereikalingos baimės ir nereikalingo skausmo ar kančių,

— būtų naudojama kuo mažiau gyvūnų,

— kad būtų naudojami mažiausiai neurofiziologiškai jautrūs gyvūnai,

— būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kančių, baimės ar ilgalaikės žalos.

Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir gyvūnų klonavimas gali būti svarstomas tik tuomet, kai tikslai yra etikos požiūriu pateisinami, o esančios sąlygos užtikrina gyvūnų gerovę bei yra laikomasi biologinės įvairovės principų.

Įgyvendinant šią programą, Komisija nuolat stebės mokslo pažangą ir nacionalines bei tarptautines nuostatas, kad būtų atsižvelgta į visus pokyčius.

Etikos, susijusios su mokslo ir technologijų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal Specialiosios programos „Pajėgumai“ dalį „Mokslas visuomenėje“.

Bendrai atliekami moksliniai tyrimai

Bendrai atliekamiems moksliniams tyrimams bus skirta didžiausia ir pagrindinė moksliniams tyrimams finansuoti numatytų Bendrijos lėšų dalis. Siekiama, kad pagrindinėse žinių pažangos srityse būtų vykdomi aukštos kokybės mokslinių tyrimų projektai ir sukurti puikūs tinklai, pajėgūs pritraukti mokslo darbuotojus ir investicijas iš Europos ir viso pasaulio, tokiu būdu stiprinant Europos pramoninę ir techninę bazę ir remiant Bendrijos politiką.

Tai bus pasiekta remiant bendrai atliekamus mokslinius tyrimus, kuriuose aktyviai dalyvaus pramonės įmonės, taikant pačias įvairiausias finansavimo schemas: bendrai vykdomus projektus, kompetencijos tinklus ir koordinavimą ar paramos veiklą.

Bendros technologijų iniciatyvos

Tik labai nedaugeliu atvejų MTTP tikslo apimtis ir pasitelktų išteklių mastas yra pakankamas pagrindas steigti ilgalaikes valstybės ir privačiojo sektoriaus partnerystes – bendrų technologijų iniciatyvas. Šios iniciatyvos, atsirandančios daugiausia dėl pagal Europos technologijų platformas vykdomų darbų ir apimančios vieną ar kelis pasirinktus jų mokslinių tyrimų srities klausimus, bus finansuojamos bendrai privataus sektoriaus investicijomis ir nacionalinėmis bei viešosiomis Europos lėšomis, įskaitant subsidijas pagal Bendrąją mokslinių tyrimų programą ir paskolų lėšas iš Europos investicijų banko. Dėl kiekvienos bendros technologijų iniciatyvos bus sprendžiama atskirai, arba remiantis Sutarties 171 straipsniu (tai gali apimti ir bendros įmonės steigimą), arba remiantis šios Specialiosios programos pakeitimu pagal Sutarties 166 straipsnio 3 dalį.

Bendros technologijų iniciatyvos nustatomos atviru ir skaidriu būdu pagal tam tikrus kriterijus, kurie apima:

— nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones,

— poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas,

— intervencijos Europos lygiu sukuriama pridėtinė vertė,

— siekiamo tikslo ir laukiamų rezultatų mastas ir apibrėžimo aiškumas,

— pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis,

— indėlio siekiant platesnių politikos tikslų, įskaitant naudą visuomenei, svarba,

— pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę paramą ir turėti įtakos dabartiniam ar būsimam pramonės finansavimui.

Bendrų technologijų iniciatyvų pobūdis turi būti aiškiai apibrėžtas, visų pirma dėl šių dalykų:

— finansiniai įsipareigojimai,

— dalyvių įsipareigojimo trukmė,

— sutarties sudarymo ir nutraukimo taisyklės,

— intelektinės nuosavybės teisės.

Atsižvelgiant į bendrų technologijų iniciatyvų ypatingą mastą ir sudėtingumą, bus dedamos didelės pastangos skaidriam jų veikimui užtikrinti, o Bendrijos finansavimas bendroms technologijų iniciatyvoms bus skiriamas remiantis Bendrosios programos kompetencijos ir konkurencijos principais.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas tose pačiose srityse vykdomų bendrų technologijų iniciatyvų ir nacionalinių programų bei projektų bendrai darnai ir koordinavimui (14) laikantis esamų jų įgyvendinimo procedūrų, ir bus siekiama užtikrinti, kad jų projektai būtų atviri daugeliui dalyvių visoje Europoje, pirmiausia MVĮ.

Bendrų technologijų iniciatyvų orientacinis sąrašas pateikiamas IV priede. Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą, remiantis minėtais kriterijais gali būti atrinktos ir pasiūlytos kitos bendros technologijų iniciatyvos.

Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas

Šios srities veikloje bus naudojamos dvi pagrindinės priemonės: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Šia veikla taip pat bus didinamas Bendrosios programos ir tarpvyriausybinių struktūrų, pavyzdžiui, EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio papildomumas ir sinergija. Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo veiklai, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinėmis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų komandų koordinavimo ir mainų tarp jų.

Į vienos iš temų sritį patenkanti veikla bus remiama kaip sudėtinė veiklos pagal tą temą dalis. Kai veikla yra horizontalaus pobūdžio arba netiesiogiai susijusi su dešimtimi temų, ji bus remiama bendrai visose atitinkamose temose (15).

Į kitos Specialiosios programos, kuria įgyvendinama Septintoji bendroji programa, sritį patenkanti veikla bus remiama pagal tą Specialiąją programą.

Schema ERA-NET išplės ir sustiprins nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos koordinavimą:

— subjektams, įgyvendinantiems viešąsias mokslinių tyrimų programas, suteikdama pagrindą savo veiklos koordinavimui pagerinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET, taip pat paramą, skirtą esamų ERA-NET apimčiai plėsti ir gilinti, pavyzdžiui, plečiant partnerystes ir abipusiškai atveriant jų programas. Prireikus ERA-NET gali būti taikomos Europos regionų ir valstybių narių programų koordinavimui, kad būtų sudarytos sąlygos jų bendradarbiavimui imantis didelės apimties iniciatyvų,

— tam tikrais keliais atvejais suteikdama papildomą Bendrijos finansinę paramą tiems dalyviams, kurie bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS) sujungia išteklius.

Bendrijos dalyvavimas nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, įgyvendinamose bendrai pagal 169 straipsnį, ypač svarbus europiniam didelio masto „kintamos geometrijos“ valstybių narių, turinčių bendrų poreikių ir (arba) interesų, bendradarbiavimui. Aiškiai nustatytais atvejais tokios 169 straipsnio iniciatyvos bus pradėtos srityse, nustatytose glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, įskaitant galimą bendradarbiavimą su tarpvyriausybinėmis programomis, remiantis sprendime dėl Septintosios bendrosios programos apibrėžtais kriterijais.

IV priede pateiktame aprašyme yra pateikiamas bendro nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyvų orientacinis sąrašas, ir jos gali būti atskiro sprendimo pagal Sutarties 169 straipsnį dalykas. Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali būti nustatomos ir siūlomos kitos iniciatyvos.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinio bendradarbiavimo veikla, liudijanti Europos pridėtinę vertę ir abipusį suinteresuotumą, rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią du vienas nuo kito priklausančius tikslus:

— remti ir skatinti Europos konkurencingumą kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes su trečiosiomis šalimis, įskaitant aukšto pramoninio lygio ir naujas ekonomikos sistemas, samdant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus darbui Europoje ir su ja,

— spręsti konkrečias trečiosioms šalims iškilusias ar visiems bendras problemas abipusio suinteresuotumo ir abipusės naudos pagrindu.

Bendrijos tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į tarptautines, šalies, regiono ir socialines bei ekonomines aplinkybes bei šalių – partnerių žinių bazę. Strateginis tikslas yra stiprinti ES konkurencingumą ir visuotinį tvarų vystimąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir pasauliniu lygiu, remiantis abipusiais interesais ir nauda. Šiuo tikslu ES – pasaulinio lygio dalyvės – vaidmuo taip pat turėtų būti propaguojamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus susieta su pagrindiniais politikos klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis Europos vertybėmis, konkurencingumu, socialine ir ekonomine pažanga, aplinkos apsauga ir gerove, bendrai suvokiamais kaip visuotinis tvarus vystymasis.

Tarptautinis bendradarbiavimas pagal šios Specialiosios programos kiekvieną teminę sritį atskirai ir visose srityse vyks:

— išplėstu Tarptautinio bendradarbiavimo šalių partnerių ir pramoninių šalių (16) mokslo darbuotojų ir mokslinių tyrimų institucijų dalyvavimu teminėse srityse, dėl konfidencialumo aspektų taikant atitinkamus apribojimus saugumo temai trečiosioms šalims, kurios nėra asocijuotosios šalys. Be to, trečiosios šalys bus ypatingai skatinamos dalyvauti nustatytose abipusio intereso srityse,

— konkrečia bendradarbiavimo veikla kiekvienoje teminėje srityje, skirta trečiosioms šalims, esant abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos remiantis jų moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Ypatingų poreikių ir prioritetų nustatymas bus glaudžiai susietas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių. Prioritetai bus nustatomi remiantis konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies ekonominio išsivystymo lygiu.

Šiam tikslui bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms temoms arba joms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių, tvarios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali kryptinga veikla.

Ši veikla bus privilegijuota priemonė Bendrijos ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, kuria siekiama padidinti šalių kandidačių, kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus. Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą veikloje.

Ši veikla bus vykdoma derinant ją su tarptautinio bendradarbiavimo veikla pagal specialiąsias programas „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. Ši veikla taip pat bus remiama pagal visa apimančią Tarptautinio bendradarbiavimo strategiją pagal Bendrąją programą.

TEMOS

1. SVEIKATA

Tikslas

Europos piliečių sveikatos gerinimas, su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių konkurencingumo didinimas bei inovacinių pajėgumų skatinimas sprendžiant visuotines sveikatos problemas, įskaitant kovą su naujomis epidemijomis. Bus akcentuojami taikomieji moksliniai tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant eksperimentų rezultatų mokslinį patvirtinimą), naujų gydymo būdų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatos gerinimo ir prevencijos metodai, įskaitant vaikų sveikatos, sveiko senėjimo skatinimą, diagnostikos priemonės ir medicinos technologijos, taip pat tvarios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos.

Požiūris

Šie moksliniai tyrimai didins mūsų supratimą, kaip veiksmingiau propaguoti gerą sveikatą, sumažinti sveikatos lygio skirtumus Europoje, gydyti pagrindines ligas ir užkirsti joms kelią bei kaip teikti medicinos priežiūros paslaugas. Pagrindiniai moksliniai tyrimai biomedicinos srityje sudarys šios temos dalį; daugiadisciplininis požiūris sveikatos temoje yra ypač svarbus.

Šie moksliniai tyrimai padės integruoti didelį kiekį genomikos, epidemiologinių, biologinių ir biotechnologinių duomenų bei plėtoti pagrindines su sveikata susijusias technologijas siekiant plėsti žinias ir intervencijos pajėgumus. Jie skatins tarptautinius sveikatos mokslinius tyrimus, labai svarbius užtikrinant praktinę biomedicininių mokslinių tyrimų naudą, įskaitant gyvenimo kokybės gerinimą. Jie leis Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinių pastangų kovojant su visuotinį susirūpinimą keliančiomis ligomis, kaip tai rodo dabar vykdoma programa „Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystė“ (EBŠKBP), skirta kovai su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze (169 straipsnis) (17). Jie suteiks tvirtesnį pagrindą su sveikatos politika susijusiems moksliniams tyrimams Europos lygiu, ypač modelių, sistemų ir nacionalinių duomenų bazių duomenų palyginimams. Reikalingų duomenų bazių tinklas yra ypatingai svarbus šio klausimo aspektas.

Šie tyrimai padės gerinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų sektorių, kuriuose pagrindinė varomoji ekonominė jėga yra MVĮ, ir farmacijos pramonės įmonių konkurencingumą. Tyrimai gali remti naujų vaistų Europos technologijų platformą (18), kuria siekiama įveikti vaistų kūrimo proceso mokslinių tyrimų kliūtis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų veiklos ir panaudojimo atotrūkio mažinimui, remiant idėjos pagrindimo ir klinikinio patvirtinimo veiklą. Šie moksliniai tyrimai taip pat padės rengti naujų pažangių gydymo metodų (pvz., regeneracinės medicinos), kurių reikia, kad ES pramonė galėtų lengviau konkuruoti pasaulyje, normas ir standartus. Turėtų būti užtikrintas Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pasaulinis pirmavimas alternatyvių bandymų strategijų, visų pirma bandymų metodų, kuriuose nenaudojami gyvūnai, srityje.

Tinkamais atvejais projektuose bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir jie bus integruoti į projektus (19). Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatų pranešimui ir dialogo su pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, inicijavimui kuo ankstesniame etape, aptariant biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Taip pat bus užtikrinta, kad rezultatai būtų plačiai paskleisti ir panaudoti.

Strateginiai klausimai, vaikų sveikata (20), senėjančių gyventojų sveikata visose veiklos srityse bus nagrinėjami skiriant jiems ypatingą dėmesį, ir tinkamais atvejais į šiuos klausimus turės būti atsižvelgta vykdant visų rūšių veiklą pagal šią temą, laikantis darbo programoje akcentuotų prioritetų. Taip pat bus įtrauktos kitos daugiadisciplininės sritys. Tai užtikrins aiškų ir darnų šių temos klausimų sprendimo metodą, nedubliuojant pastangų.

Visose toliau nurodytose veiklos srityse (21) bus atsižvelgiama į etinius, teisinius ir socialinius bei ekonominius klausimus.

Veiklos sritys

Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir medicinos technologijos žmonių sveikatai

Šios veiklos tikslas – rengti ir patvirtinti būtinas priemones ir technologijas, kurios leis kurti naujas žinias ir jas praktiškai taikyti sveikatos ir medicinos srityje.

— Didelio našumo moksliniai tyrimai: siekiant pagreitinti pažangą kuriant naujas šiuolaikinės biologijos, įskaitant genomikos pagrindus, mokslinių tyrimų priemones, kurios reikšmingai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir pavyzdžių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujoms technologijoms, skirtoms sekos nustatymui, genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui, struktūrinei ir funkcinei genomikai, bioinformatikai ir sistemų biologijai, kitoms panašioms mokslo šakoms.

— Aptikimas, diagnozė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinę ir ląstelių biologiją, fiziologiją, genetiką, fiziką, chemiją, biomedicininę inžineriją, įskaitant nanotechnologijas, mikrosistemas, prietaisus ir informacines technologijas. Bus akcentuojami neintervenciniai ar mažiausiai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai.

— Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų tiekiami saugūs ir veiksmingi nauji ar patobulinti biovaistai (22). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas metodams, pavyzdžiui, farmakogenomikai, biologinių indikatorių sukūrimui ir patvirtinimui, tikslo nustatymo ir pateikimo metodams, metodams ir modeliams (23) in silico, in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo.

— Naujoviški gydymo metodai ir intervencijos: tirti, stiprinti ir užtikrinti tolesnę pažangių gydymo metodų ir technologijų, turinčių didelį pritaikymo potencialą, raidą. Daugiausia dėmesio bus skiriama genų ir ląstelių terapijai, regeneracinei medicinai, transplantacijoms, imunoterapijai ir vakcinoms bei kitiems vaistams. Taip pat bus tiriamos atitinkamos technologijos, pavyzdžiui, pažangios kryptingo poveikio sistemos, pažangūs implantai ir protezai bei neinvazinės ar mažiausiai invazinės technologinės intervencijos.

Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms

Šios veiklos tikslas – plėsti žinias apie biologinius procesus ir mechanizmus, vykstančius ir veikiančius esant normaliai sveikatos būklei ir sergant konkrečia liga, pritaikyti šias žinias klinikinėje praktikoje, įskaitant ligų kontrolę ir gydymą, bei užtikrinti, kad tolesni moksliniai tyrimai būtų atliekami vadovaujantis klinikiniais (įskaitant epidemiologinius) duomenimis.

— Biologinių duomenų ir procesų integravimas: duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų biologija. — Didelio masto duomenų rinkimas: naudoti didelio našumo technologijas kuriant duomenis, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų paskirtis ir jų tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose svarbių biologinių procesų metu. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas genomikai, proteomikai, RNR tyrimams, gyventojų genetikai, lyginamajai, struktūrinei ir funkcinei genomikai. — Sistemų biologija: pagrindinis dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams moksliniams tyrimams, kurių metu į vieną visumą bus sujungti patys įvairiausi biologiniai duomenys ir sukurti bei pritaikyti sisteminiai metodai, skirti suvokti ir modeliuoti biologinius procesus visuose reikiamuose visų sandaros sudėtingumo lygių organizmuose.

— Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo moksliniai tyrimai. — Smegenų ir susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką ir tirti smegenų ligas, įskaitant su senėjimu susijusius susirgimus (pvz., demenciją, Parkinsono ligą) bei ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas visuotiniam smegenų supratimui atliekant smegenų funkcijų tyrimus nuo molekulių lygmens iki pažinimo, įskaitant neuroinformatiką, bei smegenų funkcijų sutrikimus, nuo sinoptinio pablogėjimo iki neurodegradacijos. Bus tiriamos neurologinės ir psichiatrinės ligos bei sutrikimai, įskaitant regeneracinius ir atstatomuosius gydymo metodus. — Žmogaus vystymasis ir senėjimas: naudoti įvairesnes metodikas ir priemones, siekiant geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos, genetikos, elgsenos ir lyties veiksniais.

— Taikomieji moksliniai tyrimai pagrindinių užkrečiamųjų ligų srityje: atremti didžiausias grėsmes visuomenės sveikatai. — Atsparumas antibiotikams, įskaitant grybelinius patogenus: pagrindinis dėmesys bus skiriamas molekulinių atsparumo mechanizmų, mikrobų ekologijos ir šeimininko organizmo ir patogeno sąveikos fundamentaliųjų mokslinių tyrimų ir naujų intervencijos būdų klinikinių tyrimų derinimui, siekiant sumažinti naujų daugeliui vaistų atsparių infekcijų skaičių ir paplitimą. — ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkuliozė: pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujų gydymo metodų, prevencinių priemonių, pavyzdžiui, vakcinų ir cheminių perdavimo užtvarų, pavyzdžiui, ŽIV mikrobicidų, kūrimui. Moksliniai tyrimai bus nukreipti kovai su minėtomis trimis ligomis pasauliniu lygiu, tačiau taip pat bus atsižvelgiama į Europai būdingus šių trijų ligų ir hepatito aspektus. Bus akcentuojama ikiklinikinė ir ankstyvoji klinikinė mokslinių tyrimų veikla, taip pat prireikus tokia veikla, kai numatomas atitinkamas bendradarbiavimas (pvz., dėl ŽIV/AIDS vakcinų) su pasaulinėmis iniciatyvomis. — Galimos naujos ir pasikartojančios epidemijos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas kovai su naujais patogenais, turinčiais pandemijos potencialą, įskaitant zoonozes (pvz., SŪRS ir didelio patogeniškumo gripą). Tam tikrais atvejais bus numatyta greitai inicijuoti bendrus mokslinius tyrimus, kurių tikslas – operatyviai sukurti naujas diagnostikos priemones, vaistus ir vakcinas, skirtas naujų užkrečiamųjų ligų prevencijai, gydymui ir kontrolei.

— Taikomieji moksliniai tyrimai kitų pagrindinių ligų srityje (24). — Vėžys: pagrindinis dėmesys bus skiriamas etiologijai, naujiems vaistams ir gydymo būdams, vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams indikatoriams, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, bei prevencinio prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo įvertinimui. — Širdies ir kraujagyslių liga: pagrindinis dėmesys bus skiriamas širdies ir kraujo indų ligų (įskaitant kraujagyslių aspektus insulto atveju) diagnozavimui, prevencijai, gydymui ir stebėsenai, taikant plačius daugiadisciplininius metodus. — Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui. Antruoju atveju didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką, gyvenseną ir epidemiologiją. Diabeto ir nutukimo atveju ypatingas dėmesys bus skiriamas vaikų ligoms ir vaikystėje pasireiškiantiems veiksniams. — Retos ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas visoje Europoje atliekamiems gamtos mokslų, patofiziologijos tyrimams ir prevencinių, diagnostinių ir terapinių intervencijų kūrimui. Šis sektorius apims retus įprastinių ligų Mendelio fenotipus. — Kitos lėtinės ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, funkcijų ir juslių pablogėjimui bei kitoms lėtinėms ligoms (pvz., artritui, reumatoidinėms ir raumenų bei griaučių ligoms ir kvėpavimo takų susirgimams, įskaitant tuos, kuriuos sukelia alergija).

Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas

Šia veikla siekiama parengti informuotai priimamų politinių sprendimų sveikatos priežiūros sistemų klausimais ir veiksmingesnių ir veiksmingais įrodymais pagrįstų sveikatos propagavimo, ligų prevencijos, diagnozės ir gydymo strategijų būtiną bazę.

— Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį vaistų panaudojimą ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei naujų sveikatos terapijų ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas pacientų saugai, įskaitant neigiamą vaistų poveikį – nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką, suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą bei propaguoti įrodymais pagrįstos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui, įvairių intervencijų, įskaitant moksliškai išbandytus papildomus ir alternatyvius vaistus bei naujus gydymo būdus ir sveikatos priežiūros technologijas, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į skyrimo strategijas, kai kuriuos farmakologinio budrumo įrodomosios medžiagos aspektus, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą.

— Sveikatos priežiūros sistemų, įskaitant pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros sistemas, kokybė, veiksmingumas ir solidarumas, siekiant, kad šalys galėtų pasinaudoti kitų sveikatos priežiūros sistemų patirtimi ir jų tvarumu, atsižvelgiant į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams (įskaitant įvairių intervencijų kaštus, veiksmingumą ir naudą, taip pat pacientų saugumo aspektus), jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui (įskaitant socialiai remtinas grupes). Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmogiškuosius išteklius, įskaitant priežiūros namuose strategijas. Taip pat bus nagrinėjamas senėjančios visuomenės nepriklausomumo, gyvenimo kokybės ir mobilumo klausimas.

— Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones – gyvenimo būdą, darbo ir gyvenimo aplinkybes bei intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendruomenės lygiu (pvz., mityba, stresas, alkoholis, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos viso gyvenimo perspektyvoje klausimai.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas yra sudėtinė šios temos dalis ir ypač svarbus sritims, susijusioms su visuotinėmis sveikatos problemomis, pavyzdžiui, atsparumu antibiotikams, ŽIV/AIDS, maliarija, tuberkulioze, negydytomis ligomis ir naujomis pandemijomis. Dėl to taip pat gali prireikti nustatyti tarptautinių iniciatyvų, pavyzdžiui, Pasaulinės ŽIV vakcinos iniciatyvos, prioritetus. Konsolidavus ilgalaikę tvarią Europos ir besivystančių šalių klinikinių mokslinių tyrimų partnerystę ir integruojant dalyvaujančių šalių nacionalines programas ar veiklą toliau gali būti teikiama parama Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystei (EBŠKBP), atsižvelgiant į jos pasiekimus ir būsimus poreikius (25). EBŠKBP programa ir toliau bus iš esmės orientuota į pažangius klinikinius bandymus kuriant naujas vakcinas, mikrobicidus ir vaistus nuo minėtų trijų ligų Afrikoje į pietus nuo Sacharos. Šiuo tikslu darbo programoje gali būti numatytas įnašas EBŠKBP Europos ekonominių interesų grupei, skirtas vykdyti programą, kuriai turi pritarti Komisija, įskaitant Bendrijos įnašo perskirstymą.

Dviejų regionų dialogais trečiosiose šalyse ar regionuose ir tarptautiniuose forumuose apibrėžtose srityse, taip pat atsižvelgiant į Tūkstantmečio plėtros tikslus bus vykdoma speciali bendradarbiavimo veikla. Tokios prioritetinės sritys yra pritaikytos vietos poreikiams ir, pasitelkus partnerystes, gali apimti sveikatos politikos mokslinius tyrimus, sveikatos priežiūros sistemų ir sveikatos priežiūros paslaugų mokslinius tyrimus, motinystę ir vaiko sveikatą, reprodukcinę sveikatą, negydytų užkrečiamųjų ligų kontrolę ir stebėjimą ir nenumatytus politinius poreikius tuose regionuose.

Metinė narystė tarptautinėje Žmogiškųjų ribų mokslo programos organizacijoje (HFSPO) (26) bus vykdoma kartu su tema „Informacijos ir ryšių technologijos“. Tai leis į G8 grupę nepatenkančioms valstybėms narėms iki galo pasinaudoti Žmogiškųjų ribų mokslo programa (HFSP) ir labiau atkreipti dėmesį į europinius mokslinius tyrimus.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Naujų poreikių moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal principą „iš apačios į viršų“ ir remiantis „sutelktomis“ iniciatyvomis, derinant juos su kitomis temomis ir įtraukiant plačių ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų portfelį. Teikiant paramą nenumatytiems politiniams poreikiams gali būti atsižvelgiama, pavyzdžiui, į gyvenimo ir darbo sąlygas, poveikio sveikatai įvertinimą, rizikos įvertinimą, statistinius rodiklius, valdymą ir informavimą visuomenės sveikatos srityje, taip pat į įsipareigojimus pagal tarptautines sveikatos priežiūros sutartis, įskaitant Tabako kontrolės pagrindų konvenciją (27) ir Tarptautines sveikatos taisykles (28). Tai papildys pirmiau paremtus su sveikatos politika susijusius mokslinius tyrimus.

2. MAISTAS, ŽEMĖS ŪKIS IR ŽUVININKYSTĖ BEI BIOTECHNOLOGIJOS

Tikslas

Sukurti Europos žiniomis paremtą bioekonomiką (29) sutelkiant mokslo įstaigas, pramonės įmones ir kitus suinteresuotus subjektus, siekiant išnaudoti atsirandančias naujas mokslinių tyrimų galimybes, leisiančias spręsti socialinius, aplinkosaugos ir ekonominius uždavinius, susijusius su saugesnio, sveikesnio, geresnės kokybės maisto bei atsinaujinančiųjų biologinių išteklių tvaraus naudojimo ir gamybos augantis poreikis; grėsme žemės ūkio, akvakultūros ir žuvininkystės produkcijos tvarumui ir saugai, taip pat augančiu aukštos kokybės maisto poreikiu, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo bei pakrančių vietovių aspektus bei atsaką į konkrečius vartotojų mitybos poreikius.

Požiūris

Ši tema sutvirtins žinių bazę, užtikrins naujovių diegimą ir teiks politinę paramą kuriant ir plėtojant Europos žiniomis paremtą bioekonomiką (ŽPBE). Moksliniai tyrimai bus sutelkti į tvarų biologinių išteklių valdymą, gaminimą ir panaudojimą, visų pirma pasitelkus gyvosios gamtos mokslus ir biotechnologijas bei suartėjimą su kitomis technologijomis, siekiant, kad Europos žemės ūkio, žuvininkystės, akvakultūros, pašarų, maisto (30), sveikatos priežiūros, miškininkystės ir kita atitinkama pramonė gamintų naujus, saugesnius, įperkamus, ekologiškus ir konkurencingus produktus. Moksliniai tyrimai įneš svarbų indėlį įgyvendinant ir formuluojant Bendrijos politiką ir taisykles, taip pat jų metu bus išskirtinai nagrinėjama ar remiama: Bendra žemės ūkio politika, žemės ūkio ir prekybos klausimai, genetiškai modifikuotų organizmų saugos aspektai, maisto saugos taisyklės, Bendrijos teisės aktai augalų sveikatos srityje, Bendrijos gyvūnų sveikatos, ligų kontrolės ir gerovės standartai, aplinka ir biologinė įvairovė, Europos miškininkystės strategija ir bendra žuvininkystės politika, kuria siekiama užtikrinti tvarų žuvininkystės ir akvakultūros vystymąsi bei jūros gėrybių produktų saugą. Mokslinių tyrimų metu taip pat bus siekiama plėtoti naujus ir esamus rodiklius, padedančius analizuoti, plėtoti ir stebėti minėtas politikos kryptis.

Pripažįstant daugialypę žemės ūkio svarbą, moksliniais tyrimais bus remiamas kaimo vietovių ekonomikos vaidmuo ir galimybės joms pasiekti tvaraus vystymosi tikslus.

Žemės ūkio maisto pramonės įmonės, kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų, nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir naujų pramoninių biologinių procesų srityse.

Kelios Europos technologijų platformos, apimančios augalų genomikos ir biotechnologijų, miškininkystės ir miškininkyste paremtos pramonės, visuotinės gyvūnų gerovės, ūkio gyvūnų veislininkystės, maisto, akvakultūros ir pramonės biotechnologijų sritis, gali padėti nustatyti bendrus šios temos mokslinių tyrimų prioritetus, nustatydamos galimas didelės apimties būsimas iniciatyvas, pavyzdžiui, demonstracinius projektus, taip pat padės užtikrinti platų visų suinteresuotų subjektų dalyvavimą ir integravimą. Kai tik reikės, bus atliekama nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimo veikla, glaudžiai ją derinant su ERA-NET projektais, technologijų platformomis ir kitais atitinkamais subjektais, pavyzdžiui, Žemės ūkio tyrimų nuolatiniu komitetu (ŽŪTNK) ar kuria nors kita būsima Europos jūrų mokslinių tyrimų koordinavimo struktūra.

Atitinkamais atvejais atliekant veiklą bus atsižvelgiama į mokslo ir technologijų plėtros socialinius, etinius, lyčių, teisinius, aplinkos, ekonominius ir platesnius kultūrinius aspektus bei galimą riziką ir poveikį (numatymas).

Veikla

Tvari gamyba ir tvarus biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, valdymas (31)

— Sudaryti sąlygas tvarios biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų ir gyvūnų) gamybos ir tvaraus valdymo ilgalaikių varomųjų jėgų, įskaitant biologinės įvairovės ir naujų biologiškai aktyvių molekulių šiose biologinėse sistemose panaudojimą, moksliniams tyrimams. Bus tiriamos genomika, proteomika, metabolomika ir panašios technologijos bei suartėjimo technologijos, taip pat jų integravimas į sistemų biologijos metodus, be to, bus kuriamos pagrindinės priemonės ir technologijos, įskaitant bioinformatiką ir atitinkamas duomenų bazes, bei rūšių grupių variacijų nustatymo metodikos.

— Didesnis tvarumas ir konkurencingumas, užtikrinant vartotojų sveikatą, mažinant poveikį aplinkai ir atsižvelgiant į klimato kaitą žemės ūkio, sodininkystės ir daržininkystės, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, pasėlių valdymas, pasitelkiant selekcinius augalų veisimo, augalų sveikatos ir optimizuotos gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės valdymo mokslinę ir techninę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą. Bus vykdomi moksliniai tyrimai autochtoninių ekosistemų priežiūros, biokontrolės medžiagų kūrimo ir biologinės įvairovės mikrobiologinio lygio ir metagenomikos srityje. — Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos (pvz., pesticidai ir trąšos) ir organiškos gamybos sistemos, pagerintas išteklių valdymas ir naujas maistas ir pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (pasėliai ir medžiai), atsparumas stresui, ekologinis efektas, maisto medžiagų ir vandens panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam padės biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniai tyrimai ir genetiškai modifikuotų pasėlių poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai stebėsena ir vertinimas, taip pat jų galimybės duoti daugiau naudos visuomenei vertinimas. — Augalų sveikata ir pasėlių apsauga bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas, piktžoles ir kitus fitosanitarinio pobūdžio pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų ir piktžolių kontrolės priemones ir technologijas. Bus kuriami tobulesni dirvožemio derlingumo stebėsenos, išsaugojimo ir didinimo metodai. — Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos.

— Optimizuota gyvūnų sveikata, gyvulininkystė ir gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose, inter alia: — pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną ir — geriau suprantant, kaip kontroliuoti kenkėjus, parazitus ir užkrečiamąsias gyvūnų ligas bei kitus pavojus maisto pramonės tvarumui ir saugumui, įskaitant zoonozes. Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėsenos, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį. Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą.

— Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikos krypčių ir teisės aktų įgyvendinimą, ypač remiant Europos žiniomis paremtos bioekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo ir pakrantės zonų vystymosi poreikius. Bendra žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse, įskaitant bendrą žemės ūkio politiką, apims socialinius ir ekonominius tyrimus, ekonomiškumo analizę, lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų, įskaitant daugiafunkcines sistemas, tyrimus, rentabilių žuvininkystės valdymo sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus.

„Nuo šakutės iki ūkio“: maistas (įskaitant jūros produktus), sveikata ir gerovė

— Suprasti vartotojų elgseną ir jų prioritetus, nes tai yra vienas iš pagrindinių maisto pramonės konkurencingumo veiksnių, ir maisto įtaką Europos piliečių sveikatai ir gerovei. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tam, kaip vartotojas suvokia maistą ir kokių nuostatų dėl jo, įskaitant tradicinį maistą, laikosi, taip pat bus siekiama perprasti socialines ir kultūrines tendencijas nustatyti maisto pasirinkimo ir vartotojo galimybių gauti maisto veiksnius. Moksliniai tyrimai apims maisto ir mitybos srityje vykdomų mokslinių tyrimų duomenų bazių sukūrimą.

— Suprasti naudingus ir žalingus raciono veiksnius ir gyventojų grupių specialius poreikius bei mitybos įpročius, nes tai yra vienas iš pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja ar mažėja su mityba susijusių ligų ir sutrikimų skaičius, įskaitant nutukimą ir alergijas. Tam reikės tirti naujas mitybos strategijas, plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją bei tirti mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus ir ingredientus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir racionus, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir racionų įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas.

— Optimizuoti inovacijas Europos maisto pramonėje į tradicinio maisto, įskaitant fermentuotą maistą, gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas; naudoti pritaikytas perdirbimo technologijas, skirtas pagerinti maisto naudingumą, kokybę ir maistinę vertę, įskaitant maisto gamybos organoleptinius aspektus ir naujas maistines medžiagas. Kurti ir demonstruoti aukšto technologinio lygio ir ekologiškai našias perdirbimo ir pakavimo sistemas, taikomąją pažangią kontrolę ir našesnį šalutinių produktų, atliekų, vandens ir energijos valorizaciją ir valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos tvarios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo technologijos, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo ir pašarų kokybės kontrolės formas.

— Užtikrinti Europos maisto pasiūlos cheminį ir mikrobiologinį saugumą bei pagerinti jo kokybę. Ši veikla apims mikrobų ekologijos ir maisto saugos ryšių perpratimą, maisto tiekimo grandinių vientisumo metodų ir modelių sukūrimą, naujus aptikimo metodus, atsekamumą ir jo tolesnį vystymą, rizikos, įskaitant naują riziką, vertinimo, valdymo bei informacijos teikimo technologijas ir priemones, taip pat rizikos suvokimo išplėtimą. Ši veikla taip pat apims mokslu grindžiamus metodus rizikai maisto saugos srityje nustatyti.

— Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau suvokiant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, vykdyti poveikio aplinkai stebėseną, kurti pagerintas poveikio maisto ir pašarų grandinėms ir jų atsparumo globaliniams pokyčiams, visų pirma aplinkai, vertinimo ir valdymo priemones bei metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus.

Gyvosios gamtos mokslai, biotechnologijos ir biochemija ekologiškiems ne maisto produktams ir procesams

— Stiprinti žinių bazę ir kurti pažangias iš žemės ar jūros gaunamos biomasės gamybos technologijas, taikomas pramoniniuose procesuose ir energijos gamyboje. Tam reikės tirti augalų, gyvūnų ir mikrobų genomiką ir metabolomiką siekiant pagerinti žaliavų ir biomasės pašarų produktyvumą ir sudėtį optimizuotam jų perdirbimui į aukštos pridėtinės vertės produktus, įskaitant farmacijos pramonėje ir medicinoje naudojamus biologinius išteklius, tuo pačiu metu tiriant natūralius ar patobulintus žemės ir vandens organizmus kaip naujus šaltinius. Tam reikės atlikti biomasės gamybos būdų, biologinių produktų transportavimo, sandėliavimo ir pateikimo į rinką viso ciklo analizę.

— Nagrinėti pramoninių biotechnologijų taikymą visose pasėlių ir miško biomasės grandinėse, siekiant suvokti visą biologinio perdirbimo metodo potencialą (pvz., žaliųjų chemikalų), įskaitant socialinius ir ekonominius, agronominius, ekologinius ir su vartotojais susijusius aspektus. Tam padės geresnis augalų ir mikrobų metabolizmo ląstelių ir poląsteliniu lygių supratimas ir kontrolė, ir kaip tai bus integruojama į visą vykdymo sistemą gaminant vertingas prekes, pasitelkus didesnę išeigą, kokybę ir perdirbtų produktų švarumą užtikrinančius biologinius procesus, įskaitant biologinės katalizės proceso schemą.

— Naudoti ar kurti naujų ar pagerintų aukštos kokybės, aukštos pridėtinės vertės ir atsinaujinančiųjų miško produktų ir procesų biotechnologijas, siekiant padidinti miško ir miško produkcijos, įskaitant medienos, atsinaujinančiųjų medžiagų ir bioenergijos atsargas, tvarumą.

— Nagrinėti biotechnologijų galimybes aptikti ir stebėti taršą, užkirsti jai kelią, kovoti su ja ir ją šalinti.

— Maksimaliai padidinti ekonominę atliekų ir šalutinių produktų vertę pasitelkus naujus ir potencialiai energiją taupančius biologinius procesus, pavieniui ar derinant juos su augalų sistemomis ir (arba) cheminiais katalizatoriais.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančias šalis ir naujai atsirandančias ekonomikos sistemas ypač dominantys moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į Tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą. Bus imtasi specialios veiklos skatinant bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais partneriais ir šalimis partnerėmis, ypač tais, kurie dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su kaimyninėmis šalimis ir naujomis ekonomikos sistemomis bei besivystančiomis šalimis.

Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui, augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos apimties ir sudėtingumo srityje, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas, teisingas biologinės įvairovės naudojimas, bendradarbiaujant su JT Maisto ir žemės ūkio organizacija maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m. ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka).

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Naujų poreikių mokslinių tyrimų metu, pavyzdžiui, gali būti kuriamos naujos idėjos ir technologijos, skirtos krizių valdymo sistemoms ir maisto grandinės vientisumui.

Lanksčiai reaguojant į nenumatytus politinius poreikius ypatingas dėmesys bus atkreipiamas į atitinkamą Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos kūrimo politiką.

3. INFORMACIJOS IR KOMUNIKACIJŲ TECHNOLOGIJOS

Tikslas

Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę įvaldyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų patenkinti jos visuomenės ir ūkio poreikiai. IRT yra žinių visuomenės pagrindas. Veikla sustiprins Europos mokslo ir technologijų bazę ir užtikrins jos pasaulinį pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti produktų, paslaugų ir procesų inovacijas ir kūrybiškumą pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga būtų greitai paverčiama nauda Europos piliečiams, įmonėms, pramonei ir valdžios institucijoms. Ši veikla taip pat padės sumažinti skaitmeninį atotrūkį ir socialinę atskirtį.

Požiūris

Informacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant inovacijas, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą. Jų svarba esminė sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas. Todėl Europa turi valdyti ir formuoti būsimą IRT raidą ir užtikrinti, kad IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms.

Tai iniciatyvoje i2010 apibrėžti Bendrijos informacinės visuomenės politikos tikslai, kuriais Europoje siekiama sukurti konkurencingą konverguojančios informacijos ekonomiką, žymiai padidinti Europos investicijas į IRT mokslinius tyrimus ir inovacijas bei sukurti labai plačias prieigos galimybes informacinėje visuomenėje.

Naujos IRT technologijos atvers daug naujų galimybių gauti vertingesnių produktų ir paslaugų, daugelis jų priklauso sritims, kuriose Europa jau užima pirmaujančias pramonės ir technologijų pozicijas. Partnerių paieška Europos lygiu – tai optimalus investavimo į IRT būdas. IRT mokslinių tyrimų veikla, grindžiama „atviro šaltinio“ vystymo modeliu, yra naudingo inovacijų šaltinio ir augančio bendradarbiavimo pavyzdys. Labiau nei kada nors anksčiau tokių pastangų reikia siekiant šiais visuotinės konkurencijos laikais neatsilikti nuo vis brangstančių mokslinių tyrimų ir vis sudėtingesnių ir tarpusavyje susietų technologijų.

IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams svarbiausių technologijų moksliniams tyrimams, užtikrinamas visa apimantis technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, kadangi dėl jos bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei nauji ar pagerinti verslo ir administravimo organizaciniai procesai. Pagal šią temą bus remiamos ir kitos Bendrijos politikos sritys, pavyzdžiui, sveikatos ir aplinkos apsauga, visuomenės ir socialiniams poreikiams, visų pirma žmonių su specialiais poreikiais, įskaitant senėjančių gyventojų ir neįgaliųjų poreikius, tenkinti pasitelkus IRT.

Veikla apims bendradarbiavimą ir tinklų kūrimo veiklą bei galėtų paremti bendras technologijų iniciatyvas (32) ir nacionalines programos koordinavimo iniciatyvas (33). Veiklos prioritetams bus priskirtos temos, nagrinėjamos, be kitų šaltinių, remiantis Europos technologijų platformų darbu. Taip pat bus plėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su kitomis specialiosiomis programomis.

Iš esmės yra svarbus mažųjų ir vidutinių įmonių bei kitų smulkių subjektų dalyvavimas šioje veikloje, atsižvelgiant į jų vaidmenį skatinant inovacijas. Jų vaidmuo gyvybiškai svarbus kuriant ir puoselėjant naujas IRT ir jų taikymo vizijas ir paverčiant jas vertingomis verslo priemonėmis.

Veikla

IRT technologijų ramsčiai

— Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesų, prietaisų, dizaino ir testavimo technologijų ir metodikų, siekiant geriau suplanuoti sudėtinių dalių, lustuose sumontuotų sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų, įvairiam taikymui skirtų, įskaitant ultra greitus komponentus, bazinių fotoninių sudėtinių dalių, radijo dažnio (RD) sistemas, gerų eksploatacinių savybių ir talpių duomenų saugojimo sistemų, labai didelio ploto ar labai integruoto vaizdavimo sprendimų, jutimo, sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginių, labai mažai energijos naudojančių sistemų, aktyviųjų sandų, alternatyvių energijos šaltinių ar akumuliatorių, integruotų heterogeninių technologijų ar sistemų, protingų sistemų, daugiafunkcinių integruotų mikro-nano-bio-infosistemų, didelio ploto elektroninių sistemų, integravimo į įvairias medžiagas ar objektus, sąsajų su gyvais organizmais, savaiminio molekulių ar atomų susijungimo į stabilias struktūras dydį ir tankumą, patobulinti jų veikimą, energijos suvartojimo našumą, sumažinti gamybos sąnaudas ir išlaidas.

— Visur esantys ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai: ekonomiškos, perkonfigūruojamos ir lanksčios mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos, sistemos ir struktūros, įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus bei optinio perjungimo ir kitas technologijas didelės spartos sujungimui; įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų ir paslaugų, aprėpiančių asmeninę zoną, regionus ir visą pasaulį, susiliejimas; laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas, paslaugų perkonfigūravimo galimybė; pavienių pažangių daugialypės terpės įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos.

— Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau išskirstytos, patikimesnės ir našesnės aparatinės ir programinės įrangos sistemos, pajėgiančios suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą, sistemų modeliavimo, analizės, projektavimo, inžinerijos ir patvirtinimo metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti, atvira iš paruoštų komponentų surenkama konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir išskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai sąveikaujančią ir prie aplinkos prisitaikančią terpę jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms; kompiuterinių įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu; didelio pajėgumo sistemos ir paslaugos; didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė.

— Programinė įranga, energetinės sistemos ir patikimumas: technologijos, priemonės ir metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip viešųjų paslaugų, teikimą; paslaugoms teikti pritaikytos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausančios infrastruktūros, išteklių virtualizavimas tinkleliuose, įskaitant domenams priskirtas platformas, tinklo operacinės sistemos; atviro šaltinio programinė įranga; atviros standartų platformos ir bendradarbiavimo metodai, skirti kurti ir patvirtinti programinę įrangą, paslaugas ir sistemas; surinkimo priemonės, įskaitant programavimo kalbas; naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas; didelio masto išskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas, saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentikavimo, dinamiško saugumo ir pasitikėjimo metodus, patikimumo ir pasitikėjimo metamodelius.

— Žinių, pažinimo ir besimokančios sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti, kurti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius ryšius; dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją, ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis; teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralia įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams.

— Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas „nuo galinio taško iki galinio taško“ priemonės; produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės; natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai; kalbinė technologija, įskaitant daugiakalbes ir automatines mašininio vertimo sistemas.

— Naujos IRT perspektyvos, paremtos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis (matematika ir fizika, medžiagomis, biotechnologijomis, gyvosios gamtos mokslais, chemija, pažinimo ir socialiniais mokslais, humanitariniais mokslais ir t. t.), numatytos visoje IRT temoje. Jos yra pažanga, leisianti padaryti atradimus, kurie užtikrins IRT ir visiškai naujų pramonės ir paslaugų sektorių inovacijas. Joms priskiriamas ir miniatiūrinių IRT prietaisų kūrimas, kurie yra suderinami su gyvais organizmais ir gali su jais sąveikauti (pvz., naujoviškos IRT sudėtinės dalys ir kompiuterinės sistemos, paremtos sintetinėmis biomolekulinėmis struktūromis), ir nauji kompiuterių ir ryšių mokslai, besisemiantys idėjų iš gyvojo pasaulio, visiškai ekologiškai suderinami IRT įrenginiai, sukonstruoti natūralių sistemų, pavyzdžiu, ir gyvojo pasaulio modeliavimas ir imitavimas (pvz., žmogaus fiziologijos imitavimas keliais biologiniais lygmenimis).

Technologijų integravimas

— Asmeninės aplinkos: daugiarežimių sąsajų, jutimo būdų ir mikrosistemų, asmeninių ryšio ir kompiuterinių įrenginių, į asmeninius daiktus įmontuotų IRT sistemų, nešiojamų sistemų ir implantų integravimas ir jų prijungimas prie paslaugų ir išteklių, akcentuojant visų asmens buvimo ir tapatybės aspektų integravimą.

— Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėsena, kontrolė ir pagalbinės sistemos; sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į ekonomiškumą, įperkamumą, naudojimo galimybes ir saugą; naujos paslaugos ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų, įskaitant pramogas, formos; galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas.

— Robotų sistemos: lanksčios ir patikimos robotų sistemos, veikiančios žmonių bei nesusistemintoje aplinkose ir bendradarbiaujančios su žmonėmis; į tinklą sujungti ir bendradarbiaujantys robotai; miniatiūriniai robotai, humanoidinės technologijos; modulinis dizainas ir integruotų robotų sistemų modeliavimas.

— Sumani infrastruktūra: IRT priemonės, dėl kurių svarbiausios infrastruktūros tampa našesnės ir lengviau naudojamos, pritaikomos ir prižiūrimos, atsparesnės nusidėvėjimui ir gedimams; duomenų integravimo priemonės; sisteminės rizikos įvertinimo, ankstyvo įspėjimo ir automatizuoto pavojaus signalo skelbimo, planavimo ir sprendimų priėmimo IRT.

Taikymų moksliniai tyrimai

— Socialinius uždavinius sprendžiančios IRT: užtikrinti, kad visi Europos piliečiai galėtų gauti didžiausią naudą iš IRT produktų ir paslaugų, padidinti įtrauktį, sklandžią prieigą ir viešojo intereso paslaugų interaktyvumą, bei padidinti viešojo sektoriaus paslaugų vaidmenį diegiant naujoves, pagerinant tų paslaugų našumą ir veiksmingumą.

— Sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos; nauji būdai, pavyzdžiui, molekulinis vaizdų gavimas patobulintai prevencijai ir individualizuotai medicinai; žinių apie sveikatą atradimas, valdymas ir taikymas klinikinėje praktikoje; organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas; mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotai mažiausiai invazinei chirurginei ir gydomajai praktikai.

— Visų lygių valdžios institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas; pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę; sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose.

— Įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia, remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą, didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas.

— Mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas struktūras ir sąsajas; sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos, skirtos transporto našumui, saugai ir ekologiškumui, paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo ir navigacijos technologijomis; personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui.

— Remiant aplinką, rizikos valdymą ir tvarų vystimąsi: rizikos ir avarinių situacijų valdymas; rizikos ir avarinių situacijų valdymas, pažangių daviklių tinklai pavojų numatymo tobulinimui, gamtinių išteklių valdymas, įskaitant teršalų kiekio mažinimo sistemas; energijos vartojimo efektyvumo didinimas; žmogaus reagavimo į sudėtingą aplinkos padėtį ir biologinės įvairovės išsaugojimo veiklos valdymas; įspėjimo apie pavojų sistemos ir laiku atliekamas bei patikimas viešojo saugumo informacijos perdavimas, pagalbinės technologijos ir sistemos darbui atšiauriomis, pavojingomis ar rizikingomis sąlygomis; ekologiška ir tvari IRT, įskaitant elektronikos prietaisus, gamyba; pažangus aplinkos stebėjimo ir rizikos vertinimo duomenų ir informacijos tvarkymas prisidedant prie INSPIRE, GMES ir GEOSS.

— IRT skirtos turiniui, kūrybingumui ir asmeniniam tobulėjimui: — naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos, įskaitant pramogoms ir dizainui; kūrybiškumas ir gilesnis vartotojo patiriamas įspūdis; mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas įtraukiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas; — patobulintų technologijų besimokančios sistemos, priemonės ir paslaugos, pritaikytos skirtingiems besimokantiesiems ir esant skirtingoms aplinkybėms; žmogaus mokymosi, įskaitant pedagogikos teorijas, pamatiniai klausimai, kai procesas vyksta padedant IRT; žmonių gebėjimų tapti aktyviais besimokančiaisiais tobulinimas; — pažangios paslaugos sudarant galimybę naudotis skaitmeninės formos kultūriniu paveldu; galimybė pasinaudoti moksliniais ištekliais; priemonės, leidžiančios bendruomenėms sukurti naujus kultūrinius atsiminimus, paremtus gyvuoju paveldu; skaitmeninio turinio išsaugojimo metodai ir priemonės; galimybės naudotis skaitmeniniais objektais sudarymas ateities vartotojams, išlaikant jų originalų ir naudojimo aplinkybių autentiškumą ir vientisumą.

— Verslą ir pramonę remiančios IRT: — dinamiškos, darbui tinkluose pritaikytos verslo sistemos, įskaitant jų stebėseną realiu laiku, produktams ir paslaugoms kurti ir teikti; modernių objektų decentralizuota kontrolė ir valdymas; skaitmeninės verslo ekosistemos, visų pirma programinės įrangos sprendimai (taip pat pagrįsti tinkleliais), pritaikomi mažųjų ir vidutinių organizacijų poreikiams; bendros paslaugos, padedančios dirbti bendrus darbus viena nuo kitos nutolusiose darbo vietose, kuriose atsižvelgiama į kontekstą; padidintas grupinis dalyvavimas, grupės valdymas ir dalijimasis parama; dalijimasis žiniomis ir interaktyvios paslaugos; — gamyba, įskaitant tradicinę pramonę: pažangios tinklinės kontrolės priemonės tikslumo reikalaujančiai gamybai ir mažoms išteklių sąnaudoms; bevielė automatizacija ir logistika greitam įrenginių pertvarkymui; integruotos modeliavimo, imitavimo, optimizavimo, pristatymo ir virtualios gamybos aplinkos, miniatiūrizuotų IRT sistemų ir sistemų, susietų su visokiausių rūšių medžiagomis ir objektais, gamybos technologijos.

— IRT pasitikėjimui užtikrinti: — pasitikėjimą IRT ir jos taikymais remiančios priemonės; daugybinės ir jungtinės tapatybės tvarkymo sistemos; autentifikavimo ir įgaliojimo būdai; sistemos, atitinkančios privatumo poreikius, paremtos technologijų naujienomis; teisių ir turto valdymas; apsaugos nuo kibernetinės erdvės pavojų priemonės, derinant su kitomis temomis, visų pirma tema „Saugumas“.

Tarptautinis bendradarbiavimas

IRT temoje bus skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas sprendžiant bendro intereso klausimus, siekiant su strateginiais partneriais suderintų sprendimų, turinčių didelės abipusės naudos ir prisidedant prie informacinės visuomenės plėtros naujose ekonomikos sistemose ir besivystančiose šalyse. Šalims ir regionams, į kuriuos Europa turi sutelkti bendradarbiavimą, ypatingą dėmesį skiriant bendradarbiavimui su naujomis ekonomikos sistemomis, besivystančiomis šalimis ir kaimyninėmis šalimis, bus apibrėžta speciali veikla.

Kartu su 1 tema „Sveikata“ bus galima užsirašyti į tarptautinę žmogiškųjų ribų mokslo programą (HFSP), skatinant tarpdisciplininius mokslinius tyrimus ir novatorišką įvairių sričių mokslininkų bendradarbiavimą bei suteikiant G8 grupei nepriklausančioms šalims galimybę iš šios programos gauti didžiausią naudą.

Veikla pagal šią temą remia Pažangių gamybos sistemų (PGS) schemą, kuri jos nariams regionams sudaro MTTP bendradarbiavimo galimybę (34).

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Veikla Būsimų ir naujų technologijų srityje pritrauks ir skatins daugiadisciplininę mokslinių tyrimų kompetenciją naujose su IRT susijusių mokslinių tyrimų srityse. Dėmesys bus telkiamas į naujų, netirtų miniatiūrinių prietaisų gamybos ir kompiuterinių galimybių tyrimą, įtraukiant, pavyzdžiui, kvantinių efektų panaudojimą; sudėtingų tinklinių kompiuterinių ir ryšių sistemų, įskaitant programinę įrangą, įvaldymą; naujų idėjų dėl pažangių sistemų naujiems personalizuotiems produktams ir paslaugoms tyrimus ir eksperimentus su jomis.

Mokslinių tyrimų, kuriais siekiama geriau suprasti IRT tendencijas ir poveikį visuomenei ir ekonomikai, metu gali būti tiriama, pavyzdžiui: IRT įtaka produktyvumui, užimtumui, įgūdžiams ir atlyginimams; IRT, kaip varomoji viešųjų ir verslo paslaugų inovacijų jėga; kliūtys didesnio masto ir greitesnėms IRT naujovėms ir taikymui; nauji verslo modeliai ir eksploatavimo keliai derinant su kitomis temomis, pagal kurias IRT teks svarbus vaidmuo keičiant požiūrį į gamybą ir paslaugas; IRT paremtų sprendimų panaudojimo galimybės, naudingumas ir priimtinumas; IRT infrastruktūrų privatumas, saugumas ir pasitikėjimas jomis; IRT plėtros etiniai klausimai; ryšiai su pagrindinėmis teisinėmis, reglamentavimo ir valdymo nuostatomis, susijusiomis su IRT; IRT paramos Bendrijos politikai ir tos paramos poveikio šiai politikai analizės.

4. NANOMOKSLAI, NANOTECHNOLOGIJOS, MEDŽIAGOS IR NAUJOS GAMYBOS TECHNOLOGIJOS

Tikslas

Pagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir generuoti žinias siekiant užtikrinti, kad intensyviai išteklius naudojanti pramonė taptų intensyviai žinias naudojančia pramone, skatinant laipsniškus pokyčius žinių srityje ir įdiegiant tvirtas žinias naujose taikomosiose programose, atsirandant įvairioms technologijoms ir disciplinoms. Tai bus naudinga naujoms moderniųjų technologijų pramonės įmonėms ir didesnės vertės žiniomis grindžiamoms tradicinės pramonės įmonėms, ypatingą dėmesį skiriant tinkamam MTTP rezultatų skleidimui MVĮ. Ši veikla visų pirma siejama su įgalinančiomis technologijomis, kurios daro poveikį visiems pramonės sektoriams ir daugeliui kitų Septintosios bendrosios programos temų.

Požiūris

Tam, kad pagerintų savo konkurencingumą, Europos pramonei reikia esminių inovacijų. Ji turi sutelkti savo pajėgumus į didelės pridėtinės vertės produktus, susijusius procesus ir technologijas, kad patenkintų klientų reikalavimus, taip pat pateisintų aplinkosauginius, sveikatos priežiūros ir kitus socialinius lūkesčius. Moksliniai tyrimai neatsiejami nuo šių konkurencijos uždavinių sprendimo. Ateities pramonės konkurencingumas labai priklausys nuo nanotechnologijų ir jų pritaikymo būdų. MTTP keliose nanomokslų ir nanotechnologijų srityse gali paspartinti Europos pramonės įmonių transformaciją. ES yra pripažinta lyderė nanomokslų, nanotechnologijų, medžiagų ir gamybos technologijų srityse, kurios turi būti sustiprintos, kad būtų užtikrinta ir sutvirtėtų ES padėtis ypač konkurencingoje pasaulio rinkoje. Labiau išvystytų pramonės rūšių konkurencingumas taip pat labai priklauso nuo jų pajėgumų integruoti naujas technologijas.

Vienas iš svarbiausių šios temos elementų – tai efektyvus nanotechnologijų, medžiagos mokslų, dizaino ir naujų gamybos metodų integravimas, kad būtų pasiektas ir kuo labiau padidintas poveikis pramonės transformacijai ir, tuo pačiu, paremta ekologiška gamyba ir vartojimas. Šiuo atžvilgiu medžiagos su naujomis savybėmis yra ypatingai svarbios Europos pramonės konkurencingumui ateityje ir yra technologijų pažangos daugelyje sričių pagrindas. Pagal šią temą bus remiama visa pramoninė veikla, kurią vykdant yra sinergija su kitomis temomis. Bus remiama taikomoji veikla visuose sektoriuose ir srityse, įskaitant medžiagų mokslus ir technologijas, našios gamybos ir procesų technologijas, nanobiotechnologijas ir nanoelektroniką.

Vidutinės trukmės laikotarpio uždavinys – pagrindinį dėmesį skirti žinių ir įgūdžių, įgytų įvairiose disciplinose pasitelkus į taikymus nukreiptą mokslinį ir techninį bendradarbiavimą, susiliejimui. Ilgalaikis šios temos tikslas – pasinaudoti milžiniškomis nanomokslų ir nanotechnologijų perspektyvomis kuriant tikrą žiniomis paremtą pramonę ir ekonomiką. Abiem atvejais bus nepaprastai svarbu užtikrinti, kad sukurtos žinios būtų įsisavintos, veiksmingai skleidžiant ir pritaikant rezultatus.

Didelis įnašas tenkinant pramonės poreikius ir papildomas iniciatyvų ir finansuojamų projektų indėlis bus užtikrintas visų pirma pasitelkus tokią veiklą, kaip Europos technologijos platformos (pvz., potencialiose aplinką tausojančios chemijos, energetikos, naujos gamybos, energijos generavimo, pramoninės saugos, nanomedicinos, plieno, tekstilės, keramikos, miško pramonės sektoriaus srityse ir pan.), ir, esant galimybei, remiant bendras technologijų iniciatyvas.

Ši tema yra ypač svarbi MVĮ dėl jų poreikių ir vaidmens technologinei pažangai ir panaudojimui. Ypatingai svarbios sritys: nanoinstrumentai, nanopriemonės ir nanoįrenginiai, taip pat kosminės erdvės sistemos (dėl greitai augančių intensyviai žinias naudojančių MVĮ koncentracijos šiuose sektoriuose); techniniai audiniai, įskaitant jų padengimą (būdinga tradiciniam sektoriui, kuriame vyksta greita transformacija, turinti įtakos daugeliui MVĮ); mechanikos pramonė (pvz., apdirbimo staklės - Europos MVĮ yra šios srities lyderės); didelę pridėtinę vertę turinčios cheminės medžiagos, taip pat kiti sektoriai, kuriuose yra daug MVĮ, gausiančių naudos, kai bus pradėti taikyti nauji verslo modeliai, medžiagos ir produktai.

Speciali veikla, skirta koordinuoti nacionaliniu ir regioniniu lygiu vykdomas programas ir bendrą veiklą bus vykdoma pasitelkus schemas ERA-NET ir ERA-NET PLUS, kad būtų skatinama mokslinių tyrimų programų konvergencija ir stiprinama Europos technologijų platformų kritinė masė ir tarpusavio bendradarbiavimas. Pramoniniams moksliniams tyrimams taip pat duos naudos veiklos metrologijos, toksikologijos, standartų ir nomenklatūros srityse koordinavimas.

Veikla

Nanomokslai ir nanotechnologijos

Tikslas yra sukurti iš anksto nustatytų savybių ir elgsenos medžiagas ir sistemas, paremtas didesnėmis darbo su medžiagomis nanoskopinėje skalėje žiniomis ir patirtimi. Dėl to bus sukurti naujos kartos, didelės pridėtinės vertės, konkurencingi aukštos kokybės produktai ir paslaugos įvairiausiuose taikymuose, iki minimumo sumažinant bet kokį galimą žalingą poveikį aplinkai ir sveikatai. Bus skatinama kelioms disciplinoms bendra veikla, kurioje pritaikomi teoriniai ir eksperimentiniai metodai.

Pagrindinis dėmesys bus skiriamas:

— naujoms žinioms apie atomų, molekulių tarpusavio sąveiką ir jų konglomeratus su natūraliais ir dirbtiniais objektais,

— nanostruktūrų, šias žinias ar medžiagas naudojančių sistemų įgyvendinimui,

— veiklai, kuria siekiama suprasti ar imituoti nanometrinio mastelio natūralius procesus,

— nano-gamybai, paviršių funkcionalizavimui, ploniems sluoksniams, save surenkančių sistemų savybėms,

— matavimo ir charakteristikų nustatymo metodams ir procesams.

Mokslinių tyrimų metu taip pat bus kuriami atitinkami instrumentai, priemonės, nustatomos eksperimentinės kryptys ir atliekama demonstracinė veikla, reikalinga visiškai naujiems nanotechnologijomis paremtos gamybos metodams daugiausiai žadančiuose pramonės sektoriuose.

Be to, ši veikla bus sutelkta į atitinkamus uždavinius ir socialines aplinkybes bei nanotechnologijų pripažinimą. Tuo tikslu bus atliekami moksliniai tyrimai, nagrinėjantys visus rizikos įvertinimo aspektus (pvz., nanotoksikologija ir nanoekotoksikologija), taip pat saugos, nomenklatūros, metrologijos ir standartų klausimus, kurie tampa vis svarbesni grindžiant kelią pramoniniams taikymams. Taip pat gali būti pradėta speciali veikla kuriant specialius žinių ir patirties centrus, taip pat centrą Komisijos integruotam ir atsakingam nanotechnologijų metodui taikyti, kaip numatyta atitinkamame veiksmų plane. (35)

Medžiagos

Vis didesnę svarbą pramonės konkurencingumui ir tvariam vystymuisi turi naujos pažangios medžiagos ir paviršiai, kuriems pagaminti reikia daugiau žinių, kurie turi naujų funkcinių savybių, ir kurių savybės yra patobulintos. Pagal naujus gamybos pramonės modelius svarbiausiu dalyku didinant produktų vertę ir eksploatacines savybes tampa medžiagos, o ne apdorojimo etapai.

Moksliniai tyrimai bus nukreipiami kurti naujus žiniomis grindžiamus daugiafunkcinius paviršius ir medžiagas, turinčias pritaikytų savybių, taip pat – nuspėjamam naujų gaminių ir procesų eksploatavimui bei jų remontui. Ypatingas dėmesys bus skiriamas geras eksploatavimo savybes turinčioms daugiafunkcinėms medžiagoms, kurių taikymo sritis yra plati.

Tam reikia būdingų savybių ir veiklos, apdorojimo ir gamybos kontrolės, taip pat reikia atsižvelgti į galimą poveikį sveikatai ir aplinkai per visą jų eksploatacijos laikotarpį. Ypatingas dėmesys bus skiriamas naujoms pažangioms medžiagoms ir sistemoms, gautoms išnaudojant nanotechnologijų ir biotechnologijų potencialą ir (arba) „mokantis iš gamtos“, ypač geresnių savybių nanomedžiagoms, biologinėms medžiagoms, hibridinėms medžiagoms ir dirbtinėms medžiagoms su elektromagnetinėmis savybėmis, kurių gamtoje nėra.

Bus skatinamas daugiadisciplininis metodas, įskaitant chemiją, fiziką, inžinerinius mokslus, įskaitant informacinį modeliavimą, ir, vis didesniu mastu, biologijos mokslus. Medžiagų savybių aprašymas, projektavimas ir imitavimas taip pat labai svarbūs siekiant geriau suprasti medžiagų reiškinius, visų pirma įvairių mastelių sandaros ir savybių ryšius; gerinti medžiagų įvertinimą ir patikimumą, įskaitant atsparumą senėjimui, ir išplėtoti medžiagų projektavimui skirtą virtualių medžiagų koncepciją. Bus remiamas nano-molekulinių-makro lygmenų įtraukimas į chemijos ir medžiagų technologijas, siekiant sukurti naujų koncepcijų ir procesų, pavyzdžiui, katalizėje, bei suintensyvinti ir optimizuoti procesus. Taip bus sprendžiami su procesų kūrimu ir naujų medžiagų pramoninio pritaikymo plėtra susiję klausimai.

Nauja gamyba

Siekiant transformuoti ES pramonę iš ištekliais paremtos į tvarią žiniomis paremtą pramonės aplinką, reikalingas naujas gamybos metodas, priklausysiantis nuo priimtų visiškai naujų požiūrių į nuolatinį naujų žinių įgijimą, pritaikymą, apsaugą, finansavimą bei panaudojimą, be kita ko, kuriant tvarios gamybos ir vartojimo modelius. Tam reikia tinkamų sąlygų, kad pramonė nuolat diegtų naujoves (pramoninėje veikloje ir gamybos sistemose, įskaitant dizainą, statybą, įrenginius ir paslaugas) ir kurtų bendrą gamybos „turtą“ (technologijoms, organizacinėms ir gamybos priemonėms bei žmogiškiesiems ištekliams) laikantis saugos ir aplinkos apsaugos reikalavimų.

Veikla bus nukreipta į:

— naujų pramonės modelių ir strategijų kūrimą, kurie apima visus produkto ir proceso ciklo aspektus,

— pritaikomas gamybos sistemas, galinčias įveikti esamus proceso trūkumus ir sudarančias galimybes taikyti naujus gamybos ir apdorojimo metodus,

— tinklinę gamybą, kuria siekiama sukurti pasaulinio masto bendradarbiavimo ir pridėtinės vertės operacijų priemones ir metodus,

— priemones, kuriomis greitai perkeliamos naujos žinios ir į gamybos procesų modeliavimą integruojamos naujos technologijos,

— daugiadisciplininių mokslinių tyrimų tinklų ir nano-, mikro-, bio-, geo-, info-, optinių ir pažinimo technologijų suartėjimo naudojimą, siekiant sukurti naujas pridėtinę vertę turinčias hibridines technologijas, gaminius ir inžinerines koncepcijas bei į naujų pramonės šakų galimybių atvėrimą.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas propaguoti veiklą, kuria remiamas MVĮ pritaikymas ir integravimas į naujus tiekimo grandinės poreikius, taip pat skatinamas aukšto lygio technologijas turinčių MVĮ kūrimas.

Technologijų integravimas taikymui pramonėje

Labai svarbu integruoti trijų minėtų mokslinių tyrimų sričių žinias ir technologijas, kad būtų pagreitinta Europos pramonės ir ekonomikos transformacija, taikant saugų, socialiniu požiūriu patikimą ir tvarų metodą.

Pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas naujiems taikymams ir naujoviškiems, iš esmės kitokiems sprendimams, atitinkantiems pagrindinius uždavinius ir MTTP poreikius, įskaitant tuos, kuriuos nustatė įvairios Europos technologijų platformos. Bus remiamas naujų žinių, įgytų nanotechnologijų, medžiagų technologijų ir gamybos technologijų srityse, integravimas taikymui viename sektoriuje ar tarp sektorių, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, maisto, konstravimo ir statybos, įskaitant kultūros paveldą, kosminės erdvės pramonės, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, informacijos ir ryšių, tekstilės, aprangos ir avalynės, miškininkystės pramonės, plieno, mechaninės ir cheminės inžinerijos, taip pat pramoninės saugos bendrų klausimų ir matavimo bei testavimo srityse.

Tarptautinis bendradarbiavimas

Dėl augančios pramoninių mokslinių tyrimų tarptautinės dimensijos reikia gerai koordinuoto darbo su trečiosiomis šalimis metodo. Todėl tarptautinis bendradarbiavimas bus svarbus visoje šioje temoje.

Specialūs veiksmai gali būti: veikla su pramoninėmis šalimis ir šalimis, pasirašiusiomis mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimus šios temos srityse; specialios iniciatyvos su naujai atsirandančiomis ekonomikomis ir besivystančiomis šalimis, siekiant sudaryti joms galimybę naudotis žiniomis; dialogas su pagrindinėmis šalimis dėl „elgesio kodekso“, siekiant atsakingai ir saugiai kurti nanotechnologijas; ir pažangių gamybos sistemų (PGS) schema, kuri jos nariams sudaro galimybę bendradarbiauti MTTP srityje (36). Bus skatinamos iniciatyvos derinti mokslinių tyrimų duomenis ir jais keistis (pvz., aplinkos apsaugos ir sveikatos apsaugos klausimais nanotechnologijų srityje), praskinant kelią bendram reguliavimo poreikių supratimui tarp politiką formuojančių asmenų visame pasaulyje.

Reagavimas į naujus poreikius ir nenumatytus politinius poreikius

Moksliniai naujų poreikių tyrimai bus atliekami visų pirma siekiant sukurti ir konsoliduoti Europos pajėgumus tam tikrose naujose ir tarpdisciplininių mokslinių tyrimų srityse, kuriose yra didelių ateities galimybių. Į visus nenumatytus politinius poreikius bus reaguojama lanksčiai, jie gali būti susiję, pavyzdžiui, su standartizavimu, su parama saugiai transformacijai į žiniomis paremtą pramonę ar su galimu nanotechnologijų keliamu poveikiu aplinkai ir sveikatai.

5. ENERGETIKA

Tikslas

Dabartinės energetikos sistemos pakeitimas tvaresne sistema, kuri mažiau priklausytų nuo importuojamo kuro, būtų pagrįsta įvairiomis energijos šaltinių rūšimis, visų pirma atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, energijos transportavimo sistemomis ir aplinkos neteršiančiais šaltiniais; energijos efektyvumo didinimas, įskaitant energijos vartojimo ir saugojimo racionalizavimą; neatidėliotinų uždavinių, susijusių su tiekimo užtikrinimu ir klimato kaita, sprendimas, tuo pat metu padidinant Europos pramonės įmonių konkurencingumą.

Požiūris

Iš dabartinių vertinimų ES ir pasaulyje matyti, kad svarbiausi energetikos rodikliai (pvz., energijos suvartojimas, priklausomybė nuo iškastinio kuro, tradicinių naftos bei gamtinių dujų atsargų baigtinis pobūdis, priklausomybė nuo importo, CO2 emisijos, energijos kainos) tolsta nuo tvarios ir patikimos energetikos sistemos. Moksliniai tyrimai energetikos srityje padės lengviau pakeisti šias tendencijas, nustatant esamų technologijų ir energijos šaltinių efektyvumo, prieinamumo, priimtinumo ir patikimumo didinimo ir tuo pat metu siekio per ilgą laiką pakeisti Europoje energijos gamybos ir vartojimo būdus pusiausvyrą. Todėl moksliniai tyrimai energetikos srityje tiesiogiai prisidės prie Bendrijos politikos sėkmės ir visų pirma padės pasiekti dabartinius ir būsimus ES energetikos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus.

Vadovaujantis plataus technologijų rinkinio metodu, remiantis 2000 m. Žaliosios knygos „Plėtojant patikimo Europos energijos tiekimo strategiją“ (37), 2005 m. Žaliosios knygos dėl energijos efektyvumo (38) ir 2006 m. Žaliosios knygos dėl Europos tvaraus, konkurencingo ir patikimo energijos tiekimo strategijos (39) išvadomis, pagrindinis mokslinių tyrimų dėmesys bus skiriamas rentabilioms technologijoms nustatyti ir kurti siekiant Europoje (ir pasaulyje) sukurti tvaresnę energetikos ekonomiką, grindžiamą piliečiams ir pramonei prieinamomis energijos kainomis, ir Europos pramonei sudaryti sąlygas sėkmingai konkuruoti pasaulyje. Veikloje bus atsižvelgiama į įvairios trukmės perspektyvas atskirai ir kartu, ji apims fundamentaliuosius ir taikomuosius mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą pasitelkiant didelio masto technologijų demonstravimą, paremtą kelias sritis apimančiais socialiniais ir ekonominiais moksliniais tyrimais, siekiant patvirtinti mokslinių tyrimų rezultatus ir suteikti racionalų pagrindą politiniams sprendimams bei pagrindinių rinkos nuostatų plėtotei.

Jei įmanoma, bus priimtas integruotas metodas, skatinantis būtinus įvairių susijusių subjektų grįžtamąją reakciją ir jų tarpusavio bendradarbiavimą. Bus skatinama integruota veikla, apimanti arba nagrinėjanti įvairių mokslinių tyrimų sričių sinergiją.

Stiprinti Europos energetikos sektoriaus konkurencingumą susidūrus su didžiule pasauline konkurencija yra svarbus šios temos tikslas, sudarant Europos pramonei galimybę išlaikyti ir didinti pirmaujančias pozicijas pasaulyje svarbiausių energijos gamybos ir energetikos efektyvumo technologijų ir medžiagų srityje. Tam reikės didelių MTTP pastangų ir tarptautinio bendradarbiavimo. Visų pirma MVĮ yra energetikos sektoriaus svarbios dalyvės, kurioms tenka svarbus vaidmuo energijos grandinėje, ir jos bus svarbios skatinant inovacijas. Aktyvus jų dalyvavimas mokslinių tyrimų ir demonstracinėje veikloje yra esminis ir bus aktyviai skatinamas.

Europos technologijų platformų parengtos strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įdiegimo strategijos yra svarbus indėlis į šios temos mokslinių tyrimų prioritetus. Tokios platformos kuriamos tyrimams vandenilio ir kuro elementų bei fotogalvaninės elektros srityje atlikti, o pati idėja plėtojama kitose srityse, pavyzdžiui, biokuro, energijos generavimo be žalingų dujų emisijos ir ateities elektros tinklų ir kitose su energetika susijusiose srityse. Prireikus bus vykdoma nacionalinių programų koordinavimo gerinimo veikla.

Visos energetikos sistemos nuo energijos šaltinių iki vartotojų efektyvumo didinimas yra būtinas ir remiamas šioje temoje. Pripažįstant atsinaujinančiųjų energijos šaltinių ir energijos galutinio vartojimo efektyvumo svarbą būsimoms tvarioms energijos sistemoms, šie aspektai yra svarbiausia šios temos dalis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas šios srities mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos skatinimui ir gebėjimų stiprinimui. Šiuo atžvilgiu bus visapusiškai išnaudota sinergija su pažangios energetikos Europai programa, įtraukta į konkurencingumo ir inovacijų programą. Taip pat bus pasinaudota būsimų didelio masto iniciatyvų potencialu įtraukiant finansavimą iš įvairių šaltinių, pavyzdžiui, BTI.

Siekiant geriau platinti ir panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus, visose srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas, įskaitant už politikos formavimą atsakingus asmenis.

Veikla

Vandenilis ir kuro elementai

Europos vandenilio ir kuro elementų technologijų platformos sukurta integruota mokslinių tyrimų ir įdiegimo platforma suteikia pagrindą strateginei, integruotai transportavimo, stacionarių ir mobilių pritaikymų programai, kurios tikslas – užtikrinti tvirtą technologinį pagrindą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio tiekimo bei įrangos pramonei. Programą sudarys: fundamentalieji ir taikomieji moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra; atitinkamos masto demonstraciniai projektai mokslinių tyrimų rezultatams patvirtinti ir racionaliam pagrindui tolesniems moksliniams tyrimams sukurti; kelias sritis apimanti socialinė ir ekonominė mokslinių tyrimų veikla, įskaitant infrastruktūros klausimus, kuriais siekiama paremti pagrįstas pereinamojo proceso strategijas ir sukurti racionalų pagrindą politiniams sprendimams bei pagrindinių rinkos nuostatų plėtotei.

Pramoniniai taikomieji moksliniai tyrimai, demonstracinė ir kelias sritis apimanti programos veikla galėtų būti įgyvendinama pasitelkus bendrą technologijų iniciatyvą. Šią strategiškai valdomą, į tikslą orientuota veiklą papildys ir glaudžiai koordinuos kitos bendros naujų krypčių mokslinių tyrimų pastangos, kuriomis siekiama padaryti didelių atradimų esminių medžiagų, procesų ir naujai atsirandančių technologijų srityje.

Atsinaujinančiosios elektros energijos generavimas

Integruotų elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijų, pritaikytų įvairioms regioninėms sąlygoms, galint nustatyti pakankamą ekonominį ir techninį potencialą, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas siekiant sukurti priemones, kurios iš esmės padidintų iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminamos elektros energijos dalį ES. Moksliniai tyrimai turėtų padidinti bendrą konversijos efektyvumą, rentabilumą, iš esmės sumažinti elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biologiškai skaidomas atliekų dalis, sąnaudas, sustiprinti proceso patikimumą ir toliau mažinti poveikį aplinkai bei panaikinti esamas kliūtis. Dėmesys bus skiriamas fotogalvaninei, vėjo ir biomasės, įskaitant kogeneraciją, energijai. Be to, moksliniais tyrimais bus siekiama visapusiškai išnaudoti kitų atsinaujinančiųjų energijos išteklių – geoterminių, saulės šilumos, vandenyno (pvz., bangų, potvynio ir atoslūgio jėgą) ir hidroenergijos potencialą.

Atsinaujinančio kuro gamyba

Kietojo, skystojo ir dujinio kuro tvarios gamybos iš biomasės (įskaitant biologiškai skaidomas atliekų dalis) ir tiekimo grandinėms skirtų patobulintų kuro gamybos sistemų ir konversijos technologijų moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. Turėtų būti skiriamas dėmesys naujų rūšių biokurui, pirmiausia skirtam transportui ir elektros energijos gamybai, taip pat naujiems esamų biokuro rūšių gamybos, saugojimo ir paskirstymo keliams, įskaitant integruotą energijos ir kitų pridėtinės vertės produktų gamybą biologinio perdirbimo įrenginiuose. Siekiant sumažinti anglies išskyrimą grandinėje „nuo šaltinio iki vartotojo“, mokslinių tyrimų metu pagrindinis dėmesys bus skiriamas energijos efektyvumo didinimui, technologijų integravimo ir pramonės žaliavų naudojimo tobulinimui. Taip pat bus įtraukti pramonės žaliavų logistikos, ikinormatyvinių mokslinių tyrimų ir standartizavimo klausimai saugiam ir patikimam naudojimui transporto srityje ir stacionariuose pritaikymuose. Siekiant išnaudoti atsinaujinančio vandenilio gamybos potencialą, bus remiami procesai, kuriuose naudojama biomasės, atsinaujinanti elektros energija ir saulės energija.

Atsinaujinanti energija šildymui ir aušinimui

Technologijų rinkinio ir prietaisų, įskaitant saugojimo technologijas, skirtų aktyvaus ir pasyvaus šildymo ir aušinimo naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius potencialui padidinti, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas siekiant prisidėti prie tvarios energetikos. Siekiama iš es