ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficialusis leidinys L 018 , 24/01/1980 p. 0023 - 0023

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 7 tomas 2 p. 0119

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 07 tomas 2 p. 0122

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 7 tomas 2 p. 0119

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 07 tomas 2 p. 0203

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 07 tomas 2 p. 0203



Tarybos direktyva 1979 m. gruodžio 20 d. iš dalies keičianti Pirmąją direktyvą dėl krovinių tam tikrų tipų vežimo keliais tarp valstybių narių bendrų taisyklių nustatymo (80/49/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 75 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], kadangi pagal 1962 m. liepos 23 d. Pirmąją Tarybos direktyvą dėl krovinių tam tikrų tipų vežimo keliais tarp valstybių narių bendrų taisyklių nustatymo [3] su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 78/175/EEB [4], būtina numatyti, kad vežimui, kurį įmonės vykdo savo sąskaita, netaikomos jokios kvotos ir leidimai, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1. straipsnis 1962 m. liepos 23 d. Pirmosios Tarybos direktyvos I priedas iš dalies keičiamas taip: 1. Įterpiamas šis punktas: "11. Krovinių vežimas motorinėmis transporto priemonėmis, jei yra įvykdytos šios sąlygos: a) vežami kroviniai nuosavybės teise turi priklausyti įmonei arba būti tos įmonės parduoti, pirkti, išnuomoti ar išsinuomoti, pagaminti, išgauti, apdoroti ar suremontuoti; b) kelionės tikslas turi būti tuos krovinius nuvežti į įmonę ar išvežti iš jos, arba pervežti juos įmonės viduje ar už jos ribų savo reikalams; c) tokiam vežimui naudojamas motorines transporto priemones turi vairuoti įmonės darbuotojai; d) krovinius vežančios transporto priemonės turi priklausyti įmonei arba turi būti jos nupirktos išsimokėtinai. Ši nuostata netaikoma, kai trumpai naudojama kita transporto priemonė, sugedus paprastai naudojamai transporto priemonei; e) vežimas turi būti tik pagalbinė įmonės bendros veiklos dalis." 2. 11 ir 12 punktai tampa atitinkamai 12 ir 13 punktais. 2. straipsnis Ne vėliau kaip iki 1980 m. liepos 1 d. valstybės narės imasi būtinų priemonių šios direktyvos 1 straipsnyje nurodytiems transporto tipams liberalizuoti. Kiekviena valstybė narė per tris mėnesius nuo šios direktyvos paskelbimo ir bet kuriuo atveju iki 1980 m. liepos 1 d. Komisijai praneša apie priemones, kurių ji ėmėsi šiai direktyvai įgyvendinti. 3. straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1979 m. gruodžio 20 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Tunney [1] OL C 293, 1976 12 13, p. 50. [2] OL C 281, 1976 11 27, p. 2. [3] OL 70, 1962 8 6, p. 2005/62. [4] OL L 54, 1978 2 25, p. 18. --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 014 , 20/01/1975 p. 0014 - 0014

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 6 tomas 1 p. 0175

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 06 tomas 1 p. 0195

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 6 tomas 1 p. 0175

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 05 tomas 2 p. 0045

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 05 tomas 2 p. 0045



Tarybos Direktyva 1974 m. gruodžio 17 d. išplečianti Direktyvos 64/221/EEB dėl užsienio piliečių judėjimui ir gyvenimui skirtų specialių priemonių, pateisinamų viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar jos sveikatos sumetimais, derinimo taikymo sritį, kad ji būtų taikoma ir valstybės narės piliečiams, besinaudojantiems teise pasilikti kitos valstybės narės teritorijoje nutraukus savarankišką darbą (75/35/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 56 straipsnio 2 dalį ir 235 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], kadangi Direktyva 64/221/EEB [3] derino užsienio piliečių judėjimui ir gyvenimui skirtas specialias priemones, pateisinamas viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar jos sveikatos sumetimais, ir kadangi Direktyva 75/34/EEB [4] nustatė sąlygas dėl valstybės narės piliečių teisės pasilikti kitos valstybės narės teritorijoje nutraukus savarankišką darbą įgyvendinimo; kadangi dėl to Direktyva 64/221/EEB turėtų būti taikoma asmenims, kuriems taikoma ir Direktyva 75/34/EEB, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyva 64/221/EEB taikoma valstybių narių piliečiams ir jų šeimos nariams, turintiems teisę pasilikti valstybės narės teritorijoje pagal Direktyvą 75/34/EEB. 2 straipsnis Valstybės narės per dvylika mėnesių nuo pranešimo apie šią direktyvą imasi priemonių, būtinų, kad būtų laikomasi jos nuostatų, ir apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 3 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1974 m. gruodžio 17 d. Tarybos vardu Pirmininkas M. Durafour [1] OL C 14, 1973 3 27, p. 21. [2] OL C 142, 1972 12 31, p. 10. [3] OL 56, 1964 4 4, p. 850/64. [4] OL L 14, 1795 1 20, p. 10. --------------------------------------------------
Oficialusis leidinys L 303 , 13/11/1974 p. 0009 - 0009

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 09 tomas 1 p. 0042

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 09 tomas 1 p. 0046

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 09 tomas 1 p. 0046



Tarybos direktyva 1974 m. lapkričio 7 d. iš dalies keičianti Direktyvos 69/335/EEB dėl netiesioginių mokesčių taikomų kapitalui pritraukti 5 straipsnio 2 dalį (74/553/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 99 ir 100 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], kadangi 1969 m. liepos 17 d. Tarybos direktyvos 69/335/EEB [3] dėl netiesioginių mokesčių taikomų kapitalui pritraukti 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad to straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose minimais atvejais apmokestinama suma negali būti mažesnė už kiekvienam dalyviui paskirtų arba priklausančių akcijų tikrąją vertę arba už tokių akcijų nominalią vertę, jeigu ji yra didesnė už jų tikrąją vertę; kadangi tikrosios akcijų vertės pasirinkimas minimalia apmokestinimo baze kai kuriais iš pirma minėtų atvejų neatitinka principų, kuriais grindžiami suderinti kapitalo mokesčiai ir kuriais siekiama sukurti sistemą, pagal kurią kapitalo mokestis turėtų būti skaičiuojamas tik nuo sandorių, kurie pagal įstatymus laikomi kapitalo pritraukimo sandoriais, ir tik tada, jeigu tokie sandoriai prisideda prie įmonės ekonominio potencialo stiprinimo, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis "2. 1 dalies a ir b punktuose minimais atvejais valstybės narės kapitalo mokesčio skaičiavimo pagrindu gali pasirinkti tikrąją įmonės akcijų (dalių), skirtų ar priklausančių kiekvienam dalyviui, vertę. Tai netaikoma tais atvejais, kai kapitalas didinamas įnešant tik grynuosius pinigus. Mokesčio bazė jokiu būdu negali būti mažesnė negu įmonės akcijų (dalių), skirtų ar priklausančių kiekvienam dalyviui, nominali vertė." 2 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1974 m. lapkričio 7 d. Tarybos vardu Pirmininkas A. Jarrot [1] OL C 76, 1974 7 3, p. 9. [2] OL C 109, 1974 9 19, p. 35. [3] OL L 249, 1969 10 3, p. 25. --------------------------------------------------
Gimimo data: 1967 m.

Gimimo vieta: Iranas

Pilietybė: Irano

Lytis: vyras

Pareigos: Headquarters For Enjoining Right And Forbidding Evil (Gėrio praktikavimo ir blogio uždraudimo vyriausiosios valdybos) (Headquarters for the Promotion of Virtue and Prevention of Vice (Dorybės skatinimo ir ydų prevencijos vyriausiosios valdybos)) vadovas

Susiję subjektai: Headquarters For Enjoining Right And Forbidding Evil (Gėrio praktikavimo ir blogio uždraudimo vyriausioji valdyba) (Headquarters for the Promotion of Virtue and Prevention of Vice (Dorybės skatinimo ir ydų prevencijos vyriausioji valdyba)), Moralės policija
4 straipsnis

Apsaugos sąlyga

2. Komisija atidžiai stebi šio reglamento poveikį, be kita ko, kainoms Sąjungos rinkoje, atsižvelgdama į informaciją apie produktų, kuriems taikomos šiuo reglamentu nustatytos prekybos liberalizavimo priemonės, eksportą, importą ir gamybą Sąjungoje.

c)

3. Komisija per pagrįstą laikotarpį priima sprendimą pradėti tyrimą:

4. Jei Komisija nusprendžia pradėti tyrimą, ji paskelbia pranešimą apie tyrimo inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Pranešime pateikiama gautos informacijos santrauka ir nurodoma, kad bet kokia susijusi informacija turėtų būti siunčiama Komisijai. Jame nurodomas laikotarpis, per kurį suinteresuotosios šalys gali raštu pateikti savo nuomonę. Toks laikotarpis negali būti ilgesnis nei keturi mėnesiai nuo pranešimo paskelbimo dienos.

6. Nagrinėdama, ar esama didelių sunkumų panašius arba tiesiogiai konkuruojančius produktus gaminantiems Sąjungos gamintojams, kaip nurodyta 1 dalyje, Komisija atsižvelgia, be kita ko, į šiuos su Sąjungos gamintojais susijusius veiksnius, jei atitinkama informacija yra prieinama:

7. Tyrimas baigiamas per šešis mėnesius nuo šio straipsnio 4 dalyje nurodyto pranešimo paskelbimo dienos. Išskirtinėmis aplinkybėmis Komisija gali tą laikotarpį pratęsti įgyvendinimo aktu, priimtu laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8. Per tris mėnesius nuo tyrimo pabaigos Komisija nusprendžia dėl to, ar sustabdyti 1 straipsnyje numatytos prekybos liberalizavimo priemonės taikymą produktui, dėl kurio vykdytas tyrimas, įgyvendinimo aktu, priimtu laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Tas įgyvendinimo aktas įsigalioja per vieną mėnesį nuo jo paskelbimo. Priemonės taikymas sustabdomas tokiam laikotarpiui, kuris būtinas Sąjungos gamintojų ekonominės arba finansinės padėties pablogėjimui neutralizuoti, arba kol esama tokio pablogėjimo grėsmės. Jeigu galutinai nustatyti faktai rodo, kad šio straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos nėra įvykdytos, Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo tyrimas ir procedūra baigiami. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
(19)

Komisija, naudodama rodiklius vidaus rinkos iškraipymui nustatyti, galėtų atsižvelgti į įvairius elementus, pavyzdžiui, užsienio subsidijos dydį absoliučiąja verte arba palyginti su rinkos dydžiu ar su investicijos verte. Pavyzdžiui, tikėtina, kad koncentracija, kurią vykdant didelę tikslinės įmonės pirkimo kainos dalį padengia užsienio subsidija, gali turėti iškraipomąjį poveikį. Panašiai tikėtina, kad užsienio subsidijos, kurios padengia didelę dalį numatomos sutarties, kuri bus skirta per viešųjų pirkimų procedūrą, vertės, gali sukelti iškraipymų. Jei užsienio subsidija skirta veiklos išlaidoms, labiau tikėtina, kad ji sukels iškraipymus nei tuo atveju, jei ji būtų skirta investicinėms išlaidoms. Galėtų būti laikoma, kad yra mažiau tikėtina, jog MVĮ skirtos užsienio subsidijos sukels iškraipymų, lyginant su didelėms įmonėms skirtomis užsienio subsidijomis. Be to, reikėtų atsižvelgti į rinkos ypatybes, ypač į konkurencijos sąlygas rinkoje, pvz., patekimo į rinką kliūtis. Tikėtina, kad iškraipymus gali sukelti užsienio subsidijos rinkose, kurioms būdingas perteklinis pajėgumas, arba dėl kurių susidaro perteklinis pajėgumas, nes išlaikomas neekonomiškas turtas arba skatinamos investicijos į pajėgumų didinimą, kuris priešingu atveju nebūtų buvęs vykdomas. Mažiau tikėtina, kad iškraipymų sukels užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra mažas, vertinant, pavyzdžiui, pagal apyvartą Sąjungoje, nei užsienio subsidija gavėjui, kurio veiklos lygis vidaus rinkoje yra daug reikšmingesnis. Užsienio subsidijų, neviršijančių 4 mln. EUR per bet kurį trejų iš eilės einančių metų laikotarpį, atveju paprastai turėtų būti laikoma, kad mažai tikėtina, kad jos iškraipys vidaus rinką, kaip tai suprantama šiame reglamente. Užsienio subsidijos vienai įmonei, neviršijančios de minimis pagalbos sumos, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (ES) Nr. 1407/2013 (4) 3 straipsnio 2 dalyje, iš kiekvienos trečiosios valstybės per trejų iš eilės einančių metų laikotarpį turėtų būti laikomos neiškreipiančiomis vidaus rinkos, kaip tai suprantama šiame reglamente;
1)

Bendrų Europos elektroninių sistemų (EES) komponentų kūrimas: a) informacinių technologijų (IT) projektų, esančių inicijavimo etape, skaičius; b) IT projektų, esančių vykdymo etape, skaičius; c) IT projektų, kurių faktinės išlaidos yra tokios, kokios planuotos, dalis; d) IT projektų, kurių būsena yra „žalia“ pagal muitinės daugiamečio strateginio plano (DSP–M) reikalavimus, dalis.
(2)

COVID-19 pandemija parodė, kad žmonių, gyvūnų ir ekosistemų sveikata yra tarpusavyje susijusi, ir išryškino biologinės įvairovės nykimo žemėje keliamą riziką. Kaip pripažino Pasaulio sveikatos organizacija, daug tų pačių mikrobų užkrečia gyvūnus ir žmones, todėl pastangomis apsiriboti tik žmonių sveikata arba tik gyvūnų sveikata neįmanoma užkirsti kelio ligų perdavimo problemai ar jos pašalinti. Ligas gali perduoti žmonės gyvūnams ar atvirkščiai, todėl su jomis turi būti kovojama ir žmonėse, ir gyvūnuose, pasinaudojant galima mokslinių tyrimų ir gydymo sinergija. Apie 70 % naujų ligų ir beveik visos žinomos pandemijos, t. y. gripas, ŽIV/AIDS ir COVID-19 yra zoonozės. Per pastaruosius 60 metų šiomis ligomis vis dažniau sergama visame pasaulyje. Prie to prisidėjo žemės naudojimo pokyčiai, miškų naikinimas, urbanizacija, žemės ūkio plėtra ir intensyvėjimas, neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir vartojimo modeliai. Zoonoziniai patogenai gali būti bakterijos, virusai ar parazitai, taip pat gali būti gerai dar nežinomi sukėlėjai, galintys plisti tarp žmonių per tiesioginį sąlytį arba per maistą, vandenį ar aplinką. COVID-19 pandemija yra aiškus pavyzdys, kad Sąjungoje reikia tvirčiau taikyti bendros sveikatos koncepciją, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų visuomenės sveikatos srityje, nes, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/522 (4), „žmonių sveikata yra susijusi su gyvūnų sveikata ir aplinka, ir (…) imantis kovos su grėsmėmis sveikatai veiksmų būtina atsižvelgti į visus tris šiuos aspektus“;
a)

kiaušinių ir paukštienos gamybos reglamentuojamose zonose nuostoliams padengti taikomos šios fiksuotosios sumos: i) perinti skirtų kiaušinių gamintojams: — 0,745 EUR už kiekvieną sunaikintą perinti skirtą žąsų kiaušinį, kurio KN kodas 0407 19 11, ne daugiau kaip už 3 778 kiaušinius, — 0,138 EUR už kiekvieną sunaikintą perinti skirtą ančių kiaušinį, kurio KN kodas 0407 19 19, ne daugiau kaip už 1 200 kiaušinių, — 0,075 EUR už kiekvieną žemesnei kokybės klasei priskirtą perinti skirtą žąsų kiaušinį, kurio KN kodas 0407 19 11, ne daugiau kaip už 2 703 kiaušinius, — 0,080 EUR už kiekvieną žemesnei kokybės klasei priskirtą perinti skirtą vištos dedeklės kiaušinį, kurio KN kodas 0407 11 00, ne daugiau kaip už 2 782 641 kiaušinį, ii) valgomųjų kiaušinių gamintojams: — 0,026 EUR už kiekvieną sunaikintą kiaušinį, kurio KN kodas 0407 11 00, ne daugiau kaip už 750 960 kiaušinių, — 0,015 EUR už kiekvieną žemesnei kokybės klasei priskirtą kiaušinį, kurio KN kodas 0407 11 00, ne daugiau kaip už 52 355 320 kiaušinių, iii) paukščių augintojams už tai, kad jie negamino produkcijos ilgai trukusiais veiklos sustabdymo laikotarpiais: — 0,009 EUR per dieną už kiekvieną vištą dedeklę, kurios KN kodas 0105 94 00, ne daugiau kaip už 5 669 560 paukščių, — 0,002 EUR per dieną už kiekvieną mėsinį viščiuką, kurio KN kodas 0105 94 00, ne daugiau kaip už 37 526 825 paukščius, — 0,021 EUR per dieną už kiekvieną žąsį, kurios KN kodas 0105 99 20, ne daugiau kaip už 462 698 paukščius, — 0,005 EUR per dieną už kiekvieną antį, kurios KN kodas 0105 99 10, ne daugiau kaip už 1 615 850 paukščių, — 0,008 EUR per dieną už kiekvieną kalakutą, kurio KN kodas 0105 99 30, ne daugiau kaip už 2 423 042 paukščius, — 0,002 EUR per dieną už kiekvieną perlinę vištą, kurios KN kodas 0105 99 50, ne daugiau kaip už 12 822 paukščius, — 0,007 EUR per dieną už kiekvieną auginamą vištą dedeklę, kurios KN kodas 0105 94 00, ne daugiau kaip už 1 981 450 paukščių, — 0,002 EUR per dieną už kiekvieną auginamą kalakutą, kurio KN kodas 0105 99 30, ne daugiau kaip už 20 791 paukštį, — 0,002 EUR per dieną už kiekvieną auginamą antį, kurios KN kodas 0105 99 10, ne daugiau kaip už 63 282 paukščius, — 0,001 EUR per dieną už kiekvieną auginamą perlinę vištą, kurios KN kodas 0105 94 50, ne daugiau kaip už 10 000 paukščių, — 0,006 EUR per dieną už kiekvieną veislinę vištą dedeklę, kurios KN kodas 0105 94 00, ne daugiau kaip už 1 812 885 paukščius, — 0,034 EUR per dieną už kiekvieną veislinę žąsį, kurios KN kodas 0105 99 20, ne daugiau kaip už 25 616 paukščių, — 0,001 EUR per dieną už kiekvieną veislinę antį, kurios KN kodas 0105 99 10, ne daugiau kaip už 340 737 paukščius, — 0,010 EUR per dieną už kiekvieną veislinį kalakutą, kurio KN kodas 0105 99 30, ne daugiau kaip už 23 171 paukštį,
(1)

Bendrų Europos elektroninių sistemų (EES) komponentų kūrimas: a) informacinių technologijų (IT) projektų, esančių inicijavimo etape, skaičius; b) IT projektų, esančių vykdymo etape, skaičius; c) IT projektų, kurių faktinės išlaidos yra tokios, kokios planuotos, dalis; d) IT projektų, kurių būsena yra „žalia“ pagal mokesčių daugiamečio strateginio plano (DSP–MO) reikalavimus, dalis.
Gamintojo pavadinimas

SHIJIAZHUANG ORIENTAL HORIZON IMPORT AND EXPORT CO., LTD
(5)

siekiant užtikrinti, kad būsimų patirties neturinčių investuotojų internetinėje skaičiavimo priemonėje pateiktos informacijos nebūtų galima rinkti be aiškaus jų sutikimo, ši priemonė turėtų būti sukurta taip, kad sutelktinio finansavimo paslaugų teikėjai negalėtų pakeisti būsimų patirties neturinčių investuotojų atlikto modeliavimo rezultatų arba kištis į juos. Be to, siekiant apsaugoti būsimus patirties neturinčius investuotojus ir visų pirma suteikti jiems galimybę patikrinti, ar jų pateikta informacija yra teisinga ir tiksli, sutelktinio finansavimo paslaugų teikėjai neturėtų gebėjimo prisiimti nuostolius modeliavimo rezultatų rinkti tiesiogiai, bet tik tada, kai būsimi patirties neturintys investuotojai mano, kad modeliavimo rezultatai tinkamai atspindi jų gebėjimą prisiimti nuostolius, ir tais rezultatais pasidalija savanoriškai;
(1)

Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytos oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kurią valstybių narių kompetentingos institucijos vykdo siekdamos patikrinti, ar laikomasi Sąjungos maisto ir maisto saugos srities teisės aktų, taisyklės. Visų pirma pagal to reglamento 9 straipsnį reikalaujama, kad kompetentingos institucijos reguliariai, atsižvelgdamos į kylančią riziką ir atitinkamu dažnumu vykdytų visų veiklos vykdytojų oficialią kontrolę. Pagal to reglamento 109 straipsnį valstybės narės įpareigotos užtikrinti, kad oficialią kontrolę kompetentingos institucijos vykdytų remdamosi daugiamečiu nacionaliniu kontrolės planu (DNKP). Be to, Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytas bendrasis DNKP turinys, įskaitant reikalavimą, kad valstybės narės į savo DNKP įtrauktų farmakologiškai aktyvių medžiagų, kurias leidžiama naudoti kaip veterinarinius vaistus arba kaip pašarų priedus, ir draudžiamų ar neleidžiamų naudoti farmakologiškai aktyvių medžiagų naudojimo ir jų liekanų oficialią kontrolę. Reglamentu (ES) 2017/625 Komisijai suteikiami įgaliojimai nustatyti konkretų papildomą DNKP turinį ir konkrečią papildomą jo rengimo tvarką, taip pat vienodą minimalų oficialios kontrolės dažnumą, atsižvelgiant į pavojus ir riziką, susijusius su to reglamento 19 straipsnio 1 dalyje nurodytomis medžiagomis;
(6)

Tarnyba taip pat padarė išvadą, kad pripažinta, jog pluoštinių bosvelijų (Boswellia serrata Roxb. ex Colebr.) dervos ekstraktas yra naudojamas maisto produktuose kaip kvapioji medžiaga, o jo funkcija pašaruose iš esmės būtų tokia pati kaip maisto produktuose, todėl papildomų veiksmingumo įrodymų nebereikia. Be to, ji patvirtino pašarų priedo pašaruose analizės metodų taikymo ataskaitą, kurią pateikė Reglamentu (EB) Nr. 1831/2003 įsteigta etaloninė laboratorija;
(33)

Reglamentu (ES) 2020/852 iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2019/2088 nustatant reikalavimą, kad finansų rinkos dalyviai į ikisutartinę ir periodiškai atskleidžiamą informaciją apie finansinius produktus, kurių tikslas yra tvarios investicijos ir kuriais investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama prie aplinkos tikslo, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 17 punkte, įtrauktų informaciją apie Reglamente (ES) 2020/852 nustatytą aplinkos tikslą ir aprašymą, kaip ir kokiu mastu investicijos, kuriomis pagrįstas finansinis produktas, daromos į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą, kaip nurodyta to reglamento 3 straipsnyje. Be to, Reglamente (ES) 2019/2088 taip pat reikalaujama, kad finansų rinkos dalyviai į ikisutartinę ir periodiškai atskleidžiamą informaciją apie finansinius produktus, kuriais skatinami aplinkos ypatumai, įtrauktų informaciją, reikalingą finansiniams produktams, kurių tikslas yra tvarios investicijos ir kuriais investuojama į ekonominę veiklą, kuria prisidedama prie aplinkos tikslo, kaip apibrėžta tame reglamente. Būtina sudaryti sąlygas galutiniams investuotojams lengvai palyginti, kiek skirtinguose finansiniuose produktuose investuojama į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą. Todėl finansų rinkos dalyviai Reglamento (ES) 2019/2088 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 11 straipsnio 2 dalyje nurodytais tikslais turėtų į dokumentų ar informacijos priedus, nurodytus to reglamento 6 straipsnio 3 dalyje ir 11 straipsnio 2 dalyje, įtraukti tokių investicijų diagramas pagal standartizuotus matus, kur skaitiklyje būtų nurodyta investicijų į aplinkos atžvilgiu tvarią ekonominę veiklą rinkos vertė, o vardiklyje – visų investicijų rinkos vertė. Siekiant galutiniams investuotojams pateikti patikimą informaciją, skaitiklyje turėtų būti nurodyta investicijų į investuojamąsias bendroves rinkos vertė, atitinkanti šių investuojamųjų bendrovių aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos dalį, ir pajamos iš skolos vertybinių popierių, kai pagal šių skolos vertybinių popierių sąlygas reikalaujama, kad šios pajamos būtų naudojamos aplinkos atžvilgiu tvariai ekonominei veiklai. Siekiant įtraukti visas investicijas, kuriomis gali būti finansuojama aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, turėtų būti įmanoma į skaitiklį įtraukti infrastruktūros turtą, nekilnojamąjį turtą, pakeitimo vertybiniais popieriais turtą ir investicijas į kitus finansinius produktus, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2020/852 5 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 6 straipsnio pirmoje pastraipoje. Kadangi trūksta patikimų metodikų, kuriomis remiantis būtų galima nustatyti, kokiu mastu per išvestines finansines priemones gaunamos pozicijos susijusios su aplinkos atžvilgiu tvaria ekonomine veikla, tokios pozicijos neturėtų būti įtrauktos į skaitiklį. Vardiklį turėtų sudaryti visų investicijų rinkos vertė;
(8)

„Dika“ ir Maroko valdžios institucijos tvirtino, kad skunde nurodyti duomenys buvo pasenę, nes nuo tiriamojo laikotarpio iki tyrimo inicijavimo dienos buvo praėję beveik 8 mėnesiai. Be to, skundo pateikėjo pasirinktas tiriamasis laikotarpis tiksliai sutapo su COVID-19 pandemijos piko laikotarpiu. Be to, skundo pateikėjo pasirinktas nagrinėjamasis laikotarpis buvo vienais metais ilgesnis nei įprastai Komisijos nagrinėjami laikotarpiai, kaip nurodyta atitinkamame vadove (4). „Dika“ laikėsi nuomonės, kad šis sprendimas gali būti laikomas nesąžiningu ir neišsamiu, o pasenusių duomenų naudojimas negali būti laikomas prima facie dempingo, žalos arba priežastinio ryšio įrodymu, kaip reikalaujama pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalį.
(1)

kiekvienos valstybės narės, įgyvendinančios bazinės išmokos sistemą, nustatytą Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 III antraštinės dalies 1 skyriuje, metinę nacionalinę viršutinę ribą, nurodytą to reglamento 22 straipsnio 1 dalyje, Komisija 2022 metams turi nustatyti iš to reglamento II priede nustatytos metinės nacionalinės viršutinės ribos atimdama viršutines ribas, nustatytas pagal to reglamento 42, 47, 49, 51 ir 53 straipsnius. Pagal to reglamento 22 straipsnio 2 dalį, reikia atsižvelgti į bet kokį valstybės narės pagal tą nuostatą taikomą padidinimą;