LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 156/1

TARYBOS REZOLIUCIJA

2010 m. birželio 8 d.

dėl kontroliuojamų užsienio subjektų (KUS) ir kapitalo nepakankamumo taisyklių koordinavimo Europos Sąjungoje

2010/C 156/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA 2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl valstybių narių tiesioginių mokesčių sistemų koordinavimo vidaus rinkoje (1), 2007 m. gruodžio 10 d. Komisijos komunikatą dėl kovos su piktnaudžiavimu priemonių ES ir trečiųjų šalių atžvilgiu taikymo tiesioginio apmokestinimo srityje (2) ir 2007 m. kovo 27 d. Tarybos išvadas dėl valstybių narių tiesioginių mokesčių sistemų koordinavimo vidaus rinkoje.

PRIPAŽINDAMA poreikį rasti tinkamą viešojo intereso kovoti su piktnaudžiavimu ir apsaugoti valstybių narių mokesčių bazes bei būtinybės vengti neproporcingų tarpvalstybinės veiklos suvaržymų Europos Sąjungoje pusiausvyrą.

ATSIŽVELGDAMA Į TAI, kad kovos su piktnaudžiavimu taisyklės gali būti įvairių formų, pavyzdžiui, bendroji piktnaudžiavimo sąvoka, grindžiama teisės aktais ar teismų praktika, arba konkretesnės kovos su piktnaudžiavimu nuostatos, pavyzdžiui, dėl kontroliuojamų užsienio subjektų (KUS); be to, pažymėdama, kad kai kurių valstybių narių manymu, kapitalo nepakankamumo taisyklės gali turėti įtakos užkertant kelią piktnaudžiavimui; be to, primindama, kad kovos su piktnaudžiavimu taisyklės numatytos ES direktyvose dėl pelno mokesčio.

PAŽYMĖDAMA, kad šioje rezoliucijoje vartojamas terminas „kapitalo nepakankamumo taisyklės“ reiškia tas kapitalo nepakankamumo taisykles, kuriomis siekiama užkirsti kelią piktnaudžiavimui, o ne visas kapitalo nepakankamumo taisykles apskritai; ir manydama, kad nustatant kapitalo nepakankamumo taisykles, kuriomis laikomasi nesusijusių asmenų principo, galima užkirsti kelią mokesčių vengimui arba pasiekti apmokestinimo galių paskirstymo pusiausvyrą, arba šiuos abu tikslus.

MANYDAMA, kad KUS ar kapitalo nepakankamumo taisyklės gali varžyti naudojimąsi Sutartyje nustatytomis laisvėmis, kai dėl jų taikomas skirtingas požiūris į objektyviai palyginamus vidaus ir tarpvalstybinius atvejus.

PRIMINDAMA, kad remiantis ES Teisingumo Teismo praktika, Sutartyje numatytų laisvių suvaržymas Europos Sąjungoje gali būti pateisinamas svariomis viešojo intereso priežastimis, pavyzdžiui, būtinybe užkirsti kelią mokesčių vengimui ir (arba) būtinybe išlaikyti apmokestinimo galių paskirstymo pusiausvyrą tarp valstybių narių su sąlyga, kad jos būtų proporcingos tokiems tikslams ir kad mokesčių vengimo prevencija „visiškai fiktyvių susitarimų“ atžvilgiu iš esmės yra pateisinama.

MANYDAMA, kad į nacionalines KUS ir kapitalo nepakankamumo taisykles būtų naudinga įtraukti „saugaus prieglobsčio“ kriterijus, kuriuos viršijus kyla didžiausia piktnaudžiavimo tikimybė – su sąlyga, kad mokesčių mokėtojui būtų suteikta galimybė pateikti įrodymus, kad taip nėra.

Be to, PABRĖŽDAMA, kad pagrindiniai principai yra politinis įsipareigojimas, dėl kurio įgyvendinimo sprendžia kiekviena valstybė narė, todėl jie neturi įtakos valstybių narių teisėms, pareigoms ar Sutartyje nustatytai atitinkamai valstybių narių ir Sąjungos kompetencijai ir visų pirma jais nereikalaujama, kad valstybės narės, kurios neturi šioje rezoliucijoje nurodytų taisyklių, tokias taisykles įsivestų.

REKOMENDUOJA, kad valstybės narės, Europos Sąjungoje taikydamos tarpvalstybines KUS ir kapitalo nepakankamumo taisykles, netaikomas panašiais vidaus atvejais, laikytųsi šių pagrindinių principų:

A. Taikant KUS taisykles, neišsamus rodiklių, rodančių, kad pelnas galėjo būti fiktyviai nukreiptas į KUS, sąrašas visų pirma apima: a) pelno nukreipimo ekonominės ar komercinės priežastys nepakankamai pagrįstos, todėl tai neatspindi ekonominės realybės; b) įsteigta buveinė iš esmės nėra faktiškai egzistuojanti buveinė, užsiimanti tikra ekonomine veikla; c) nėra proporcinio santykio tarp KUS matomai vykdomos veiklos ir jo fizinio egzistavimo (patalpų, darbuotojų bei įrangos); d) užsienyje įsteigtos bendrovės kapitalas yra pernelyg didelis, t. y. ji turi daugiau kapitalo, nei jai reikia veiklai vykdyti; e) mokesčių mokėtojas sudarė susitarimus, kurie neatspindi ekonominės realybės, neturi ar beveik neturi ūkinės veiklos tikslo arba kurie gali net prieštarauti bendriems ūkinės veiklos interesams, arba dar daugiau – gali būti sudaryti siekiant išvengti mokesčių.

B. Taikant kapitalo nepakankamumo taisykles, kuriomis bus laikomasi nesusijusių asmenų principo, kiekvienas atvejis bus vertinamas individualiai. Neišsamus rodiklių, rodančių fiktyvų pelno pervedimą, sąrašas visų pirma apima šiuos atvejus: a) įsiskolinimo ir nuosavojo kapitalo santykis yra pernelyg didelis; b) bendrovės sumokėtų grynųjų palūkanų suma viršija tam tikrą pelno neatskaičius palūkanų ir mokesčių (EBIT) arba pelno neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (EBITDA) ribą; c) palyginus bendrovės nuosavo kapitalo dalį procentais su pasaulinės grupės nuosavo kapitalo dalimi procentais, matyti, kad įsiskolinimas yra pernelyg didelis.

PABRĖŽIA, kad administracinis bendradarbiavimas gali būti ypač svarbus užtikrinant kovos su piktnaudžiavimu priemonių veiksmingumą, ir todėl akcentuoja valstybių narių tarpusavio pagalbos siekiant aptikti piktnaudžiavimo schemas ir su jomis kovoti svarbą.

(1) COM(2006) 823 galutinis.

(2) COM(2007) 785 galutinis.