LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 153/1

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2018/859

2017 m. spalio 4 d.

dėl valstybės pagalbos SA.38944 (2014/C) (ex 2014/NN), kurią Liuksemburgas suteikė bendrovei „Amazon“

(pranešta dokumentu Nr. C(2017) 6740)

(Tekstas autentiškas tik prancūzų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) paprašiusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

(1) 2014 m. birželio 24 d. raštu Komisija išsiuntė Liuksemburgui prašymą pateikti informaciją apie mokesčių sprendimus, priimtus dėl bendrovės „Amazon“. Minėtu raštu Komisija paprašė, kad Liuksemburgas patvirtintų, jog bendrovė „Amazon“ yra apmokestinama Liuksemburge, ir nurodytų, kuriai „Amazon“ grupės veiklai taikomi sumažinti mokesčiai pagal intelektinės nuosavybės apmokestinimo tvarką. Be to, Komisija paprašė pateikti visus galiojančius mokesčių sprendimus, skirtus „Amazon“ grupei. 2014 m. liepos 18 d. el. laišku Liuksemburgas pateikė prašymą pratęsti atsakymo į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. raštą terminą, kuris buvo patenkintas (2).

(2) 2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgas pateikė atsakymą į Komisijos 2014 m. birželio 24 d. prašymą, prie kurio, be kita ko, pridėjo bendrovei „Amazon.com, Inc.“ skirtą Administration des contributions directes (toliau – Liuksemburgo mokesčių administratorius) 2003 m. lapkričio 6 d. raštą (toliau – ginčijamas mokesčių sprendimas), 2003 m. spalio 23 d. bendrovės „Amazon.com, Inc.“ raštą ir [konsultanto Nr. 1] (*1)2003 m. spalio 31 d. raštą, parengtą „Amazon.com, Inc.“ vardu, Liuksemburgo mokesčių administratoriui, kuriame buvo pateiktas prašymas priimti sprendimą (toliau kartu – prašymas priimti sprendimą), ir bendrovių „Amazon ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – „LuxOpCo“) (3), „Amazon Europe Holding Technologies SCS“ (toliau – „LuxSCS“) (4), „Amazon Services Europe Société à responsabilité limitée“ (toliau – ASE), „Amazon MEDIA ES Société à responsabilité limitée“ (toliau – AMEU) ir kitų „Amazon“ Liuksemburgo grupės įmonių metines finansines ataskaitas.

(3) 2014 m. spalio 7 d. Komisija priėmė sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal Sutarties 108 straipsnio 2 dalį dėl ginčijamo mokesčių sprendimo, nes jai kilo didelių abejonių dėl tos priemonės suderinamumo su vidaus rinka (toliau – sprendimas pradėti procedūrą) (5). Tame sprendime Liuksemburgo buvo prašoma pateikti papildomos informacijos apie ginčijamą mokesčių sprendimą (6). 2014 m. lapkričio 3 ir 5 d. raštais Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į sprendimą pradėti procedūrą terminą.

(4) 2014 m. lapkričio 21 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Jas, be kita ko, sudarė bendrovės „Amazon“ vardu [konsultanto Nr. 2] parengta sandorių kainodaros ataskaita (toliau – SK ataskaita), kuri anksčiau nebuvo pateikta Komisijai.

(5) 2015 m. vasario 6 d. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (7). Suinteresuotosios šalys buvo pakviestos pateikti pastabas dėl šio sprendimo.

(6) 2015 m. vasario 13 d. raštu Komisija Liuksemburgui pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją. Tame rašte Komisija taip pat paprašė Liuksemburgo leidimo tiesiogiai kreiptis į „Amazon“ dėl prašomos informacijos, jeigu Liuksemburgas tokia informacija nedisponuotų. 2015 m. vasario 24 d. Liuksemburgas paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos prašymą pateikti informaciją terminą.

(7) 2015 m. kovo 5 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė savo pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą. Be to, pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą pateikė šios trečiosios šalys: 2015 m. sausio 14 d. – organizacija „Oxfam“, 2015 m. vasario 4 d. – Austrijos darbo rūmai „Bundesarbeitskammer“, 2015 m. vasario 27 d. – Liuksemburgo pramonininkų federacija „Fedil“, 2015 m. kovo 3 d. – asociacija „Booksellers Association“ (toliau – BA), 2015 m. kovo 4 d. – sindikatas „le Syndicat de la librairie française“ (toliau – SLF), 2015 m. kovo 4 d. – Europos ir tarptautinė knygų platintojų federacija (toliau – EIBF), 2015 m. kovo 5 d. – „ATOZ S.A.“, 2015 m. kovo 5 d. – asociacija „Computer and Communications Industry Association“ (toliau – CCIA) ir 2015 m. kovo 5 d. – Europos politikos informacijos centras (toliau – EPICENTER). Be to, 2015 m. kovo 5 d. Europos leidėjų federacija (toliau – FEP) ir sindikatas „le Syndicat des Distributeurs de Loisirs Culturels“ (toliau – SDLC) išreiškė pritarimą EIBF pozicijai.

(8) 2015 m. kovo 12 d. įvyko Komisijos ir Liuksemburgo atstovų telefoninė konferencija, kurios metu pastarieji patikino Komisiją, kad iki 2015 m. kovo 17 d. galės pateikti išsamų atsakymą į 2015 m. vasario 13 d. Komisijos prašymą pateikti informaciją.

(9) 2015 m. kovo 17 d. Liuksemburgas iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją. Be to, Liuksemburgas paaiškino nedisponuojantis nepateikta informacija, ypač apie tam tikrus „Amazon“ įmonių Liuksemburge ir trečiųjų šalių sutartinius santykius.

(10) 2015 m. kovo 19 d. Komisija Liuksemburgui perdavė trečiųjų šalių pastabas dėl sprendimo pradėti procedūrą.

(11) 2015 m. kovo 19 d. el. laišku bendrovė „Amazon“ pateikė iš dalies pakeistą ir patikslintą sąnaudų pasidalijimo susitarimą (toliau – SPS), kurį 2005 m. sausio 1 d. Jungtinėse Valstijose sudarė bendrovė „LuxSCS“ ir dvi „Amazon“ grupės įmonės ir kuris buvo vėl iš dalies pakeistas ir patikslintas 2009 m. liepos 2 d. (įsigaliojo nuo 2009 m. sausio 5 d.) bei iš dalies pakeistas ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d. (8)

(12) 2015 m. kovo 18, 19 ir 20 d. el. laiškais Komisija nurodė Liuksemburgui, kad jo 2015 m. kovo 17 d. atsakymas į Komisijos 2015 m. vasario 13 d. prašymą pateikti informaciją yra neišsamus, ir pateikė papildomų klausimų, prašydama paaiškinimų.

(13) 2015 m. kovo 20 d. Liuksemburgas sutiko, kad Komisija gali savo klausimus pateikti tiesiogiai bendrovei „Amazon“. 2015 m. kovo 26 d. Komisija informavo Liuksemburgą, kad ji, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 (9) 6 straipsnio a punktu, nustatė, kad oficiali tyrimo procedūra dėl ginčijamo mokesčių sprendimo kol kas nėra veiksminga. Remdamasi šiuo pagrindu ir gavusi Liuksemburgo sutikimą (10), Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 6 straipsnio a punkto 6 papunktį 2015 m. kovo 26 d. išsiuntė prašymą bendrovei „Amazon“ (toliau – MIT prašymas) pateikti visus bendrovės „Amazon“ nuo 2000 m. sudarytus susitarimus, pagal kuriuos buvo licencijuojamos ar kitaip suteikiamos „Amazon“ intelektinės nuosavybės (toliau – IN) teisės (toliau – IN susitarimai), taip pat visus bendrovės „LuxSCS“ ir kitų „Amazon“ grupės įmonių sudarytus sąnaudų pasidalijimo ir (arba) IN teisių perleidimo susitarimus. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti informaciją apie bendrovės „LuxSCS“ veiklą, „Amazon“ patronuojamųjų įmonių, įsikūrusių ne Liuksemburge, finansines ataskaitas ir paaiškinti arba suderinti tam tikrus finansinius duomenis. Galiausiai buvo prašoma pateikti informaciją apie naujausius „Amazon“ grupės Liuksemburge teisinės struktūros pasikeitimus.

(14) 2015 m. balandžio 20 d. raštu Liuksemburgas paprašė, kad Komisija paaiškintų jos susitikimo su „Oxfam“ ir „Eurodad“, apie kurį Liuksemburgas nebuvo informuotas, tikslą. Be to, Liuksemburgas pateikė prašymą neskelbti sprendimo išsiųsti MIT prašymą.

(15) 2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. kovo 26 d. prašymą pateikti informaciją. Bendrovė „Amazon“ taip pat patvirtino, kad jos struktūra Liuksemburge pasikeitė 2014 m. ir šiuo pagrindu Liuksemburge buvo priimtas naujas teismo sprendimas, tačiau paaiškino, kad pasikeitimas nebuvo svarbus Komisijos atliekamam tyrimui.

(16) 2015 m. gegužės 8 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. 2015 m. birželio 12 d. raštu bendrovė „Amazon“ pateikė papildomų pastabų po šio susitikimo. Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė sąrašą IN susitarimų, kuriuos „Amazon“ vadina „M.com“ susitarimais ir pagal kuriuos „Amazon“ sudaro sąlygas nesusijusioms trečiosioms šalims naudotis IN, susijusia su bendrovės platformos technologijomis.

(17) 2015 m. gegužės 13 d. raštu Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl trečiųjų šalių pastabų dėl sprendimo pradėti procedūrą.

(18) 2015 m. liepos 3 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti tam tikrą trūkstamą informaciją, visų pirma apie IN susitarimus, ir paprašė papildomos informacijos.

(19) 2015 m. liepos 10 d. raštu (dar kartą pateiktu 2015 m. liepos 23 d.) Liuksemburgas pateikė pareiškimą dėl galutinio neigiamo Komisijos sprendimo netaikymo atgaline data.

(20) 2015 m. liepos 24 ir 31 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. liepos 3 d. prašymą, įskaitant pateiktą informaciją apie „M.com“ susitarimus. Remdamasi šiais atsakymais, bendrovė „Amazon“ vertino, kad į prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus buvo visiškai atsakyta, nes, anot „Amazon“, joks kitas „Amazon“ sudarytas IN susitarimas nebuvo panašus į 2006 m. balandžio 30 d. bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ sudarytą Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį (toliau – Licencijos sutartis) (11). Be to, „Amazon“ paprašė pratęsti kitos Komisija prašomos informacijos pateikimo terminą.

(21) 2015 m. liepos 31 d. raštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti visą prašomą informaciją, visų pirma išsamią informaciją apie visus IN susitarimus, kuriuos „Amazon“ sudarė nuo 2000 m. Be to, bendrovės „Amazon“ buvo prašoma pateikti naują sprendimą, kurį 2014 m. priėmė Liuksemburgas ir kuris minimas 2014 m. rugpjūčio 4 d. Liuksemburgo rašte ir 2015 m. gegužės 4 d.„Amazon“ rašte.

(22) 2015 m. rugpjūčio 21 d.„Amazon“ atsakė į Komisijos prašymą, tačiau nepateikė informacijos apie likusius IN susitarimus.

(23) 2015 m. rugsėjo 8 d. įvyko Komisijos ir bendrovės „Amazon“ susitikimas, apie kurį Liuksemburgas buvo informuotas. Po šio susitikimo Komisija 2015 m. rugsėjo 8 d. el. laišku priminė „Amazon“ apie neįvykdytą prašymą pateikti informaciją apie IN susitarimus.

(24) 2015 m. rugsėjo 14 d. el. laišku „Amazon“ paaiškino, kad nėra kitų susitarimų, pagal kuriuos susijusioms arba nesusijusioms šalims buvo arba bus leista naudotis ta pačia intelektine nuosavybe, kuriai taikoma Licencijos sutartis. Tuo pat metu bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją, kad ji rengia grupės vidaus IN susitarimų sąrašą neatsižvelgdama į tai, ar jie susiję su ES arba intelektine nuosavybe, kuriai taikoma bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ Licencijos sutartis. 2015 m. rugsėjo 17 d. sąrašas buvo pateiktas Komisijai.

(25) 2015 m. rugsėjo 23 d. el. laišku „Amazon“ pateikė susitarimų, pagal kuriuos bendrovė pati licencijavo arba trečiosioms šalims licencijavo intelektinę nuosavybę, sąrašą.

(26) 2015 m. rugsėjo 29 d. el. paštu Komisija priminė bendrovei „Amazon“ pateikti IN susitarimus, kurių Komisija prašė 2015 m. kovo 26 d. ir 2015 m. liepos 3 d. remdamasi sąrašais, kuriuos „Amazon“ pateikė 2015 m. rugsėjo 17 ir 23 d. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš bendrovės „Amazon“ apie sąnaudų pasidalijimo ataskaitas ir bendrovės „LuxOpCo“ klientus pagal svetaines.

(27) „Amazon“ informaciją pateikė 2015 m. rugsėjo 30 d. ir 2015 m. spalio 1, 2, 12, 13, 20 ir 27 d. el. laiškais.

(28) 2015 m. spalio 28 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas.

(29) 2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie savo 2015 m. kovo 26 d. prašymo pateikti informaciją apimtį, susijusią su „Amazon“ vidaus ir išorės IN susitarimais, bei paprašė „Amazon“ pateikti papildomos informacijos.

(30) Per 2015 m. lapkričio 27 d. susitikimą bendrovė, pageidavusi, kad jos pavadinimas nebūtų atskleistas (toliau – bendrovė X), pateikė Komisijai rinkos informaciją, susijusią su Komisijos tyrimu. Per 2016 m. sausio 15 d. telefoninę konferenciją bendrovė X pateikė papildomos informacijos apie e. prekybos veiklą Europoje. 2016 m. sausio 25 d. el. laišku dėl telefoninės konferencijos protokolo bendrovė X pateikė papildomos informacijos.

(31) „Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. lapkričio 30 d.

(32) 2015 m. gruodžio 1 d. el. laišku „Amazon“ paprašė pratęsti atsakymo į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją terminą.

(33) 2015 m. gruodžio 4 d.„Amazon“ pateikė informaciją, kurios buvo prašoma Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. el. laišku, ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

(34) 2015 m. gruodžio 10 ir 28 d. raštais Liuksemburgas pateikė savo pastabas po 2015 m. spalio 28 d. susitikimo.

(35) 2015 m. gruodžio 11 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktus atsakymus į jos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją ir bendrovei „Amazon“ pateikė papildomą prašymą pateikti informaciją ir papildomus klausimus.

(36) 2015 m. gruodžio 18 d.„Amazon“ pateikė papildomus atsakymus į Komisijos 2015 m. lapkričio 20 d. prašymą pateikti informaciją.

(37) 2015 m. gruodžio 18 d. el. laišku Komisija paragino Liuksemburgą pateikti pastabas ir komentarus dėl informacijos, kurią bendrovė „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento.

(38) 2016 m. sausio 12 ir 15 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusios informacijos pateikimo terminą.

(39) „Amazon“ papildomą informaciją pateikė 2016 m. sausio 18 d.

(40) 2016 m. sausio 19 d. el. laišku Komisija informavo „Amazon“, kad ji dar negavo kai kurių atsakymų į ankstesnių prašymų pateikti informaciją klausimus. Be to, Komisija paprašė paaiškinimų ir papildomos informacijos.

(41) 2016 m. sausio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 19 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. sausio 28 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją. 2016 m. vasario 5, 15, 19 ir 24 d. raštais „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. prašymą pateikti informaciją.

(42) 2016 m. vasario 26 d. Komisija išsiuntė priminimą „Amazon“, prašydama atsakyti į neatsakytus 2015 m. lapkričio 20 d., 2015 m. gruodžio 11 ir 18 d. ir 2016 m. sausio 19 d. prašymų pateikti informaciją klausimus.

(43) 2016 m. kovo 4 ir 21 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2015 m. gruodžio 11 d. prašymą pateikti informaciją.

(44) 2016 m. kovo 11 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. vasario 26 d. prašymą pateikti informaciją.

(45) 2016 m. kovo 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. sausio 19 d. ir 2016 m. vasario 26 d. prašymus pateikti informaciją.

(46) 2016 m. kovo 8 d. el. laišku „Amazon“ sutiko atsisakyti konfidencialumo reikalavimų, kurie buvo išdėstyti 2016 m. sausio 22 d. rašte Liuksemburgo atžvilgiu, taikymo tam tikrai pateiktai informacijai ir įsipareigojo pasidalyti šia informacija su Liuksemburgu.

(47) 2016 m. kovo 14 d.„Amazon“ patvirtino, kad naujausia Komisijai pateikta informacija pasidalijo su Liuksemburgu.

(48) 2016 m. balandžio 1 d. Komisija paprašė bendrovės X sutikimo tam tikra jos pateikta rinkos informacija pasidalyti su Liuksemburgu. Bendrovė X sutikimą pateikė 2016 m. balandžio 5 d.

(49) 2016 m. balandžio 8 d. Komisija pateikė užklausą bendrovei „Amazon“ apie informaciją, kuria „Amazon“ buvo pasidalijusi su Liuksemburgu iki šio tyrimo momento. Be to, Komisija informavo „Amazon“, kad vis dar negavo tam tikros informacijos, nurodytos 2015 m. vasario 11 d. Komisijos parašyme pateikti informaciją. Be to, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti papildomų paaiškinimų ir informacijos.

(50) 2016 m. balandžio 11 d. el. laišku „Amazon“ patvirtino, kuria informacija yra pasidalijusi su Liuksemburgu.

(51) 2016 m. balandžio 18 d. Komisija pateikė užklausą Liuksemburgui, kuria informacija buvo pasidalyta su „Amazon“, ir paragino Liuksemburgą pateikti pastabas dėl šios pateiktos informacijos. Komisija taip pat priminė savo 2015 m. gruodžio 18 d. el. laišką, kuriuo paragino Liuksemburgą pateikti pastabas apie „Amazon“ pateiktą informaciją. Galiausiai Komisija pasidalijo rinkos informacija su Liuksemburgu, kaip buvo susitarusi su bendrove X, ir paprašė, kad Liuksemburgas pateiktų savo pastabas.

(52) 2016 m. balandžio 22 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

(53) 2016 m. gegužės 2 d. raštu (dar kartą pateiktu 2016 m. gegužės 10 d.) Liuksemburgas patvirtino, kad gavo informaciją, kurią „Amazon“ pateikė iki to tyrimo momento, ir pateikė savo pastabas dėl „Amazon“ pateiktos informacijos. Dėl bendrovės X rinkos informacijos Liuksemburgas informavo Komisiją, kad šia informacija pasidalijo su bendrove „Amazon“, nes „Amazon“ pajėgi ją geriau pakomentuoti.

(54) 2016 m. gegužės 2 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. balandžio 8 d. prašymą pateikti informaciją ir pripažino neatsakiusi į klausimus, nurodytus 2016 m. balandžio 22 d. rašte.

(55) 2016 m. gegužės 17 d. e. laišku Komisija paaiškino informacijos, kurią anksčiau prašė pateikti „Amazon“, mastą ir priminė, kad dar nėra gavusi tam tikros informacijos, nurodytos jos 2015 m. gruodžio 11 d. ir 2016 m. balandžio 8 d. prašymuose pateikti informaciją.

(56) 2016 m. gegužės 24 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2016 m. gegužės 17 d. el. laišką.

(57) 2016 m. gegužės 26 d. įvyko Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas. Šio susitikimo metu ir jo protokolo projekte Komisija pateikė papildomų klausimų bendrovei „Amazon“. „Amazon“ į šiuos klausimus atsakė 2016 m. birželio 20 d. raštu.

(58) 2016 m. birželio 21 d.„Amazon“ pateikė savo pastabas dėl bendrovės X rinkos informacijos. Be to, bendrovė paprašė leidimo susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija ir atskleisti jos tapatybę.

(59) 2016 m. liepos 7 d. Komisija pateikė bendrovei „Amazon“ pastabas dėl patikslinto 2016 m. gegužės 26 d. susitikimo protokolo. Be to, Komisija paprašė papildomos informacijos iš „Amazon“.

(60) 2016 m. liepos 22 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją. Atsakydama bendrovė „Amazon“ informavo Komisiją apie apsauginį vykdomąjį raštą, taikomą JAV mokesčių teismo procese naudotiems dokumentams. Todėl bendrovė „Amazon“ nurodė galinti pateikti turimus dokumentus su įslaptinta informacija.

(61) 2016 m. liepos 27 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ apie nepateiktą informaciją, nurodytą jos 2016 m. liepos 7 d. prašyme pateikti informaciją, ir sutiko laikinai gauti JAV mokesčių teismo procese naudotų dokumentų versiją su įslaptinta informacija. Be to, Komisija paprašė papildomų paaiškinimų ir informacijos iš „Amazon“.

(62) 2016 m. liepos 29 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą. 2016 m. rugpjūčio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. ir 2016 m. liepos 27 d. prašymus pateikti informaciją.

(63) 2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti papildomus paaiškinimus ir informaciją dėl „Amazon“ atsakymų į 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją.

(64) 2016 m. rugpjūčio 19 d. el. laišku, o vėliau 2016 m. rugpjūčio 22 d. raštu, Komisija pateikė „Amazon“ prašymą pateikti informaciją, kuriuo prašė pateikti visus JAV mokesčių teismo proceso dokumentus su įslaptinta informacija.

(65) 2016 m. rugpjūčio 26 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. liepos 7 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių atsakymų pateikimo terminą.

(66) 2016 m. rugpjūčio 30 d. el. laišku „Amazon“ informavo Komisiją, kad bendrovės prašymas leisti susipažinti su JAV mokesčių teismo procese naudotais dokumentais buvo patenkintas, ir pranešė, kad netrukus pateiks dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta.

(67) 2016 m. rugsėjo 9 d.„Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 19 d. prašymą pateikti informaciją.

(68) 2016 m. rugsėjo 30 d.„Amazon“, atsakydama į Komisijos 2016 m. rugpjūčio 22 d. prašymą, pateikė JAV mokesčių teismo procese pateiktus dokumentus, kuriuose informacija nėra įslaptinta.

(69) 2016 m. gruodžio 7 ir 19 d. el. laiškais Komisija paprašė, kad „Amazon“ pateiktų papildomos informacijos apie JAV mokesčių teismo procesą. „Amazon“ atsakymą pateikė 2016 m. gruodžio 20 d.

(70) 2016 m. gruodžio 21 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ iš dalies atsakė 2017 m. sausio 20 d.2017 m. vasario 2 d. el. laišku Komisija pateikė papildomus paaiškinimus „Amazon“ dėl savo 2017 m. gruodžio 21 d. prašymo pateikti informaciją. 2017 m. vasario 6, 8 ir 27 d. ir 2017 m. kovo 6 d.„Amazon“ pateikė papildomą informaciją ir iš dalies atsakė į Komisijos klausimus. 2017 m. kovo 13 d. el. laišku Komisija priminė „Amazon“ pateikti trūkstamą informaciją.

(71) 2017 m. kovo 14 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją.

(72) 2017 m. kovo 24 d. el. laišku „Amazon“ Komisijai pateikė 2017 m. kovo 23 d. JAV mokesčių teismo nuomonę.

(73) 2017 m. kovo 27 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ pateikti daugiau informacijos apie JAV mokesčių teismo nuomonę.

(74) 2017 m. kovo 28 d.„Amazon“ pateikė atsakymą Komisijai ir paprašė daugiau laiko atsakymui dėl JAV vykstančių procedūrų pasibaigus bylos nagrinėjimui.

(75) 2017 m. balandžio 4 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją.

(76) 2017 m. balandžio 7 d. Komisija informavo Liuksemburgą ir „Amazon“, kad yra priversta atmesti „Amazon“ prašymą leisti susipažinti su visa bendrovės X pateikta informacija.

(77) 2017 m. balandžio 11 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją ir paprašė pratęsti likusių savo atsakymo dalių pateikimo terminą.

(78) 2017 m. balandžio 12 d. el. laišku „Amazon“ iš dalies atsakė į Komisijos prašymą.

(79) „Amazon“ papildomą informaciją apie procedūrą pasibaigus bylos nagrinėjimui JAV pateikė 2017 m. balandžio 17 d.

(80) 2017 m. gegužės 18 d.„Amazon“ dar kartą iš dalies atsakė ir baigė atsakyti į Komisijos 2017 m. kovo 14 d. prašymą pateikti informaciją.

(81) 2017 m. gegužės 19 d. raštu Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją.

(82) „Amazon“ papildomą informaciją Komisijai pateikė 2017 m. gegužės 29 d.

(83) 2017 m. birželio 7 d. el. laišku „Amazon“ atsakė į Komisijos 2017 m. gegužės 19 d. prašymą pateikti informaciją.

(84) 2017 m. birželio 14 d. el. laišku Komisija paprašė „Amazon“ patvirtinti, kad bendrovė su Liuksemburgu pasidalijo visa informacija, kurią bendrovė pateikė Komisijai 2016 ir 2017 m., ir paragino Liuksemburgą pateikti savo pastabas apie informaciją, kurią „Amazon“ pateikė Komisijai iki šio tyrimo momento. 2017 m. birželio 19 d.„Amazon“ patvirtino, kad su Liuksemburgu pasidalijo visa Komisijai 2016 ir 2017 m. pateikta informacija. 2017 m. birželio 21 d. el. laišku Liuksemburgas patvirtino, kad gavo visus dokumentus, kuriuos „Amazon“ buvo pateikusi Komisijai 2016 ir 2017 m., ir kad Liuksemburgas neturi papildomų pastabų dėl 2016 ir 2017 m. bendrovės „Amazon“ Komisijai pateiktos informacijos, išskyrus 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktą informaciją.

(85) 2017 m. birželio 22 d. buvo surengtas Komisijos, Liuksemburgo ir „Amazon“ atstovų susitikimas.

(86) 2017 m. liepos 6 d. Liuksemburgas pateikė savo pastabas dėl 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. sausio 20 d.„Amazon“ pateiktos informacijos.

(87) 2017 m. liepos 6 d. Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją, į kurį „Amazon“ atsakė 2017 m. liepos 10 ir 27 d. bei 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d.

(88) 2017 m. rugpjūčio 9 d. el. laišku Komisija bendrovei „Amazon“ pateikė prašymą pateikti informaciją. „Amazon“ atsakymą pateikė 2017 m. rugsėjo 7 d.

(89) 2017 m. rugsėjo 12 d. Liuksemburgas el. paštu patvirtino nebeturintis pastabų dėl „Amazon“2017 m. liepos 10 ir 27 d., 2017 m. rugpjūčio 4 ir 7 d. bei 2017 m. rugsėjo 7 d. pateiktos informacijos.

2. FAKTINĖS IR TEISINĖS APLINKYBĖS

2.1. GINČIJAMO MOKESČIŲ SPRENDIMO PAGALBOS GAVĖJO APRAŠYMAS

2.1.1. „AMAZON“ GRUPĖ

(90) „Amazon“ grupę sudaro bendrovė „Amazon.com, Inc.“ ir kitos „Amazon.com, Inc.“ tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos įmonės (toliau kartu – bendrovė „Amazon“ arba „Amazon“ grupė). Bendrovės „Amazon“ pagrindinė būstinė yra Jungtinių Amerikos Valstijų Vašingtono valstijos Sietlo mieste.

(91) „Amazon“ vykdo mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklą.

(92) „Amazon“ mažmeninės prekybos veiklą sudaro įvairių prekių, pavyzdžiui, knygų, DVD, vaizdo įrašų, elektroninių vartojimo prekių, kompiuterių, virtuvės įrangos ir namų apyvokos reikmenų, įrankių, aparatinės įrangos, mobiliųjų telefonų ir pan., ir turinio, pavyzdžiui, skaitmeninės muzikos, elektroninių knygų, žaidimų ir pan., kuriuos „Amazon“ perka perpardavimui iš tiekėjų, pardavimas klientams per bendrovės svetaines (12). „Amazon“ klientų užsakymus vykdo keliais būdais – per savo Šiaurės Amerikos ir tarptautinius užsakymų vykdymo centrus ir tinklus, visą užsakymų vykdymo veiklą arba jos dalį perduodama išorės vykdytojams tam tikrose valstybėse ir pristatydama prekes skaitmeninėmis priemonėmis (13).

(93) „Amazon“ paslaugų teikimo veiklą sudaro bendrovės veikla pagal trečiųjų šalių programas (toliau – trečiųjų šalių pardavėjų programos), kaip antai „Marketplace“ ir „Merchants@Amazon“, kurias vykdydama „Amazon“ leidžia kitoms (mažesnėms) įmonėms ir fiziniams asmenims („Marketplace“) bei vidutiniams ir dideliems mažmenininkams („Merchants@Amazon“) siūlyti savo parduodamus produktus „Amazon“ svetainėse. Trečiųjų šalių pardavėjų produktai yra integruojami „Amazon“ svetainėse. Mainais dalyvaujančios įmonės ir fiziniai asmenys moka mokesčius bendrovei „Amazon“ (14). Šios trečiųjų šalių įmonės ir pardavėjai taip pat gali siųsti savo prekių atsargas bendrovei „Amazon“, kurias bendrovė saugo savo užsakymų vykdymo centruose (15), pateikia visose savo svetainėse bei surenka, supakuoja ir pristato kliento adresu (toliau – „Amazon“ užsakymų vykdymo veikla) (16).

(94) Be to, „Amazon“ pajamų gauna iš kitų rinkodaros ir pardavimo skatinimo paslaugų, kaip antai reklamos internete ir kelių prekių ženklų kredito kortelių sutarčių. „Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose parduodami tų įmonių prekių ženklų produktai ir naudojamas jų universalusis adresas (URL), eksploatavimui pagal programą „Merchant.com“. Pagal programą „Syndicated Stores“„Amazon“ anksčiau siūlė savo e. prekybos paslaugas, priemones ir technologijas kitų įmonių svetainių, kuriose „Amazon“ produktai parduodami kitos įmonės pavadinimu ir universaliuoju adresu (URL), eksploatavimui (17). Vėliau abiejų programų buvo laipsniškai atsisakyta (18).

(95) Galiausiai „Amazon“ gamina ir parduoda aparatinės įrangos produktus, kaip antai įrenginius „Amazon Kindle“, „Amazon Fire“ ir „Amazon Echo“.

(96) „Amazon“ eksploatuoja trylika pasaulinių svetainių, įskaitant www.amazon.com ir šešias Europos svetaines: www.amazon.de, www.amazon.co.uk, www.amazon.fr, www.amazon.it ir www.amazon.es (toliau – ES svetainės) ir www.amazon.nl (19). „Amazon“ veikla yra suskirstyta į tris segmentus: Šiaurės Amerikos, tarptautinį ir „Amazon“ interneto paslaugų (toliau – AIP) (20).

(97) Šiaurės Amerikos segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per Šiaurės Amerikai skirtas svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com, www.amazon.ca, ir www.amazon.com.mx. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias svetaines.

(98) Tarptautinio segmento apyvartą daugiausia sudaro mažmeninė prekyba vartojimo prekėmis (įskaitant trečiųjų šalių pardavėjų vykdomą prekybą) ir abonentinės paslaugos per tarptautines svetaines, pavyzdžiui, www.amazon.com.au, www.amazon.com.br, www.amazon.cn, www.amazon.in, www.amazon.co.jp, ir ES svetaines bei www.amazon.nl. Šiam segmentui taip pat priskiriamas eksporto pardavimas per šias tarptautines svetaines (įskaitant eksporto pardavimą per šias svetaines klientams JAV, Meksikoje ir Kanadoje), bet nepriskiriamas eksporto pardavimas per bendrovės „Amazon“ Šiaurės Amerikos svetaines.

(99) AIP segmentą sudaro pasaulinis kompiuterių, saugojimo, duomenų bazių ir kitų paslaugų pardavimas veiklą pradedančioms įmonėms, bendrovėms, valdžios įstaigoms ir mokslo institucijoms. Teikdama AIP, bendrovė „Amazon“ įvairiems veiklos vykdytojams suteikia galimybę naudotis technologijų infrastruktūra.

(100) 2016 m. „Amazon“ grynoji tarptautinė apyvarta sudarė maždaug 136 mlrd. USD, o grynosios pajamos – 2,37 mlrd. USD. Visame pasaulyje bendrovė „Amazon“ 91 % pajamų uždirba iš mažmeninės prekybos veiklos. Šiaurės Amerikos segmentas užtikrina 59 % grynosios apyvartos, tarptautinis segmentas – 32 %, o AIP segmentas – 9 % 2016 m. bendrovė „Amazon“ turėjo 314 400 visą ir ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų (21).

2.1.2. „AMAZON“ VEIKLA EUROPOJE

(101) Iki 2006 m. gegužės mėn. „Amazon“ savo Europos svetaines eksploatavo per bendrovei „Amazon.com, Inc.“ visiškai priklausančią JAV patronuojamąją įmonę „Amazon.com International Sales, Inc.“ (toliau – AIS). AIS veikė kaip mažmeninės prekybos veiklos „Amazon“ Europos svetainėse (tuo metu – www.amazon.de, www.amazon.co.uk ir www.amazon.fr) subjektas, o kita JAV grupės įmonė „Amazon International Marketplace, Inc.“ (toliau – AIM) veikė kaip šiose svetainėse teikiamų paslaugų subjektas. Savo ruožtu bendrovė AIM buvo vienintelė ASE akcininkė, įsteigta 2003 m., kuri veikė kaip Europos svetainėse teikiamų paslaugų komisinius gaunantis agentas. Galiausiai visiškai priklausančios „Amazon“ įmonės, įsteigtos Jungtinėje Karalystėje, Vokietijoje ir Prancūzijoje (toliau – susijusios įmonės ES šalyse) (22), teikė tam tikras su Europos svetainėmis susijusias paslaugas, pavyzdžiui, klientų nukreipimo paslaugas (23).

(102) 2006 m. gegužės mėn. įsigaliojo prašyme priimti sprendimą aprašytas „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimas (toliau – 2006 m. restruktūrizavimas). Finansiniais metais nuo 2006 m. gegužės 1 d. iki 2014 m. birželio 30 d. (toliau – nagrinėjamas laikotarpis), veikė 1 pav. pateikta struktūra. 2014 m. liepos mėn. „Amazon“ pertvarkė savo veiklą Europoje (toliau – 2014 m. restruktūrizavimas). Šiame sprendime nėra nagrinėjamas 2014 m. restruktūrizavimas ir „Amazon“ veikla Europoje, vykdoma po 2014 m. restruktūrizavimo. 1 pav. „Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m. Sąnaudų pasidalijimo ir MTTP Autorinis atlyginimas Autorinis atlyginimas Paslaugų mokestis Amazon.de Amazon.fr Amazon.co.uk „Amazon Media Europe“ AMEU „Amazon Services Europe“ ASE „LuxOpCo“ „LuxSCS“ Susijusios įmonės ES šalyse LUX JAV „Amazon US“

2.1.2.1. Bendrovė „LuxSCS“

(103) Bendrovė „LuxSCS“ yra Liuksemburgo komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple). Nors nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės nuosavybės struktūra keitėsi, „LuxSCS“ narės visada buvo bendrovės, kurios yra JAV rezidentės (24). 2004 m. įsteigus bendrovę „LuxSCS“, jos narės buvo „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė); „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ 2006 m. gegužės mėn. bendrovę „Amazon.com International Marketplace, Inc.“ pakeitė „ACI Holdings, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“, kurios tapo „LuxSCS“ narėmis. Nuo 2009 m. rugsėjo mėn. „LuxSCS“ narės buvo bendrovės „Amazon Europe Holding, Inc.“ (tikroji narė), „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Amazon.com, Inc.“ (25).

(104) Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ turėjo veikti išimtinai kaip „Amazon“ veiklos Europoje, už kurią „LuxSCS“ buvo atsakinga kaip pagrindinė veiklos vykdytoja, nematerialiojo turto kontroliuojančioji bendrovė (26). 2006 m. balandžio 20 d. rašte Liuksemburgo mokesčių administratoriui „Amazon“ nurodė, kad bendrovės „LuxSCS“ veikla apsiribojo „vien tik“ nematerialiojo turto ir bendrovės „LuxOpCo“ akcijų „kontroliavimu“. „Keli teisiniai susitarimai“, kuriuos sudarė bendrovė „LuxSCS“, buvo „būtini tam, kad Liuksemburgo struktūra galėtų veikti“. Bendrovė „LuxSCS“ gaudavo tik pasyvias pajamas (autorinį atlyginimą ir palūkanas) iš savo patronuojamųjų įmonių (27). Be to, bendrovė „LuxSCS“ teikė paskolas „LuxOpCo“ ir kitoms grupės įmonėms (28). Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxSCS“ neturėjo fizinio pavidalo ar darbuotojų.

(105) 2005 m. bendrovė „LuxSCS“ sudarė licencijos ir perleidimo sutartis dėl anksčiau buvusios intelektinės nuosavybės (toliau – IN teisių perleidimo sutartis) su bendrove „Amazon Technologies, Inc.“ (toliau – ATI) (29) ir SPS su dviem JAV įsikūrusiomis „Amazon“ grupės įmonėmis „A9.com, Inc.“ (toliau – A9) ir ATI (30). Be to, bendrovė „LuxSCS“ sudarė intelektinės nuosavybės perleidimo ir licencijos sutartį su bendrovėmis „Amazon.co.uk Ltd.“, „Amazon.fr SARL“ ir „Amazon.de GmbH“, pagal kurią bendrovė „LuxSCS“ gavo prekių ženklus ir IN teises į Europos svetaines, kurias iki 2006 m. balandžio 30 d. nuosavybės teise valdė šios susijusios įmonės ES šalyse (31).

(106) Sudariusi IN teisių perleidimo sutartį ir SPS, bendrovė „LuxSCS“ įgijo teisę naudoti ir sublicencijuoti tam tikrą „Amazon“ IN ir jos antrinius kūrinius (toliau – nematerialusis turtas) (32), kuriuos turėjo ir toliau plėtojo bendrovės A9, ATI ir pati „LuxSCS“ (33). Bendrovė „LuxSCS“ įgijo šias teises naudoti nematerialųjį turtą siekdama eksploatuoti Europos svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai Europos teritorijoje (34). Mainais bendrovė „LuxSCS“ turėjo mokėti IN teisių perleidimo įmokas (nurodytas 11 lentelėje) ir jai tenkančią metinę išlaidų, susijusių su SPS plėtojimo programa, dalį (nurodytą 12 lentelėje) (35). SPS buvo nustatyta, kad bendrovė „LuxSCS“ turi visokeriopai stengtis, kad būtų išvengta nematerialiojo turto, kurį jai licencijuoja bendrovės A9 ir ATI, pažeidimų (36). Be to, kaip nurodyta 2009 m. iš dalies pakeistame ir patikslintame SPS, bendrovė „LuxSCS“ turėjo prisiimti SPS B priede nurodytas funkcijas ir riziką (37).

(107) SPS nustatyta, kad nematerialųjį turtą sudarė i) „bet kuri ir visos intelektinės nuosavybės teisės visame pasaulyje“, kurios priklauso arba kurias kitaip turi bendrovės ATI ir „LuxSCS“, taip pat kai kurios bendrovės A9 turimos intelektinės nuosavybės teisės (38), ii) visa ši IN, licencijuota, perduota arba perleista šioms šalims, ir iii) jos antriniai kūriniai, perleisti bet kuriai iš šalių pagal SPS. Iš esmės nematerialųjį turtą sudarė trys intelektinės nuosavybės kategorijos, kurios toliau minimos kaip i) „technologijos“ (39), ii) „klientų duomenys“ (40) ir iii) „prekių ženklai“ (41). Nematerialiam turtui nepriskiriami interneto domeno vardai (42).

2.1.2.2. Bendrovė „LuxOpCo“ ir jos patronuojamosios įmonės

(108) Nagrinėjamu laikotarpiu „LuxOpCo“ buvo bendrovei „LuxSCS“ visiškai priklausanti patronuojamoji įmonė (43). Buvo planuojama, kad vykdant 2006 m. restruktūrizavimą ji perims ASI ir AIM funkcijas (44). Be to, buvo planuojama toliau plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį Europoje buvo vykdoma „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla (45). Kaip planuota, šiuo laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ veikė kaip „Amazon“ grupės centrinė būstinė Europoje ir pagrindinė „Amazon“ mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo internetu veiklos Europoje, vykdomos per ES svetaines, vykdytoja (46). Bendrovė „LuxOpCo“ būtų toliau atsakinga už strateginių sprendimų, susijusių su mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla, vykdoma per ES svetaines, priėmimą bei pagrindinių fizinių mažmeninės prekybos veiklos elementų administravimą (47). Buvo planuojama, kad bendrovė parengs strateginius planus ir gaires, kurie produktai būtų siūlomi ir parduodami ES svetainėse, parduodamų produktų ar siūlomų paslaugų kainodaros ir pardavimo skatinimo strateginius planus, taip pat tam tikras svetainių populiarinimo ir reklamos programas, siūlomas ES svetainėse. Be to, bendrovė būtų atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka ir reklamavimu trečiosioms šalims. Be to, ji būtų atsakinga už visus užsakymų vykdymo veiklos aspektus (48).

(109) Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė „LuxOpCo“ į apskaitą įtraukdavo tiek produktų pardavimo, tiek užsakymų vykdymo paslaugų pajamas. Ji pirkdavo prekes perpardavimui iš įvairiose jurisdikcijose esančių pardavėjų ir jas savo ruožtu siųsdavo galutiniams klientams, prekes įsigijusiems ES svetainėse. Bendrovė „LuxOpCo“ buvo oficialus „Amazon“ prekių atsargų ES svetainėse pardavėjas (49), jai priklausė atsargų nuosavybės teisė ir ji prisiėmė visą susijusią nuostolių riziką (50). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už prekes, kurias trečiųjų šalių įmonės ir fiziniai asmenys siuntė tiesiogiai į užsakymų vykdymo centrus (51).

(110) Be to, bendrovė „LuxOpCo“ vykdė iždo valdymo funkcijas (52) ir (tiesiogiai arba netiesiogiai) valdė bendrovių ASE, AMEU ir susijusių įmonių ES šalyse, kurios teikė įvairias grupės vidaus paslaugas, skirtas „LuxOpCo“ veiklai remti, akcijas.

(111) Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovės ASE ir AMEU, kurios abi yra Liuksemburgo rezidentės, su bendrove „LuxOpCo“ sudarė apmokestinamąjį vienetą Liuksemburgo mokesčių tikslais, kuriame „LuxOpCo“ veikė kaip patronuojančioji bendrovė (53). Todėl pagal Liuksemburgo mokesčių teisę šios nacionalinės bendrovės nebuvo laikomos atskiromis įmonėmis ir mokėjo mokesčius konsoliduotu pagrindu, t. y. lyg jos būtų vienas atskiras mokesčių mokėtojas (54).

(112) Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė ASE toliau veiks kaip „LuxOpCo“ paslaugų teikėja (55). Nagrinėjamu laikotarpiu ji vykdė „Amazon“ ES trečiųjų šalių pardavėjų veiklą platformoje „Marketplace“. Ši platforma sudaro galimybę mažoms įmonėms ir pardavėjams savo prekes parduoti per ES svetaines. Be to, jie galėjo bendrovei „Amazon“ siųsti savo prekių atsargas, kurios buvo saugomos „Amazon“ užsakymų vykdymo centruose ir kurias „Amazon“ surinkdavo, supakuodavo ir pristatydavo į bet kurią vietą Europoje. Nagrinėjamu laikotarpiu bendrovė AMEU buvo atsakinga už „Amazon“ ES skaitmeninę veiklą (pavyzdžiui, parduodant MP3 ir e. knygas).

(113) 2013 ir 2014 m. konsoliduota grynoji bendrovės „LuxOpCo“ apyvarta atitinkamai sudarė 13 612 449 784 EUR ir 15 463 362 589 EUR. 2013 finansiniais metais bendrovė „LuxOpCo“ turėjo vidutiniškai 523 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, ASE – 63, o AMEU – 5. Kai kurie bendrovių „LuxOpCo“, ASE ir AMEU darbuotojai ėjo strateginio valdymo pareigas ir buvo atsakingi už visos „Amazon“ veiklos Europoje valdymą ir koordinavimą (56).

(114) Buvo planuojama, kad po 2006 m. restruktūrizavimo susijusios įmonės ES šalyse bendrovei „LuxOpCo“ toliau teiks tas pačias su ES svetainėmis susijusias paslaugas, kurias jos anksčiau teikė bendrovėms AIS ir AIM (57). Todėl nagrinėjamu laikotarpiu susijusios įmonės ES šalyse teikė klientų nukreipimo paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, teikdamos klientų ir pardavėjų paslaugas, paramos paslaugas (pavyzdžiui, rinkodaros paramos lokalizavimo ir pritaikymo paramą, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (toliau – MTTP) paramą) ir užsakymų vykdymo paslaugas (58). Susijusios įmonės ES šalyse plėtojo vietos turinį, skirtą naudoti ES svetainėse, ir, bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, padėjo valdyti mažmeninės prekybos internetu parduotuvių prekes. Klientų aptarnavimo paramą sudarė klientų aptarnavimas iki ir po pardavimo el. paštu, telefonu, pokalbių kanalais ar kitomis ryšio priemonėmis bendrovės „LuxOpCo“ prašymu, siekiant patenkinti klientų poreikius. Paramos paslaugas sudarė bendroji ir administravimo parama. Galiausiai susijusios įmonės ES šalyse taip pat padėjo siūlyti kitų vietos svetainių valdytojams reklamuoti ES svetaines savo klientams (vadinamoji „Asocijuotųjų įmonių programa“).

(115) Paslaugos, kurias susijusios įmonės ES šalyse teikė bendrovei „LuxOpCo“, buvo teikiamos pagal „paslaugų susitarimus“, kuriuos kiekviena iš susijusių įmonių ir „LuxOpCo“ sudarė 2006 m. gegužės 1 d. (59) Teikdamos šias paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, susijusios įmonės ES šalyse veikė savo vardu, tačiau neprisiėmė jokios rizikos dėl pardavimo ar prekių atsargų (60). Vadovaujantis paslaugų susitarimais, bendrovė „LuxOpCo“ mokėjo atlygį susijusioms įmonėms ES šalyse visų sąnaudų ir maržos pagrindu (61), kuris atspindėjo susijusios įmonės ES šalyje funkciją bendrovės „LuxOpCo“ atžvilgiu (62). Praktikoje sąskaitos faktūros už susijusių įmonių ES šalyse išlaidas, patirtas teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“, buvo išrašomos bendrovei „LuxOpCo“ su papildomu pelno dydžiu, svyravusiu nuo 3 iki 8 % 2013 m. susijusių įmonių ES šalyse apyvarta buvo: „Amazon.co.uk Ltd“ – [400–500] mln. GBP; „Amazon Logistik GmbH“ – [100–200] mln. EUR; „Amazon.de GmbH“ – [90–100] mln. EUR; „Amazon.fr Logistique SAS“ – [100–200] mln. EUR; ir „Amazon.fr SARL“ – [50–60] mln. EUR.

2.1.2.3. Licencijos sutartis

(116) 2006 m. balandžio 30 d. bendrovės „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ sudarė Licencijos sutartį. Pagal šią sutartį bendrovė „LuxOpCo“ neatšaukiamai įgijo išimtinę teisę plėtoti, gerinti ir naudoti nematerialųjį turtą eksploatuojant ES svetaines ir bet kuriai kitai paskirčiai geografinėje Europos šalių (63) teritorijoje (64) mainais už mokamą autorinį atlyginimą (toliau – licencijos mokestis) (65). Visa IN, kurią sukuria arba toliau plėtoja bendrovė „LuxOpCo“ remdamasi arba pasinaudodama nematerialiuoju turtu (66), yra perleidžiama bendrovei „LuxSCS“ (67). Buvo reikalaujama, kad bendrovė „LuxOpCo“ veiktų savo iniciatyva ir rizika, kad būtų apsaugotas ir išlaikytas nematerialusis turtas (68). Licencijos sutartyje taip pat buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ teikia verslo paslaugas bendrovei „LuxSCS“ be jokio atskiro bendrovei „LuxOpCo“ mokėtino atlygio (69). Be to, bendrovė „LuxOpCo“ sutiko perimti visą riziką, susijusią su visa veikla, kurią ji vykdo pagal Licencijos sutartį (70). Bendrovei „LuxOpCo“ iš trečiųjų šalių įsigijus IN, kurią numatyta naudoti tai pačiai paskirčiai, kaip ir nematerialųjį turtą, bendrovė „LuxOpCo“ turėjo licencijuoti šią IN bendrovei „LuxSCS“ be autorinio atlyginimo (71).

(117) Bendrovės „LuxOpCo“, ASE, AMEU ir susijusios įmonės ES šalyse nematerialųjį turtą naudojo savo veiklai vykdyti (72).

(118) Licencijos sutartyje buvo numatyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ turi teisę sublicencijuoti nematerialųjį turtą susijusioms bendrovėms (73). 2006 m. balandžio 30 d. bendrovė „LuxOpCo“ sudarė „Intelektinės nuosavybės licencijos sutartį“ su bendrovėmis ASE ir AMEU, pagal kurią ASE ir AMEU buvo neatšaukiamai suteiktos neišimtinės licencijos naudotis nematerialiuoju turtu. Šios dvi sutartys didžiąja dalimi atspindėjo bendrovių „LuxOpCo“ ir „LuxSCS“ Licencijos sutartį. Pagal šias sutartis autorinis atlyginimas, kurį bendrovės ASE ir AMEU turi mokėti bendrovei „LuxOpCo“, buvo nustatytas lygiai taip pat, kaip autorinis atlyginimas, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį.

(119) Vadovaujantis paslaugų susitarimais, susijusios įmonės ES šalyse turėjo teisę naudotis nematerialiuoju turtu ir kita nematerialiąja nuosavybe ir prekių ženklais, nuosavybės teise priklausančiais bendrovei „LuxOpCo“ arba kitaip jos turimais, kiek tai būtina teikiant paslaugas bendrovei „LuxOpCo“. Visas tokio naudojimo prestižas atiteko išimtinai bendrovei „LuxOpCo“ (74). Visos intelektinės nuosavybės teisės ir jų antriniai kūriniai, kuriuos teikiant tokias paslaugas sukūrė arba įgijo susijusios įmonės ES šalyse, išliko bendrovės „LuxOpCo“ nuosavybe (75).

(120) Licencijos sutartis galiojo viso licencijuojamo nematerialiojo turto galiojimo laikotarpį (76) ir galėjo būti nutraukta tik pasikeitus kontrolei ar atsiradus esminiam suvaržymui (77) arba vienai iš šalių neištaisius įsipareigojimų nevykdymo pagal tą sutartį (78). Todėl bendrovė „LuxSCS“ neturėjo galimybės vienašališkai nutraukti Licencijos sutartį. Licencijos sutartis buvo iš dalies pakeista 2010 m. sausio mėn. ir jos pakeitimai įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d. (79) Buvo iš dalies pakeista sąvokos „ES veiklos pelnas“, kuri naudojama apskaičiuojant licencijos mokestį, apibrėžtis (80).

2.2. GINČIJAMOS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

2.2.1. GINČIJAMAS MOKESČIŲ SPRENDIMAS

(121) Ginčijamas mokesčių sprendimas yra iš vieno sakinio sudarytas 2003 m. lapkričio 6 d. Liuksemburgo mokesčių administratoriaus raštas bendrovei „Amazon.com, Inc.“, kuriame nurodyta: „Susipažinęs su 2003 m. spalio 31 d. raštu, kurį man pateikė [konsultantas Nr. 1], taip pat su jūsų 2003 m. spalio 23 d. raštu ir išnagrinėjęs jūsų poziciją dėl Liuksemburgo mokesčių taikymo jūsų būsimai veiklai, džiaugiuosi galėdamas jus informuoti, kad galiu pritarti abiejų raštų turiniui“.

(122) Užsitęsus „Amazon“ veiklos Europoje restruktūrizavimo įgyvendinimui, bendrovė „Amazon“2004 m. gruodžio 5 d. kreipėsi į Liuksemburgo mokesčių administratorių prašydama patvirtinti, kad ginčijamas mokesčių sprendimas galioja toliau, ir gavo pastarojo patvirtinimą, pateiktą 2004 m. gruodžio 23 d. raštu (81). Ginčijamas mokesčių sprendimas, kuris iš pradžių galiojo penkerius metus, buvo atnaujintas 2010 m. ir iš esmės galiojo iki 2014 m. birželio mėn. (82)

2.2.2. 2003 M. SPALIO 31 D. RAŠTAS

(123) 2003 m. spalio 31 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 31 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ prašė patvirtinti bendrovės „LuxSCS“, jos JAV įsikūrusių narių ir dividendų, kuriuos pagal tokią struktūrą gauna bendrovė „LuxOpCo“, apmokestinimą. Tame rašte paaiškinta, kad bendrovė „LuxSCS“, kuri yra komanditinė ūkinė bendrija (Société en Commandite Simple), neturi mokesčių mokėtojo statuso atskirai nuo savo norių, todėl jai Liuksemburge nėra taikomas nei pelno, nei grynojo turto mokestis.

(124) Nepaisant bendrovės „LuxSCS“ apmokestinimo skaidrumo, „LuxSCS“ arba jos JAV įsikūrę nariai vis tiek galėjo būti apmokestinti Liuksemburge, jeigu būtų laikoma, kad jų veikla vykdoma per nuolatinę buveinę Liuksemburge. Todėl rašte papildomai paaiškinta, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai negalėtų būti laikomi fiziškai esančiais Liuksemburge (turintys biurus, darbuotojus ir pan.), todėl bendrovė „LuxSCS“, kuri neturi nuolatinės veiklos vietos, negalėtų būti laikoma turinčia nuo savo narių nepriklausomą statusą arba vykdančia komercinę veiklą Liuksemburge (83). Jos nariai taip pat negali būti laikomi turinčiais nuolatinę buveinę Liuksemburge.

2.2.3. 2003 M. SPALIO 23 D. RAŠTAS

(125) 2003 m. spalio 23 d. raštu Liuksemburgo mokesčių administratoriui (toliau – 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ raštas) bendrovė „Amazon“ pateikė prašymą priimti mokesčių sprendimą, kuriuo būtų patvirtintas bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinimas Liuksemburgo pelno mokesčiu (84). Tame rašte paaiškinama numatoma „Amazon“ verslo struktūra Europoje ir siekiama patvirtinimo, kad pagal jame aprašytą Licencijos sutarčiai taikomą sandorių kainodaros tvarką bus apskaičiuojamas bendrovės „LuxOpCo“„tinkamas ir priimtinas pelnas“„atsižvelgiant į sandorių kainodaros politiką bei LPMĮ 56 straipsnį ir 164 straipsnio 3 dalį“.

(126) Tame rašte minima prie jo pridedama „ekonominė analizė“, kurioje išdėstytos bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“„funkcijos ir rizika, kurią turėtų prisiimti bendrovė „LuxOpCo“, taip pat nematerialiojo turto, kuriam turėtų būti taikoma nematerialiojo turto licencija, pobūdis ir mastas“. Šios analizės pagrindu buvo pasiūlyta sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią nustatomas metinio autorinio atlyginimo (toliau rašte vadinamo licencijos mokesčiu), kurį bendrovė „LuxOpCo“ turėtų mokėti bendrovei „LuxSCS“ už nematerialiojo turto naudojimą, dydis.

(127) Pagal šią tvarką metinis autorinis atlyginimas būtų lygus visų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ gavo eksploatuodama ES svetaines, procentinei daliai (toliau – autorinio atlyginimo dydis). Kaip toliau nurodyta tame rašte, licencijos mokestis ir autorinio atlyginimo dydis būtų apskaičiuojamas taikant toliau nurodytą metodą (85): „1. Apskaičiuoti ir bendrovei „LuxOpCo“ paskirti „LuxOpCo“ grąžą, kuri yra lygi a) bendrų metinių bendrovės „LuxOpCo“ ES veiklos sąnaudų [4–6] proc. arba b) bendram ES veiklos pelnui, priskiriamam Europos svetainėms per šiuos metus, jeigu jis yra mažesnis. 2. Licencijos mokestis apskaičiuojamas iš ES veiklos pelno atimant bendrovės „LuxOpCo“ grąžą, tačiau licencijos mokestis negali būti mažesnis nei nulis. 3. Metinis autorinio atlyginimo dydis apskaičiuojamas licencijos mokestį padalijus iš bendrų metinių ES pajamų. 4. Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, bet kurių metų bendrovės „LuxOpCo“ grąža negali būti mažesnė nei 0,45 % ES pajamų ir didesnė nei 0,55 % ES pajamų. 5. a) Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų mažesnė nei 0,45 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,45 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis. 6. b) Tuo atveju, jeigu pagal 1 punktą nustatyta bendrovės „LuxOpCo“ grąža būtų didesnė nei 0,55 % ES pajamų, bendrovės „LuxOpCo“ grąža koreguojama, kad būtų lygi i) 0,55 % pajamų ar ES veiklos pelno arba ii) ES veiklos pelnui, jeigu jis yra mažesnis.“

(128) Apskaičiuojant autorinio atlyginimo dydį taikomos šios apibrėžtys (86): „ES PPS– parduotų prekių savikaina, apskaičiuojama taikant JAV BAP (bendruosius apskaitos principus), kuri priskiriama bendrovės vykdomam Europos svetainių eksploatavimui. ES veiklos sąnaudos– bendros bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudos, įskaitant sąnaudas tarp bendrovių, bet neįskaitant: ES PPS, licencijos mokesčio, valiutos pelno ir nuostolio bei palūkanų sąnaudų, apskaičiuotų pagal JAV BAP. ES pajamos– visa grynųjų pardavimo pajamų suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo per ES svetaines ir kuri yra lygi a) visų bendrovės „LuxOpCo“ parduotų produktų pardavimo kainų, nurodytų klientams išrašytose sąskaitose faktūrose, įskaitant dovanų pakavimui, siuntimui ir tvarkymui priskiriamas pajamas, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, grąžinimus ir kitas išmokas, ir b) visų paslaugų pajamų, kurias bendrovė „LuxOpCo“ uždirbo iš nesusijusių šalių ES svetainėse parduotų produktų arba paslaugų, atėmus pridėtinės vertės mokesčius, sumai. ES veiklos pelnas– ES pajamos atėmus: ES PPS ir ES veiklos sąnaudas.“

2.2.4. SANDORIŲ KAINODAROS ATASKAITA

(129) Komisijai priėmus sprendimą pradėti procedūrą, Liuksemburgas pateikė SK ataskaitą (87). Liuksemburgas tvirtina, kad SK ataskaita yra „ekonominė analizė“, minima 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte. SK ataskaita buvo parengta remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos parengtomis Sandorių kainodaros gairėmis tarptautinėms įmonėms ir mokesčių institucijoms (toliau – EBPO SK gairės) (88).

2.2.4.1. Funkcinė analizė

(130) SK ataskaitos 3 skirsnyje pateikiama bendrovių „LuxSCS“ ir „LuxOpCo“ funkcinė analizė.

(131) Remiantis šia funkcine analize, bendrovės „LuxSCS“ pagrindinė veikla bus tik nematerialiojo turto kontroliuojančiosios bendrovės veikla ir dalyvavimas nuolat plėtojant nematerialųjį turtą per SPS (89). Be to, bendrovė „LuxSCS“ licencijuos nematerialųjį turtą bendrovei „LuxOpCo“ pagal Licencijos sutartį ir pagal ją gaus autorinio atlyginimo mokėjimus.

(132) Dėl bendrovės „LuxOpCo“ SK ataskaitoje paaiškinta, kad „[v]isą darbo dieną dirbantys bendrovės LuxOpCo“ vadovai valdys strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainių mažmeninės prekybos ir paslaugų veikla, priėmimą ir taip pat valdys pagrindinius fizinius mažmeninės prekybos veiklos elementus (90). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte nurodyta, kad bendrovė „LuxOpCo“ planavo turėti „iš viso ne mažiau kaip 25–30 visą darbo dieną dirbančius darbuotojus, įskaitant tam tikrus svarbiausius Europos regiono vadovus, atsakingus už strateginių sprendimų, susijusių su ES svetainėmis, priėmimą“ (91), o likę visą darbo dieną dirbantys darbuotojai (maždaug 20) turėjo būti atsakingi už rinkodarą, technologijas ir piniginius įsipareigojimus.

(133) SK ataskaitoje taip pat paaiškinta, kad „[p]o restruktūrizavimo bendrovės „LuxOpCo“ pagrindinė veikla turėtų būti „Amazon“ programinės įrangos naudojimas siekiant nuolat plėtoti ir gerinti programine įranga grindžiamą verslo modelį, pagal kurį per ES svetaines vykdoma mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veikla. […] (*2) Todėl bendrovės „LuxOpCo“ vadovybė dirbs siekdama nustatyti mažmeninės prekybos ir paslaugų teikimo veiklos gerinimo ir stiprinimo galimybes naudojantis naujomis ir pagerintomis platformos savybėmis ir funkcijomis, kurios yra plėtojamos. Bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė ir paslaugų teikėja, stengsis užtikrinti optimalią klientų patirtį visose srityse, įskaitant užsakymų vykdymą, mokėjimą, tvarkymą, sprendimus dėl prekių ir trečiųjų šalių pardavėjų veiklos stebėseną […]“ (92).

(134) Buvo numatoma, kad bendrovė „LuxOpCo“, veikdama kaip mažmenininkė, priimtų sprendimus dėl prekių ir kainodaros bei tvarkytų visus užsakymų vykdymo proceso aspektus (93). Vykdydama paslaugų teikėjos veiklą, bendrovė „LuxOpCo“ taip pat būtų „atsakinga už strateginius sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių pardavėjų ir produktų kategorijų atranka, reklamavimu ir derybomis su trečiųjų šalių pardavėjais“ (94). Siekdama eksploatuoti ES svetaines, bendrovė „LuxOpCo“ turėtų naudotis nematerialiuoju turtu, kurį licencijavo iš bendrovės „LuxSCS“. Buvo numatyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ priklausytų visų prekių atsargų nuosavybės teisė (95). Bendrovė „LuxOpCo“ prisiimtų visą riziką, susijusią su atsargų saugojimu ir produktų pardavimu per ES svetaines (96). 2003 m. spalio 23 d.„Amazon“ rašte buvo nurodyta, kad bendrovei „LuxOpCo“ nuosavybės teise priklausytų Liuksemburge esantys sandorių vykdymo serveriai, kuriuos ji naudotų klientų ir trečiųjų šalių pardavėjų sandorių, įskaitant mokėjimus trečiųjų šalių pardavėjams, vykdymui užbaigti ir mokėjimams patvirtinti (97).

(135) Bendrovė „LuxOpCo“ turėjo sudaryti sutartį su bendrove ASE, kuri savo vardu, bet bendrovės „LuxOpCo“ naudai, veiktų kaip paslaugų komisinius gaunantis agentas vykdant „Amazon“ trečiųjų šalių pardavėjų programas Europoje. Bendrovės ASE paslaugas daugiausia sudarytų tam tikros užsakymų apdorojimo paslaugos, susijusios su paslaugų teikimo veikla.

(136) Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje esančios susijusios įmonės ES šalyse turėjo teikti įvairias paslaugas, susijusias su ES svetainėmis, įskaitant tam tikras klientų nukreipimo ir paramos, rinkodaros ir užsakymų vykdymo paslaugas (98).

(137) Bendrovės „Amazon“ vadovybės prognozėse, pateiktose rengiant SK ataskaitą, nurodyta, kad vykdydama veiklą bendrovė „LuxOpCo“ turėtų padidinti savo pajamas nuo maždaug 3,2 mlrd. EUR 2005 m. iki maždaug 8,3 mlrd. EUR 2010 ir patirti šias išlaidas: prekių savikaina, kuri sudaro pajamų procentinę dalį, turėtų vidutiniškai sudaryti maždaug 77,5 %, todėl bendroji pelno marža turėtų siekti apie 22,5 % Po 2006 m. restruktūrizavimo bendrovė „LuxOpCo“ turėjo prisiimti nuolatines sąnaudas, susijusias su „Amazon“ platformos valdymu ir eksploatavimu Europoje, įskaitant mokėjimų ir surinkimo tvarkymo sąnaudas, blogų skolų sąnaudas, tam tikras sistemos paramos sąnaudas, taip pat vadovybės, technologijų ir kito personalo, susijusio su „Amazon“ platformos veikla regione, darbo užmokesčio sąnaudas (99). Prielaidos, kuriomis buvo grindžiamos vadovybės prognozės, nebuvo atskleistos ar apžvelgtos SK ataskaitoje (100).

2.2.4.2. Tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas

(138) SK ataskaitos 5 skirsnyje aptariamas tinkamiausio sandorių kainodaros metodo pasirinkimas nustatant autorinio atlyginimo dydžio įprastų rinkos sąlygų pobūdį.

(139) Siekiant nustatyti, koks atlygis turėtų tekti bendrovei „LuxOpCo“ ir kokio dydžio įprastomis rinkos sąlygomis mokamą autorinį atlyginimą „LuxOpCo“ turi sumokėti „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, SK ataskaitoje siūlomos alternatyvios sandorių kainodaros tvarkos: viena jų yra grindžiama palyginamosios kainos laisvojoje rinkoje (toliau – PKLR) metodu, kita – likutinio pelno padalijimo metodu (101).

2.2.4.3. Sandorių kainodaros vertinimas pagal PKLR metodą

(140) SK ataskaitos 6.1 skirsnyje apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant PKLR metodą.

(141) Visų pirma buvo atliktos panašių sandorių paieškos bendrovės „Amazon“ nuosavoje vidinėje licencijų sutarčių duomenų bazėje ir išorės agentūrai buvo pavesta atlikti panašių į „Amazon“ licencijos sutarčių, sudarytų dėl nematerialiojo turto, paiešką. Atlikus paieškas nustatyti sandoriai nebuvo laikomi pakankamai panašiais, todėl į PKLR analizę nebuvo įtraukti.

(142) Tada SK ataskaitoje tinkamais buvo pripažinti toliau nurodyti susitarimai, bendrovės „Amazon“ sudaryti nuo 2000 m. su trečiųjų šalių mažmenininkais, pagal kuriuos „Amazon“ suteikė galimybę šiems mažmenininkams naudotis savo technologijų platforma: bendrovių „Rocket.zeta, Inc.“, „Amazon.com, Inc.“, „target.direct LLC“ ir „Target Corporation“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „Target“ susitarimas) (102) ir bendrovių „Rock-Bound, Inc.“ ir „ToysRUs.com LLC“ strateginės partnerystės susitarimas (toliau – „ToysRUs“ susitarimas); bendrovių „Amazon.com Payments, Inc“ ir „Circuit City Stores, Inc.“ produktų pateikimo susitarimas (toliau – „Circuit City“ susitarimas); bendrovių „Frontier.zeta, Inc.“ ir „Borders Online LLC“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Borders“ susitarimas) ir bendrovių „Amazon.com International Sales, Inc.“ ir „Waterstone's Bookseller Ltd.“ dubliuojamosios tinklavietės prieglobos susitarimas (toliau – „Waterstones“ susitarimas). Bendrovė „Amazon“ šiuos susitarimus vadina „M.com“ susitarimais. Po šių susitarimų vertinimo SK ataskaitoje daroma išvada, kad [A] susitarimas laikytinas panašiu susitarimu tiek, kiek likusiose sutartyse „nėra numatytas e. prekybos technologijos platformos teikimas“ (103).

(143) Pagal [A] susitarimą bendrovė „Amazon“ sutiko sukurti, plėtoti, teikti prieglobą ir prižiūrėti naują [A] svetainę ir [A] parduotuvę „Amazon“ svetainėse, kurios turėjo pakeisti [A] turėtą e. prekybos svetainę. Funkcijos, kurios turėjo būti užtikrintos [A] svetainėje, iš esmės būtų analogiškos įprastoms „Amazon“ svetainių funkcijoms. Mainais [A] turėjo mokėti bendrovei „Amazon“ kompensaciją, sudarytą iš, be kita ko, diegimo mokesčių (104), bazinių mokesčių (105) ir pardavimo komisinių (106).

(144) Siekiant, kad ši kompensacija būtų panaši į licencijos mokestį (SK ataskaitoje vadinamą „autoriniu atlyginimu“), diegimo mokesčiai buvo amortizuoti ir priskirti kiekvienam iš keturių sutartyje nurodytų laikotarpių ir kartu su metiniu baziniu mokesčiu perskaičiuoti į apyvartos procentinį dydį (nuo 3,4 iki 7,2 %). Kadangi [A] susitarime numatytas komisinis mokestis sudarė nuo 4 iki 5 % apyvartos, SK ataskaitos pirma išvada buvo tokia, kad numanomas autorinis atlyginimas [A] susitarime svyruoja nuo 8,4 iki 11,7 % apyvartos. Tačiau [A] taip pat įsipareigojo mokėti bendrovei „Amazon“ tam tikrus mokesčius, kurie kompensuotų tiek papildomų užsakymų skaičių, tiek papildomų atsargų dydį. Šie mokesčiai, kurie buvo nurodyti susitarime, taip pat buvo perskaičiuoti kaip apyvartos procentinė dalis, sudarant 1,2–0,7 % Todėl iš pradžių buvo apskaičiuota, kad autorinio atlyginimo dydis įprastomis rinkos sąlygomis sudarytų nuo 9,6 iki 12,6 % apyvartos.

(145) Galiausiai, kadangi [A] susitarimu [A] nebuvo suteikta teisė naudotis „Amazon“ klientų duomenimis, SK ataskaitoje buvo atliktas koregavimas, kad taikant PKLR metodą būtų atsižvelgiama į tai, jog bendrovė „LuxSCS“ leido bendrovei „LuxOpCo“ naudotis „Amazon“ klientų duomenimis. Todėl, pasinaudojus [B] susitarime pateikta informacija, buvo siūlomas 1 % padidinimas, kurį pritaikius autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas būtų nuo 10,6 iki 13,6 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos.

2.2.4.4. Sandorių kainodaros vertinimas pagal likutinio pelno padalijimo metodą

(146) SK ataskaitos 6.2 skirsnyje apskaičiuotas licencijos mokesčio (kuris SK ataskaitoje vadinamas autoriniu atlyginimu) dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas taikant likutinio pelno padalijimo metodą. Taikant šį metodą, SK ataskaitoje buvo apskaičiuota bendrovės „LuxOpCo“„įprastų funkcijų, kurias ji atliko kaip valdymo bendrovė Europoje“ (107) grąža pagal prie išlaidų, kurias turėtų patirti bendrovė „LuxOpCo“, pridedamą pelno dydį (108).

(147) Nustatant tokio pelno dydžio intervalą įprastomis rinkos sąlygomis, SK ataskaitoje buvo atlikta paieška, siekiant nustatyti panašias bendroves, kurios paprastai laikomos vykdančiomis programine įranga grindžiamos veiklos valdymą ir vykdymą. Atlikus panašių bendrovių paiešką duomenų bazėje „Amadeus“ (109) pagal atrankos kriterijus, susijusius su geografiniu regionu (110), paiešką pagal reikšminius žodžius įmonių aprašymuose (111) ir paiešką pagal veiklos rūšis kartu su rankine atranka, buvo nustatytos septynios įmonės, laikomos panašiomis į bendrovę „Amazon“ (112).

(148) Šiuo pagrindu SK ataskaitoje „grynosios sąnaudos pridėjus pelno dydį“ buvo apibrėžtos kaip pelningumo rodiklis, pagal kurį turi būti vertinamas atlygis įprastomis rinkos sąlygomis už numatomas bendrovės „LuxOpCo“ funkcijas, kuris buvo apibrėžtas kaip veiklos pajamos, padalytos iš prekių savikainos ir veiklos sąnaudos sumos (113). Remiantis septynių panašių bendrovių duomenimis, buvo pateiktas šis trejų metų vidutinių (1999–2001 m.) kvartilių intervalas: 2,3 % apatinis kvartilis, 4,2 % mediana ir 6.7 % viršutinis kvartilis. Iš lentelės, kurioje pateikti rezultatai, matyti, kad rodikliai yra grynosios apyvartos procentinės dalys (114).

(149) Todėl buvo pasirinktas [4–6] proc. pelno dydis, kuris buvo taikomas bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms siekiant nustatyti „atitinkamą įprastą grąžą, priskirtiną bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms“ (115). Vėliau ta grąža buvo atimta iš bendrovės „LuxOpCo“ veiklos pelno. SK ataskaitoje buvo laikoma, kad gautas šios grąžos ir bendrovės „LuxOpCo“ užregistruoto pelno skirtumas – likutinis pelnas – visas priskirtinas iš bendrovės „LuxSCS“ licencijuojamo nekilnojamojo turto naudojimui.

(150) Galiausiai SK ataskaitoje kiekvienas iš prognozuojamų metinių likutinio pelno rodiklių buvo padalytas iš prognozuojamos bendrovės „LuxOpCo“ grynosios apyvartos, kad būtų apskaičiuotas autorinio atlyginimo dydis. Šiuo pagrindu SK ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad „autorinis atlyginimas, sudarantis 10,1–12,3 procentus grynųjų pajamų, kurį bendrovė „LuxSCS“ taikytų bendrovei „LuxOpCo“, atitiktų įprastų rinkos sąlygų standartą pagal EBPO gaires“ (116).

(151) SK ataskaitoje pateiki skaičiavimai apibendrinti ir pristatyti 1 lentelėje (117). Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis, kad paaiškintų šiuos skaičiavimus: 1 lentelė Skaičiavimai SK ataskaitoje, plg. SK ataskaitos p. 32 (Komisija įterpė 1 ir 3 skiltis) (mln. EUR) 1 2 3 4 5 6 7 8 9 2005 2006 2007 2008 2009 2010 a Pajamos 3 154,2 4 299,9 5 073,9 5 987,1 7 064,7 8 336,3 b PPS 2 446,9 3 332,7 3 932,6 4 640,5 5 475,8 6 461,4 c Bendrasis pelnas a – b 707,3 967,2 1 141,3 1 346,6 1 588,9 1 874,9 d Veiklos sąnaudos 89,9 106,0 121,7 143,7 171,2 204,2 e Grupės vidaus (co.uk, .de, .fr) sąnaudos 279,4 338,4 395,6 456,2 524,1 602,7 f LUX komisinių sąnaudos 2,8 3,4 4,1 4,9 5,9 7,0 g Veiklos sąnaudos (įsk. grupės viduje) d + e + f 372,1 447,8 521,4 604,8 701,2 813,9 h Apskaičiuotas grynasis veiklos pelnas (nuostolis) prieš įprastą grąžą c – g 335,2 519,4 619,9 741,8 887,7 1 061,0 i Įprasta „LuxASE“ grąža 0,14 0,17 0,20 0,24 0,29 0,35 j Įprasta„LuxOpCo“ grąža [4 – 6] % × g 16,8 20,2 23,5 27,2 31,6 36,6 k Apskaičiuotas likutinis pelnas, mokėtinas„LuxSCS“ h – i – j 318,3 499,1 596,2 714,3 855,8 1 024,0 l Autorinio atlyginimo dydis (% pajamų) k/a 10,1 % 11,6 % 11,8 % 11,9 % 12,1 % 12,3 %

2.2.4.5. Dviejų sandorių kainodaros tvarkų suderinimas

(152) Apibendrinant Licencijos sutarties sandorių kainodaros analizę pagal PKLR metodą ir likutinio pelno padalijimo metodą, SK ataskaitoje buvo teigiama, kad rezultatai yra panašūs, ir nurodyta, kad pagal šią sutartį autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“, dydžio įprastomis rinkos sąlygomis intervalas yra 10,1–12,3 % bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos.

(153) SK ataskaitoje daroma išvada, kad „nors galima pagrįstai daryti išvadą, kad autorinio atlyginimo dydis, pasirinktas iš pagal abu šiuos metodus apskaičiuoto autorinio atlyginimo dydžio intervalo, atitiktų įprastų rinkos sąlygų principą, gali būti nedidelių apibrėžto būsimo nematerialiojo turto, perduodamo pagal [A] susitarimą, skirtumų, dėl kurių šiek tiek skirtųsi rezultatai, gauti taikant abu metodus. […] galima pagrįstai daryti išvadą […], kad taikant likutinio pelno padalijimo metodą bus gauta mažesnė paklaida ir todėl jį galima laikyti patikimesniu autorinio atlyginimo dydžio įprastomis rinkos sąlygomis matu“ (118).

2.2.5. GINČIJAMO MOKESČIŲ SPRENDIMO PADARINIAI

(154) Ginčijamu mokesčių sprendimu Liuksemburgo mokesčių administratorius patvirtino bendrovės „Amazon“2003 m. spalio 23 ir 31 d. raštų turinį. Visų pirma, jis pripažino, kad sandorių kainodaros tvarka, pagal kurią buvo nustatomas metinio autorinio atlyginimo, kurį bendrovė „LuxOpCo“ turi mokėti bendrovei „LuxSCS“ pagal Licencijos sutartį, dydį, kuris, savo ruožtu, nulėmė bendrovės „LuxOpCo“ metines apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, atitiko įprastų rinkos sąlygų principą. Ši tvarka apibendrinta Figure 2 pav.: 2 pav. „Amazon“ įmonių Europoje struktūra 2006–2014 m., įskaitant autorinio atlyginimo mokėjimo tvarką Autorinis atlyginimas ES patronuojamosios įmonės Ginčijamame mokesčių sprendime sutartą apmokestinamąjį pelną viršijantį užregistruotą pelną „LuxOpCo“ sumoka „LuxSCS“ kaip autorinį atlyginimą Į apskaitą įtraukiama ir Liuksemburge registruojama ES apyvarta Apmokestinamasis „LuxOpCo“ pelnas, sutartas ginčijamame mokesčių sprendime 0,45 % apyvartos [4-6] % veikl. sąn. 0,55 % apyvartos „Amazon.com , Inc.“ JAV LUX „Lux SCS“ „Amazon EU Sàrl“ „LuxOpCo“ Amazon.co.uk Amazon.fr Amazon.de

(155) Bendrovė „LuxOpCo“ nagrinėjamu laikotarpiu rėmėsi ginčijamu mokesčių sprendimu apskaičiuodama metinį pelno mokesčio įsipareigojimą Liuksemburge siekdama pateikti metines mokesčių deklaracijas. Be to, ginčijamu mokesčių sprendimu rėmėsi bendrovė „LuxSCS“ ir jos JAV įsikūrę nariai, nes juo patvirtinama, kad nei bendrovė „LuxSCS“, nei jos nariai nėra apmokestinami Liuksemburgo pelno mokesčiu, savivaldos pelno mokesčiu arba, pastarųjų atveju, mokesčiu, kuris taikomas jų narystės bendrovėje „LuxSCS“ daliai (119).

(156) 2 lentelėje iliustruotas ginčijamo mokesčio sprendimo poveikis apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazę Liuksemburge ir bendrovei „LuxSCS“ mokamo autorinio atlyginimo (licencijos mokesčio) dydį nuo 2006 m. Komisija primena, kad bendrovė „LuxOpCo“ veikia kaip apmokestinamojo vieneto, sudaryto su bendrovėmis ASE ir AMEU, patronuojamoji įmonė ir kad šios bendrovės atitinkamai Liuksemburge apmokestinamos kaip vienas mokesčių mokėtojas. Todėl 2 lentelė parengta konsoliduotu pagrindu ir kitose šio sprendimo dalyse bendrovės „LuxOpCo“, ASE ir AMEU nėra atskiriamos. 2 lentelė Bendrovės „LuxOpCo“ mokesčio bazės ir autorinio atlyginimo apskaičiavimas 2006–2013 m. (mln. EUR) Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupė 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Iš viso pajamų 1 979,4 3 545,7 4 298,6 5 605,4 7 628,8 10 086,3 13 312,1 [15 000 – 15 500 ] Grynoji PPS 1 610,8 2 828,3 3 406,1 4 421,6 6 084,4 8 078,0 10 486,6 [11 500 – 12 000 ] Iš viso veiklos sąnaudų 262,5 476,8 530,0 637,6 918,3 1 461,7 2 252,9 [3 000 – 3 500 ] Iš jų: Sąnaudos, susijusios su pelno dydžiu 262,5 439,9 493,6 597,0 801,9 1 313,1 2 041,7 [2 500 – 3 000 ] Iš jų: „LuxOpCo“ - veiklos sąnaudos 78,6 162,6 203,6 258,4 317,7 483,1 662,7 [800 – 900] „LuxOpCo“ - grupės vidaus 183,8 277,3 290,0 338,6 484,1 830,1 1 379,0 [1 500 – 2 000 ] Sąnaudos, neįskaičiuotos į pelno dydį (vad. ir MPP) 0,0 36,9 36,4 40,6 116,4 148,5 211,2 [200 – 300] Gautas veiklos pelnas 106,1 240,5 362,6 546,2 626,1 546,6 572,7 [600 – 700] Bendra apskaičiuota grąža Liuks. apmokest. vnt. grupei, lygi [4–6] % koreg. veiklos sąnaudų 11,8 19,8 22,2 26,9 36,1 59,1 91,9 [100 – 200] Viršut./apat. ribos analizė Pelno viršutinė riba (0,55 % pajamų) 10,9 19,5 23,6 30,8 42,0 55,5 73,2 [80 – 90] Pelno apatinė riba (0,45 % pajamų) 8,9 16,0 19,3 25,2 34,3 45,4 59,9 [60 – 70] Konsoliduotas pelnas Liuksemburge - viršut. / apat. riba ir grąža 10,9 19,5 22,2 26,9 36,1 55,5 73,2 [80 – 90] Autorinis atlyginimas (Liuks. apmokest. vnt. grupė moka „LuxSCS“) 95,2 221,0 340,4 519,3 590,0 491,1 499,4 [500 – 600]

(157) Remiantis bendrovei „LuxSCS“ mokėtino licencijos mokesčio apskaičiavimu (120), sąnaudų bazę, pagal kurią nustatomas bendrovės „LuxOpCo“ mokesčių pagrindas apmokestinimo Liuksemburge tikslais, sudaro jos veiklos sąnaudos ir susijusių įmonių ES šalyse patirtos išlaidos, kurias vėliau kompensuoja bendrovė „LuxOpCo“ (2 lentelėje nurodytos kaip „LuxOpCo“ – grupės vidau). Apskaičiuojant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąjį pelną, neatsižvelgiama į parduotų prekių savikainą ir tam tikras kitas išlaidas, kurios 2 lentelėje vadinamos „į pelno dydį neįskaičiuotomis sąnaudomis (vad. ir MPP)“. Pastarajai sąnaudų kategorijai priskiriamos šios išlaidos: i) nuo 2008 m. – bendrovės „Amazon.com, Inc.“ susijusių įmonių JAV taikomi mokesčiai už paramos paslaugas (121), kurie nebuvo numatyti ginčijamo mokesčių sprendimo metu; ii) nuo 2010 m. pradžios – bendrovė „Amazon.com, Inc.“ taikė mokestį bendrovei „LuxOpCo“ už akcijas, suteiktas „LuxOpCo“ darbuotojams kaip kompensacija akcijomis, ir tam tikroms savo tiesiogiai ir netiesiogiai patronuojamosioms įmonėms Europoje (122). Bendrovė „Amazon“ tvirtina, kad šie mokesčiai neturėjo įtakos bendrovės „LuxOpCo“ funkcijoms ir rizikai.

(158) Bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudoms ir grupės vidaus sąnaudoms taikant [4–6] proc. pelno dydį nustatoma bendra apskaičiuota Liuksemburgo apmokestinamojo vieneto grupės grąža. Vėliau šis rezultatas įvertinamas pagal viršutinės ir apatinės ribos kriterijus (atitinkamai 0,55 % ir 0,45 % pajamų). Tais atvejais, kai bendra apskaičiuota grąža sudarė daugiau nei 0,55 % pajamų (2006, 2007, 2011, 2012 ir 2013 m.), viršutinės ribos taikymas buvo lemiamas veiksnys nustatant bendrovės „LuxOpCo“ apmokestinamąsias pajamas Liuksemburge, kurios 2 lentelėje vadinamos „konsoliduotu pelnu Liuksemburge taikant viršutinę/apatinę ribą ir atėmus grąžą“.

(159) Galiausiai konsoliduotas pelnas Liuksemburge (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip bendrovės „LuxOpCo“ grąža) yra atimamas iš veiklos pelno (kuris prašyme priimti sprendimą įvardytas kaip „ES veiklos pelnas“) ir nustatomas bendrovei „LuxSCS“ mokėtinas licencijos mokestis.

2.3. PAPILDOMA INFORMACIJA, PATEIKTA VYKSTANT OFICIALIAM TYRIMUI

(160) Atliekant tyrimą, bendrovė „Amazon“ pateikė informacijos apie Europos mažmeninės prekybos internetu rinką, apie savo verslo modelį apskritai ir veiklą Europoje konkrečiai, apie IN licencijavimo susitarimus, kuriuos sudarė su nesusijusiomis įmonėmis, ir apie naują įmonių grupės ir mokesčių struktūrą Liuksemburge, taikomą nuo 2014 m. birželio mėn. Ta informacija papildo 2.1 ir 2.2 skirsniuose jau pateiktą informaciją.

2.3.1. INFORMACIJA APIE EUROPOS MAŽMENINĖS PREKYBOS INTERNETU RINKĄ

(161) Europos mažmeninės prekybos internetu rinka buvo apžvelgta ataskaitoje, kurią parengti bendrovė „Amazon“ pavedė konsultacijų bendrovei [konsultantas Nr. 3] ir kurioje pateikta Europos e. prekybos sektoriaus ekonominių tendencijų analizė (toliau – [Konsultanto Nr. 3] ataskaita) (123). [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje „mažmeninė prekyba internetu“ apibūdinama kaip fizinių prekių pardavimas internetu, kurį vykdo internetu prekiaujantys mažmenininkai, t. y. veiklos vykdytojai, kurie įsigyja prekes, laiko jas kaip atsargas ir parduoda jas internetu (124).

(162) Toje ataskaitoje nurodyta, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra labiau panaši į fizinių mažmenininkų nei į skaitmeninių paslaugų teikėjų veiklą (125). Pagrindinis tradicinių ir internetu prekiaujančių mažmenininkų skirtumas yra naudojamas produktų platinimo kanalas (126). Iš tyrimo duomenų taip pat matyti, kad internetu prekiaujančių mažmenininkų veikla yra struktūriškai mažiau pelninga nei skaitmeninių paslaugų teikėjų veikla, nes internetu prekiaujantys mažmenininkai patiria iš esmės kintamąsias sąnaudas. Skaitmeninių paslaugų teikėjų sąnaudų struktūra yra pastovesnė nei mažmenininkų, todėl atsiranda galimybė masto ekonomijoms ir didesnėms maržoms, kai bendrovė pasiekia kritinį dydį (127). Masto ekonomijos poveikis fiziniams ir internetu prekiaujantiems mažmenininkams yra nedidelis, nes dauguma jų sąnaudų yra kintamosios. Parduotų prekių savikainos, nuolaidų ir logistikos sąnaudų, kurios sudaro didelę bendrų sąnaudų dalį, pasikeitimai labai priklauso nuo verslo apimčių (128). Dėl šio veiksnio ir mažmeninės prekybos internetu sektoriui būdingos didelės konkurencijos vidutinės EBIT maržos Europos mažmeninės prekybos internetu rinkoje buvo neigiamos. 2006–2013 m. vidutinis EBIT maržos ir apyvartos santykis sudarė -0,5 %

(163) Iš [Konsultanto Nr. 3] ataskaitoje pateiktos rinkos dinamikos penkiose tankiausiai apgyvendintose Europos šalyse (129) matyti, kad „nuo 2006 iki 2013 m. mažmeninės prekybos internetu segmentui buvo būdingas spartus augimas ir didelė konkurencija“. (130) Konkrečiau „[d]ėl didelės konkurencijos internetu prekiaujantys mažmenininkai turėjo daug investuoti, kad išlaikytų rinkos segmento augimą ir neatsiliktų nuo konkurentų, tokiu būdu darydami spaudimą pelningumui, kai jis nebuvo neigiamas. Internetu prekiaujantys mažmenininkai buvo linkę aukoti trumpalaikį pelningumą tikėdamiesi, kad ilgalaikėje perspektyvoje gaus pelno iš atliktų investicijų“. (131) Ataskaitoje daroma išvada, kad norint sėkmingai veikti konkurencingose Europos mažmeninės prekybos rinkose būtina atsižvelgti į šioms rinkoms būdingas vietos savybes (132).

2.3.2. INFORMACIJA APIE BENDROVĖS „AMAZON“ VERSLO MODELĮ

2.3.2.1. Trys bendrovės „Amazon“ mažmeninės prekybos verslo modelio „ramsčiai“

(164) Bendrovės „Amazon“ teigimu (133), pagrindinės jos mažmeninės prekybos veiklos varomosios jėgos yra asortimentas (siūlomi produktai ir prekės (134)), kaina ir patogumas (patogios naudoti funkcijos, spartus ir patikimas užsakymų vykdymas, savalaikis klientų aptarnavimas, įvairiomis funkcijomis pasižymintis ir patikimas turinys, taip pat saugi sandorių aplinka) (135), iš kurių svarbiausias yra asortimentas, po to – kaina ir galiausiai – patogumas (136). Šios pagrindinės varomosios jėgos bendrovės „Amazon“ yra vadinamos trimis ramsčiais (137) ir yra tradiciniai mažmeninės prekybos tikslai (138). Anot bendrovės „Amazon“, būtina turėti visus tris ramsčius ir tam reikalingas produktų pasiūlos, technologijų, verslo linijos, geografijos ir pan. savitumas ir inovacijos, (139) kuriuos iš esmės lemia žmogaus įsikišimas. Visi trys ramsčiai turi būti pritaikyti prie kiekvienos vietos rinkos, kurioje bendrovė „Amazon“ vykdo veiklą (140).

(165) Asortimentas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas yra viena iš pagrindinių jos sėkmės varomųjų jėgų. Bendrovės darbuotojai jį apibrėžia kaip gebėjimą klientams pasiūlyti viską, ką jie norėtų įsigyti, o tam reikia nustatyti klientų pomėgius ir pirkimo prioritetus konkrečioje rinkoje, pritraukti atitinkamus tiekėjus ir užtikrinti produktų buvimą sandėlyje (141). Bendrovės „Amazon“ teigimu, asortimentas ir pajamos yra labai glaudžiai susiję (142). Bendrovė „Amazon“ siekia turėti kuo didesnį asortimentą ir nuolat didinti siūlomų produktų skaičių (143). Bendrovė „Amazon“ nuolat plečia savo asortimentą, nes kuo platesnis asortimentas, tuo geresnė klientų patirtis (144).

(166) Kadangi prioritetai yra vietiniai, o kategorijoms ir pardavėjams teikiamas prioritetas priklauso nuo geografinės vietovės (145), asortimentas taip pat yra vietinis, nes pomėgius ir kultūrą lemia vietovė (146). Tai matyti atlikus geriausiai parduodamų „Amazon“ prekių, kurios yra skirtingos kiekvienoje šalyje, palyginimą (147). Pagrindinis tikslas ir atsakomybė nacionaliniu lygmeniu yra sukurti verslą, daugiausia orientuotą į fizinę mažmeninę prekybą, ir sudaryti klientams tinkamą asortimentą (148). Toks tinkamas asortimentas sudaromas vykstant asmeninėms deryboms (žmonių su žmonėmis) (149).

(167) Bendrovė „Amazon“ asortimentą kuria trimis būdais: i) įsigydama kitas bendroves, ii) sudarydama partnerystę su tiekėjais ir iii) įgyvendindama trečiųjų šalių programas, kaip antai „Marketplace“. Pavyzdžiui, bendrovė „Amazon“ JAV pradėjo įrankių verslą įsigydama veikiančią bendrovę, kuri jau prekiavo įrankiais, kad galėtų pasinaudoti užmegztais santykiais su to pardavėjais ir asortimentu, kuriuo bendrovė „Amazon“ norėjo papildyti savo mažmeninės prekybos veiklą (150). Norint bendradarbiauti su tiekėjais, reikia praktiškai išmanyti konkrečią rinką ir stiprinti savitarpio pasitikėjimą su tiekėjais (151). Pradėjus bendradarbiauti su tiekėju, vietos pardavėjo vadovai turi palaikyti santykius, laikytis tiekėjų sąlygų ir išmanyti vietos rinką. Bendrovės „Amazon“ platforma „Marketplace“ suteikia galimybę kitiems mažmenininkams naudotis „Amazon“ platforma vykdant e. prekybos veiklą, net jeigu jie yra tiesioginiai bendrovės „Amazon“ konkurentai. „Amazon“ subūrė techninę klientų aptarnavimo vadovybę, į kurią su techniniais klausimais gali kreiptis platformos „Marketplace“ pardavėjai, pradėję vykdyti veiklą „Amazon“ svetainėse. Be to, bendrovė „Amazon“ plėtojo savo technologijas siekdama suteikti galimybę potencialiems pardavėjams savarankiškai registruotis platformoje „Marketplace“ ir 2010–2012 m. savarankiška registracija įgijo daugiau svarbos bendrovės „Amazon“ platformos „Marketplace“ veikimui (152).

(168) Kaina. Bendrovės „Amazon“ teigimu, kaina yra antra pagal svarbą veiklos varomoji jėga. „Amazon“ siekia išlaikyti kuo mažesnes kainas (153). Nors iki 2009 m. „Amazon“ kainos buvo daugiausia nustatomos rankiniu būdu (154), dabar jas nustato kainodaros algoritmas.

(169) Patogumas. Bendrovės „Amazon“ teigimu, patogumas yra trečia jos veiklos varomoji jėga. Patogumą sudaro keletas tikslų, kuriais siekiama palengvinti ir gerinti klientų patirtį, pavyzdžiui, i) padedant klientams rasti tai, ko jie ieško, kartu klientui pateikiant visą informaciją apie produktą ir ii) kuo greičiau ir tiksliau pristatant įsigytus produktus (155).

2.3.2.2. Rinkodaros internete veiksmai

(170) Be asortimento, kainos ir patogumo, bendrovės „Amazon“ rinkodaros internete veiksmai yra vienas pagrindinių veiksnių, padedančių nukreipti srautą į „Amazon“ svetaines ir didinti mažmeninę prekybą (156).

(171) Iki 2003 m. bendrovė „Amazon“ bendradarbiavo su tarptautinėmis reklamos agentūromis, kurios padėjo bendrovei vykdyti rinkodaros veiklą. Padėtis pasikeitė 2003 m., kai bendrovė „Amazon“ pati pradėjo vykdyti rinkodarą internete. Viena pagrindinių „Amazon“ rinkodaros internete priemonių yra bendrovės Asocijuotųjų įmonių programa (157), kuri yra viena pagrindinių srauto didinimo iniciatyvų (158). Bendrovė „Amazon“ sukūrė Asocijuotųjų įmonių programą siekdama užmegzti rinkodaros ryšius su vadinamosiomis „asocijuotosiomis svetainėmis“, kuriose reklamuojama bendrovė „Amazon“ arba jos produktai, siekiant interneto srautą nukreipti į „Amazon“ svetaines (159).

(172) Sukūrus Asocijuotųjų įmonių programos technologiją, ji turėjo būti integruojama kiekvienoje šalyje į vietos asocijuotųjų įmonių svetaines. Todėl Asocijuotųjų įmonių programa galėjo būti vykdoma tik vietos lygmeniu (160). Todėl Asocijuotųjų įmonių programos grupė buvo padalyta į „programinės įrangos grupę“ ir „pritraukimo grupę“ (t. y. verslo plėtros grupę). Visa programinės įrangos grupė dirbo Sietle, o įdarbinimo grupės buvo įkurtos šalyse, kuriose bendrovė „Amazon“ eksploatavo svetainę (161), kaip antai Vokietijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Japonijoje (162).

(173) Asocijuotųjų įmonių programai tinkamiausių vietos partnerių svetainių (svetainių, kuriose reklamuojami „Amazon“ produktai), kurios vėliau didintų srautą į „Amazon“ svetaines“ atrankai reikalingas vietos rinkos išmanymas (163). Todėl vietos „Amazon“ grupės kuria asocijuotųjų svetainių tinklą. Jos pritraukia vietos svetaines (įskaitant ES svetaines), nustato asociacijos mokestį ir vykdo sukčiavimo atvejų kontrolę. Šis procesas pradedamas nuo stambių dalyvių, kaip antai „Google“, ir tęsiamas pritraukiant specializuotas svetaines, turinčias mažai lankytojų. Dėl visų susitarimų deramasi vietoje, nes optimizuojant paieškos sistemą, net ir tokių pasaulinių svetainių kaip „Google“, reikia atsižvelgti į vietos sąlygas (164).

2.3.2.3. Technologijos

(174) Bendrovė „Amazon“ save laiko technologijų bendrove, kuri „mažmeninę prekybą vertina kaip inžinerinę problemą“ (165). Todėl technologijos yra svarbi bendrovės „Amazon“ veiklos dalis. Technologijos leidžia bendrovei „Amazon“ taikyti konkurencingas kainas, nukreipti pasiūlymus dėl prekių konkretiems klientams, vykdyti mokėjimus, tvarkyti atsargas ir siųsti produktus klientams. Be to, technologijos būtinos veiklos maistui palaikyti, nes bendrovės „Amazon“ veiklos strategija grindžiama nuolatine plėtra (166).

(175) Bendrovės „Amazon“ technologijos nėra statiškos ir yra nuolat plėtojamos ir gerinamos. Jeigu bendrovė „Amazon“ neatnaujintų ir neprižiūrėtų savo technologijų, ji negalėtų užtikrinti „išsamios e. mažmeninės prekybos patirties, kuri yra jos komercinės sėkmės pagrindas“ (167). Be esamų technologijų priežiūros ir gerinimo bendrovės „Amazon“ grupės kuria programinę įrangą, skirtą naujoms funkcijoms, kurios įdiegiamos ilgainiui, palaikyti (168). Bendrovė „Amazon“ nurodė, kad tai yra gyvybiškai svarbu jos veiklai, nes „[…] nuolatinis programinės įrangos plėtojimas ir inovacijos yra būtini, kad bendrovės „Amazon“ technologijos nepasentų ir jos veikla būtų sėkminga“ (169). „Amazon“ siekia, kad jos veikla būtų patikima, prieinama, sparti ir laksti (170).

(176) Bendrovė „Amazon“ naudoja tiek programinės, tiek aparatinės įrangos technologijas (171). Jos programinės įrangos struktūra yra grindžiama vadinamąja į paslaugas orientuota architektūra, kuri iš esmės yra programinės įrangos funkcijų (paslaugų), galinčių bendrauti tarpusavyje, rinkinys. Atskiros bendrovės „Amazon“ į paslaugas orientuotos architektūros paslaugos veikia kartu ir užtikrina įvairias mažmeninės prekybos funkcijas, reikalingas tiek vidaus procesams, tiek darbui su klientais (172). Tai užtikrina, be kita ko, lengvesnę atskirų programinės įrangos elementų priežiūrą ir aukštesnį inovacijų lygį.

(177) Toliau aprašyti pagrindiniai bendrovės „Amazon“ programinės įrangos technologijų elementai: a) Programinės įrangos platforma: bendrovės „Amazon“ sukurtas programinės įrangos kodas, skirtas jos svetainėms valdyti, yra sudarytas iš sudėtingų programinės įrangos priemonių, kurios naudojamos įvairioms svetainių funkcijoms, kaip antai paieškai ir naršymui, užsakymų apdorojimui ir personalizavimui. Programinės įrangos priemonės, kuriomis grindžiama platforma, sudaro integruotą nuolat tobulinamą, sustiprinamą ir keičiamą sistemą. Pagrindinės funkcijos yra veikimo sparta, funkcijų mastas ir lankstumas reaguojant į naudotojų poreikius. b) Svetainės išvaizda: dizainas sukuria savitą svetainės „pateikimą“. c) Katalogo programinė įranga: katalogą sudaro visa informacija apie produktus, kuriuos „Amazon“ parduoda savo svetainėse. Bendrovės katalogas išsiskiria informacijos apie produktus gausa, nes šią informaciją galima gauti teikiant užklausas kitoms paslaugoms, pavyzdžiui, duomenis apie prieinamumą ir kainas. d) Paieškos ir naršymo funkcijų programinė įranga: programinės įrangos priemonės, skirtos svetainių paieškos ir naršymo funkcijoms užtikrinti, leidžia lanksčiai ir logiškai organizuoti ir rūšiuoti didelį informacijos, įtrauktos į produktų katalogus, kiekį. Naršymo svetainėje kūrėjai naudoja šias priemones tvarkydami duomenis, kad būtų padidinta tikimybė, jog klientai suras tai, ko ieško. e) Logistikos programinė įranga: logistikos procesas, kuriam naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirtas atsargų, tiekimo grandinės, logistikos ir atsargų atnaujinimo valdymui. f) Užsakymų apdorojimo programinė įranga: užsakymų apdorojimui naudojama bendrovės „Amazon“ sukurta programinė įranga, skirta tam tikroms funkcijoms atlikti, visų pirma palaikyti ryšį su „Amazon“ užsakymų tvarkymo centrais, siekiant patvirtinti produktų prieinamumą, patvirtinti išsiuntimą, įvertinti tikėtiną pristatymo dieną ir perduoti dovanų pakavimo reikalavimus bei kitas kliento pageidavimus. g) Klientų aptarnavimo programinė įranga: klientų aptarnavimo atstovai naudoja bendrovės „Amazon“ sukurtą programinę įrangą klientų užsakymams stebėti bei visiškai ir greitai reaguoti į įvairiausius užsakymus. h) Personalizavimo funkcijų programinė įranga: Bendrovė „Amazon“ sukūrė ir toliau kuria programinės įrangos priemones, kurios leidžia „Amazon“ duomenų bazėse saugoti, tvarkyti ir iš jų gauti daug duomenų apie atskirų klientų prioritetus ir pirkimo istoriją. Ši funkcija užtikrina geresnę naudotojų patirtį ir didina pakartotinio pirkimo tikimybę.

2.3.3. PAPILDOMA INFORMACIJA APIE BENDROVĘ „LUXOPCO“

2.3.3.1. Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra

(178) 2015 m. gruodžio 18 d. ir 2016 m. sausio 15 d. pateiktoje medžiagoje bendrovė „Amazon“ pristatė bendrovės „LuxOpCo“ organizacinę struktūrą 2013 m. pabaigoje ir apibūdino bendrovės skyrius.

(179) Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė struktūra pateikta Figure 3 pav. organizacinėje schemoje. Kiekvienos iš bendrovės „LuxOpCo“ grupės darbuotojų skaičius (etato ekvivalentais (173)) nurodytas skliausteliuose. Pavyzdžiui, 2013 m. pabaigoje Lokalizavimo ir vertimo grupėje, kuri vėliau buvo perkelta į [kitą „Amazon“ bendrovę] ir pervadinta į „Programinės įrangos plėtojimo ir vertimo grupę“, buvo [60–70] etato ekvivalentų. 3 pav. Bendrovės „LuxOpCo“ organizacinė schema 2013 m. pabaigoje (…)

(180) Liuksemburgo personalo politikoje, kuri pateikta ES politikos ir procedūrų vadove (174), numatyta, kad visi darbuotojai, kurie yra atsakingi už daugiau nei dvi Europos šalis, turi dirbti Liuksemburge, ypač tais atvejais, kai jų pareigos viršija tam tikrą lygį. Todėl kiekvienoje iš Liuksemburge veiklą vykdančių įmonių („LuxOpCo“, ASE ir AMEU) turi būti Liuksemburge dirbantys vadovai ir joms draudžiama turėti kitose Europos šalyse arba JAV dirbančius vadovus. Liuksemburge dirbantys darbuotojai, atsakingi už mažmeninę prekybą, operacijas, asocijuotųjų įmonių ir centrinės būstinės funkcijas, kaip antai teisės, finansų, apskaitos, mokesčių, iždo, žmogiškųjų išteklių, viešųjų ryšių sritis, turi dirbti bendrovėje „LuxOpCo“. Bendrovėje ASE dirba viceprezidentas, atsakingas už pardavimą Europoje, ir visi darbuotojai, susiję su programomis „Marketplace“, „Merchants@“ ir „Enterprise Solutions“ (pvz., techniniai klientų aptarnavimo vadovai, darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas). Darbo su programos „Enterprise Solutions“ klientais vadovas yra atsakingas už keletą Europos šalių ir dirba Liuksemburge. Techniniai klientų aptarnavimo vadovai, atsakingi už keletą Europos šalių, dirba Liuksemburge, o techniniai klientų aptarnavimo vadovai, kuriems pavesta dirbti su pardavėjais vietoje, dirba atitinkamoje šalyje.

(181) Minėtą politiką atspindi pareigų ir jas einančių darbuotojų pasiskirstymas „Amazon“ įmonėse Europoje, kaip matyti iš „Amazon“ darbuotojų sąrašo nuo 1997 m. (175). „Amazon“ darbuotojai, einantys vadovo arba viceprezidento pareigas ir atsakingi už kelias ES šalis, dirba bendrovėje „LuxOpCo“ […] arba bendrovėje ASE […], o žemesnes pareigas einantys arba tik už vieną šalį atsakingi darbuotojai dirba susijusiose įmonėse ES šalyse.

2.3.3.2. Bendrovės „LuxOpCo“ finansinė informacija

(182) Bendrovės „LuxOpCo“ pelno ir nuostolio ataskaitos ir balansai, pateikti 2006–2013 m. finansinėse ataskaitose, pateikti 3 lentelėje. 3 lentelė Bendrovės „LuxOpCo“ 2006–2013 m. finansinė informacija (mln. EUR) „LuxOpCo“ pelno (nuostolio) ataskaita 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Apyvarta nežinoma nežinoma nežinoma nežinoma nežinoma 9 130,1 11 892,9 [13 500 – 14 000 ] PPS nežinoma nežinoma nežinoma nežinoma nežinoma 7 078,4 9 171,9 [10 000 – 10 500 ] Grynoji apyvarta 1 930,1 3 426,7 4 031,6 5 191,1 7 042,1 2 051,7 2 721,0 [3 000 – 3 500 ] Personalo išlaidos 2,2 5,1 7,5 11,4 14,0 23,4 40,7 [60 – 70] Turto vertės koregavimas 4,0 14,9 16,1 15,9 31,8 81,8 254,4 [200 – 300] Kitos veiklos pajamos 91,3 128,6 211,7 286,6 451,0 724,6 1 183,1 [1 500 – 2 000 ] Iš jų: Iš ASE gautas autorinis atlyginimas 78,6 126,1 196,2 285,6 449,8 694,3 1 072,3 [1 500 – 2 000 ] Iš AMEU gautas autorinis atlyginimas 2,5 7,5 0,0 0,0 21,9 95,9 [100 – 200] Kitos veiklos (išorės) išlaidos 1 979,5 3 546,8 4 188,5 5 416,5 7 418,2 2 647,3 3 726,2 [4 500 – 5 000 ] Iš jų: PPS 2 608,4 3 058,4 3 952,6 5 458,1 „LuxSCS“ sumokėtas autorinis atlyginimas 95,2 257,9 341,4 519,3 590,0 491,1 499,4 [500 – 600] Gautinos palūkanos ir panašios pajamos 10,9 22,7 29,7 19,2 23,8 65,4 131,1 [40 – 50] Mokėtinos palūkanos ir panašios išlaidos 30,4 16,5 35,5 38,3 33,1 60,5 80,0 [70-80] (19,5) 6,2 (5,7) (19,1) (9,3) 4,9 51,1 [30 – 40] Pelno mokestis ir panašios išlaidos 4,6 (1,6) 6,7 4,2 5,5 8,2 2,2 [0 – 10] Finansinių metų pelnas (nuostolis) 11,6 (3,7) 18,8 10,6 14,4 20,4 (68,3) [20 – 30]

„LuxOpCo“ balansas 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Turtas Ilgalaikis turtas 190 209 275 304 547 915 1 361 [1 500 – 2 000 ] Ilgalaikis nematerialusis turtas 0 0 0 0 0 2 121 [100 – 200] Ilgalaikis materialusis turtas 6 5 1 1 3 5 8 [0-10] Ilgalaikis finansinis turtas 184 203 274 303 544 908 1 232 [1 500 -2 000 ] Trumpalaikis turtas 887 1 171 1 518 2 396 3 255 4 113 4 851 [5 000 -5 500 ] Atsargos 185 227 245 384 591 990 1 350 [1 500 -2 000 ] Gautinos sumos 152 255 266 320 511 798 916 [1 000 – 1 500 ] Perleidžiamieji vertybiniai popieriai 99 112 376 1 049 1 348 1 182 924 [800-900] Pinigai banke, pinigai pašto čekių sąskaitose, čekiai ir pinigai kasoje 451 577 632 644 805 1 143 1 661 [1 500 -2 000 ] Išankstiniai mokėjimai 0 0 1 1 5 3 16 [10-20] Iš viso turto 1 077 1 380 1 794 2 702 3 807 5 031 6 228 [7 000 – 7 500 ] Įsipareigojimai Kapitalas ir rezervai 35 41 73 89 117 185 109 [100 – 200] Nesubordinuotoji skola 1 011 1 302 1 676 2 521 3 553 4 636 5 817 [6 500 – 7 000 ] Skolos tiekėjams 397 597 779 1 136 1 661 2 187 2 910 [3 000 – 3 500 ] Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos 550 632 833 1 285 1 712 2 109 2 460 [2 500 -3 000 ] Mokesčių ir socialinio draudimo skolos 2 6 5 3 1 116 121 [100-200] Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos 61 68 59 96 179 224 327 [100-200] Būsimųjų laikotarpių pajamos 31 37 46 92 137 210 301 [300-400] Iš viso įsipareigojimų 1 077 1 380 1 794 2 702 3 807 5 031 6 228 [7 000 –7 500 ]

(183) Bendrovė „LuxOpCo“ buvo atsakinga už grupės pinigų valdymą Europoje (176). Skoloms susijusioms įmonėms priskiriama paskola, kurią bendrovė „LuxSCS“ suteikė bendrovei „LuxOpCo“ pagal kredito sutartį (177). Šią kredito sutartį bendrovė „Amazon“ apibūdino kaip „kompensacinę veiklą“ (Back-to-back Activity) (178). Nuo 2006 iki 2016 m. bendrovė „LuxOpCo“ lėšas, išmokėtas pagal kreditą, naudojo įsigijimams (pvz., [įsigijimui Q, R, S ir T]) arba teikdama paskolas savo patronuojamosioms įmonėms ar didindama jų nuosavą kapitalą, kad būtų galima finansuoti jų kapitalo išlaidas ([„LuxOpCo“ patronuojamųjų įmonių paslaugų panaudojimo pavyzdžiai]) (179). Suma, kurią bendrovė „LuxOpCo“ buvo skolinga bendrovei „LuxSCS“ padidėjo nuo 387 mln. EUR 2006 m. iki [2 000–2 500] mln. EUR 2013 m. (180)

(184) Informacija apie vertės koregavimą ir atidėjinius trumpalaikiam turtui pateikta 4 lentelėje. 4 lentelė Bendrovės „LuxOpCo“ vertės koregavimas ir atidėjiniai trumpalaikiam turtui (tūkst. EUR) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Trumpalaikio turto vertės koregavimas nežino 8 043 12 556 15 343 170 176 54 908 80 858 [70 000 – 80 000 ] [40 000 – 50 000 ] Iš jų: Atsargos 12 694 45 664 68 251 [60 000 – 70 000 ] Pirkėjų skolos 4 382 9 244 12 607 [10 000 – 20 000 ] Vertės koregavimo atidėjiniai: Atsargų 16 525 19 340 25 127 35 482 48 320 91 060 152 543 [200 000 – 300 000 ] [200 000 – 300 000 ] Pirkėjų skolų – abejotinos sąskaitos 6 022 11 019 13 739 9 019 11 739 1 653 16 042 [10 000 – 20 000 ] [20 000 – 30 000 ]

(185) Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamią pagrindinių bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementų apžvalgą, kuri pateikiama 5 lentelėje. 5 lentelė Bendrovės „LuxOpCo“ apyvartos elementai mln. EUR 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Grynosios pardavimo pajamos 1 798,9 3 152,7 3 849,4 5 019,6 6 751,5 8 741,0 11 166,3 [12 000 – 12 500 ] Prekyvietė 71,0 158,1 216,2 302,5 467,0 721,9 1 105,8 [1 500 – 2 000 ] Skaitmeninės paslaugos 0,0 23,2 28,7 26,6 58,9 146,2 369,5 [500-600] „Amazon“ vykdomi užsakymai 0,0 0,1 0,4 4,2 53,6 80,5 175,6 [400-500] „Prime“ prenumerata 0,0 0,4 5,8 25,8 60,4 77,3 113,2 [100-200] Perkeliamos transporto išlaidos 74,8 135,1 125,9 124,9 117,8 160,2 208,9 [100 – 200] Dovanų pakavimas 2,9 4,4 4,6 5,4 11,7 14,6 24,4 [20-30] Kitos pajamos 30,1 71,7 67,6 96,4 107,9 144,5 148,5 [100-200] 1 977,7 3 545,7 4 298,7 5 605,4 7 628,8 10 086,3 13 312,1 [15 000 – 15 500 ]

(186) Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamų bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų elementų suskirstymą, kuris pateikiamas 6 lentelėje. 6 lentelė Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sąnaudų suskirstymas (mln. EUR) „LuxOpCo“ išorės veiklos sąnaudos 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Statybos sąnaudos 1,2 2,4 4,3 3,6 3,9 8,0 8,9 [10-20] PPS 1 486,6 2 608,4 3 058,4 3 952,6 5 458,1 0,0 0,0 [20-30] Konsultantai, advokatai ir kt. 1,5 4,3 5,6 4,9 8,8 16,2 21,2 [30-40] Darbuotojai 2,5 2,4 3,2 3,3 4,7 11,7 25,2 [20-30] Užsakymų vykdymas 3,1 6,0 8,1 10,1 15,2 25,2 42,9 [60-70] Grupės vidaus 267,2 544,3 665,3 870,6 1 127,4 976,3 1 591,3 [2 000 -2 500 ] Rinkodara 47,3 63,7 85,6 123,9 155,0 259,5 386,6 [400-500] Kita 0,6 – 0,3 11,3 2,0 – 7,4 – 4,6 – 6,6 – [0 – 10] Gautinos sumos ir kredito kortelių mokesčiai 24,7 46,0 47,5 49,0 60,4 57,6 55,9 [60-70] Autorinis atlyginimas 0,0 0,3 2,0 29,9 66,1 0,0 0,5 [0-10] Transportas 145,0 269,2 297,2 366,6 525,9 794,3 1 065,9 [1 000 -1 500 ] Iš viso 1 979,5 3 546,8 4 188,5 5 416,5 7 418,2 2 144,1 3 191,8 [4 000 – 4 500 ]

(187) Bendrovė „Amazon“ pateikė išsamesnį šios bendrovės „LuxOpCo“ sąnaudų kategorijos suskirstymą, kuris pateikiamas 7 lentelėje. 7 lentelė Išsamus bendrovės „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudų suskirstymas (mln. EUR) „LuxOpCo“ rinkodaros sąnaudos 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Reklaminiai skelbimai 0,0 0,9 – 0,1 0,0 0,0 19,7 57,5 [60-70] Asoc. įmonės 29,7 42,9 57,1 71,0 77,7 101,8 136,1 [100-200] Koop. pardavėjai – 0,4 0,0 0,0 – 2,3 – 4,5 – 8,9 – 14,4 – [20 – 30] DVD nurašymas 3,8 0,5 – 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 [0 – 10] DVD licencijos mokesčiai 0,4 0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 [0 – 10] DVD mokesčiai 0,3 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 [0 – 10] Redakcinis turinys 1,1 1,1 1,1 1,4 1,2 1,4 2,1 [0 – 10] Nemokami pavyzdžiai 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 [0 – 10] Reklama internete 0,0 0,0 0,1 0,2 2,6 9,4 [20-30] Pardavimo skatinimas 0,1 0,2 0,1 0,2 0,2 10,2 18,6 [10-20] Moksliniai tyrimai 0,0 0,2 0,5 0,5 0,7 2,3 0,7 [0 – 10] Remiami saitai 12,6 17,2 26,9 52,9 79,5 130,4 176,2 [200-300] Sind. rekl. sąnaudos 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,3 [0-10] „Syndicated Stores“ 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 [0 – 10] Kita 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 [0 – 10] Iš viso 47,3 63,7 85,6 123,9 155,0 259,5 386,6 [400-500]

(188) Be to, bendrovė „Amazon“ pateikė grupės vidaus sąnaudų suskirstymą, kuris apibendrintas 8 lentelėje. 8 lentelė Grupės vidaus sąnaudų suskirstymas (mln. EUR) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Reklamos sąnaudos 0,1 0,1 – 0,1 – 0,9 25,8 39,6 [30-40] Programų kūrimo sąnaudos 1,4 [0-10] Klientų aptarnavimo sąnaudos 10,9 18,5 17,7 22,2 54,7 47,7 74,6 [100-200] Duomenų centrų sąnaudos 14,0 24,4 27,8 27,7 35,1 67,7 107,4 [100-200] Užsakymų vykdymo centrų sąnaudos 106,6 175,0 188,3 228,1 313,1 576,3 973,0 [1 000 -1 500 ] Rinkodaros sąnaudos 27,9 50,1 24,2 28,3 Sandorių sąnaudos 0,1 0,0 0,0 0,2 0,2 0,2 0,2 [0 – 10] Bendrų paslaugų centrų sąnaudos 2,0 6,2 [10-20] Paramos paslaugų sąnaudos 0,2 – 0,2 31,9 32,1 80,9 107,9 172,3 [200-300] 159,8 268,0 289,9 338,4 483,1 827,6 1 374,7 [1 500 – 2 000 ]

2.3.3.3. Bendrovės „LuxOpCo“ ir susijusių įmonių ES šalyse ryšiai

(189) Kaip aiškinama 114 ir 115 konstatuojamosiose dalyse, susijusios įmonės ES šalyse teikia tam tikras grupės vidaus paslaugas bendrovei „LuxOpCo“ mainais už atlygį, padengiantį jų taikomas sąnaudas ir pelno dydį. Išskyrus tam tikrus paslaugų, kurias teikia susijusios įmonės ES šalyse, savybių skirtumus ir taikomoms sąnaudoms taikomą pelno dydį (181), paslaugų susitarimai iš esmės yra identiški (182).

(190) Paslaugų susitarimuose numatyta, kad susijusios įmonės ES šalyse, kiek tai įmanoma, teikia bendro pobūdžio paslaugas bendrovei, kurių bendrovė „LuxOpCo“ gali prašyti bet kuriuo metu. Tokios paslaugos turi būti teikiamos vadovaujantis bendrovės „LuxOpCo“ pateiktais paslaugų standartais ir gairėmis (183). Be bendro pobūdžio paslaugų penkios susijusios įmonės ES šalyse, veikiančios Prancūzijoje, Vokietijoje ir Jungtinėje Karalystėje, teikia skirtingas paslaugas: bendrovės „Amazon.fr SARL“ (184) ir „Amazon.de GmbH“ (185) teikia klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas, bendrovės „Amazon.fr Logistique SAS“ (186) ir „Amazon Logistik GmbH“ (187) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, o bendrovė „Amazon.co.uk Ltd“ (188) teikia užsakymų vykdymo paslaugas, klientų ir pardavėjų paslaugas bei paramos paslaugas. Tokios paslaugos taip pat teikiamos bendrovės „LuxOpCo“ prašymu.

(191) Susijusios įmonės ES šalyse veikia kaip nepriklausomi vykdytojai (189) ir yra atsakingos už kvalifikuoto personalo, kuris atitinka paslaugų komercinius ir techninius reikalavimus, išlaikymą, būtinų priemones ir įrangos, naudojamų teikiant šias paslaugas, turėjimą (190). Susijusios įmonės ES šalyse neprisiima atsakomybės nei už pardavimą, nei už atsargas (191). Kaip aiškinama 108 ir 109 konstatuojamosiose dalyse, bendrovė „LuxOpCo“ priima strateginius sprendimus, susijusius su prekėmis ir kainodara (kurie lemia bendrovės „LuxOpCo“ veiklos sėkmę (192)), registruoja pardavimą ir susijusias išlaidas (žr. 3 lentelę), turi ir prisiima atsargų riziką.

(192) Susijusios įmonės ES šalyse gauna skirtingą pelno dydį, taikomą jų Taikomoms sąnaudoms, už suteiktas paslaugas. Pelno dydis nustatytas paslaugų susitarimų 1 priede kaip taikomas pelno dydis (193).

2.3.4. PAPILDOMA INFORMACIJA APIE BENDROVĘ „LUXSCS“

2.3.4.1. Bendrovės „LuxSCS“ finansinė informacija

(193) Bendrovės „LuxSCS“ 2005–2013 finansinių metų balansas bei pelno ir nuostolių ataskaita pateikti 9 lentelėje. 9 lentelė Bendrovės „LuxSCS“ balansas ir pelno ir nuostolio ataskaita tūkst. EUR Bendrovės „LuxSCS“ balansas 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 KAPITALAS Pasirašytasis kapitalas 1 4 4 4 4 4 4 4 [0-10] Akcijų priedai 116 204 417 587 417 587 417 587 417 587 417 587 464 363 549 035 [500 000 -600 000 ] Perkainojimo rezervas 690 [400-500] Nepaskirstytasis pelnas (nuostolis) ir finansinių me – 149 362 – 191 242 – 26 127 275 480 684 473 1 125 172 1 426 951 1 544 845 [1 500 000 – 2 000 000 ] ĮSIPAREIGOJIMAI Susijusioms įmonėms mokėtinos sumos 33 185 171 406 25 525 26 292 28 013 37 549 65 931 138 006 [100 000 -200 000 ] Kiti kreditoriai ir sukauptos sumos 0 13 540 49 1 095 208 629 327 515 [1 000 -10 000 ] Iš viso įsipareigojimų 28 411 294 417 037 720 457 1 130 285 1 580 941 1 957 577 2 233 094 [2 000 000 -2 500 000 ] TURTAS Susijusių įmonių akcijos 25 24 184 24 184 24 184 25 909 42 176 104 652 130 152 [100 000 -200 000 ] Nematerialusis turtas (įgytas) ir prestižas 18 978 116 101 [90 000 -100 000 ] Susijusių įmonių mokėtinos sumos 0 387 053 392 810 696 227 1 104 283 1 538 640 1 833 863 1 986 763 [2 000 000 -2 500 000 ] Kiti skolininkai ir grynieji pinigai 3 57 42 47 93 125 84 79 [300-400] Iš viso turto 28 411 294 417 037 720 457 1 130 285 1 580 941 1 957 577 2 233 094 [2 000 000 -2 500 000 ]

tūkst. EUR „LuxSCS“ pelnas ir nuostolis 2005 2