Oficialusis leidinys L 204 , 04/08/1999 p. 0003 - 0012



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1728/1999, 1999 m. liepos 29 d. nustatantis galutinį antidempingo muitą poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Taivanis, importui ir nutraukiantis procesinius veiksmus dėl poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Korėjos Respublika, importo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) 384/96 dėl apsisaugojimo nuo importo iš ne Europos bendrijos valstybių narių dempingo kainomis [1], ypač į jo 9 ir 11 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Prieš tai vykdyti tyrimai a) Taivanis (1) 1998 m. gruodžio mėn. Taryba, priimdama Reglamentą (EEB) Nr. 3946/88 [2], nustatė galutinius antidempingo muitus poliesterio sintetinių pluoštų (angl. polyester synthetic fibres, toliau – PSF), kurių kilmės šalis, inter alia, Taivanis, importui, Vėliau, 1990 m. rugsėjo mėn., gavusi Poliesterio sintetinių pluoštų importuotojų asociacijos prašymą bei kai kurių susijusių šalių eksportuotojų prašymą, Komisija inicijavo Reglamento (EEB) Nr. 3946/88 peržiūrą pagal Reglamento (EEB) Nr. 2423/88 [3] 14 straipsnį. Po šios peržiūros, 1992 m. spalio mėn. Taryba, Reglamentu (EEB) Nr. 3017/92 [4] pakeitė galiojančius antidempingo muitus, inter alia, Taivaniui. b) Korėjos Respublika (2) 1993 m. sausio mėn. Taryba, priimdama Reglamentą (EEB) Nr. 54/93 [5], nustatė galutinius antidempingo muitus PSF, kurių kilmės šalis, inter alia, Korėjos Respublika (toliau – Korėja), importui. c) Priemonės prieš kitas valstybes (3) Taryba, Reglamentu (EEB) Nr. 3017/92 pakeitė antidempingo priemones prieš, inter alia, Rumuniją, Turkiją, Serbijos ir Juodkalnijos Respublikas ir buvusią Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, ir panaikino priemones, taikomas importui iš Meksikos ir Jungtinių Amerikos Valstijų. Antidempingo priemonės kitoms prieš tai minėtoms valstybėms neteko galios 1997 m. spalio 23 d. Galiausiai, Taryba, priimdama Reglamentą (EB) Nr. 1490/96 [6], nustatė galutines antidempingo priemones PSF, kurių kilmės šalis Baltarusija, importui. Baigiant, šiuo metu galiojančios antidempingo priemonės taikomos importui iš Taivanio, Korėjos ir Baltarusijos. 2. Prašymas išnagrinėti (4) Paskelbus du pranešimus apie galiojančių antidempingo priemonių PSF importui iš, inter alia, Taivanio [7] ir, inter alia, iš Korėjos [8] artėjančią galiojimo pabaigą, 1997 m. atitinkamai liepos ir rugpjūčio mėn. Komisija gavo prašymus išnagrinėti šioms dviems valstybėms taikomas priemones pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau - Pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 2 dalį. Prašymus pateikė Tarptautinis viskozės ir sintetinių pluoštų komitetas (angl. International Rayon and Synthetic Fibres Committee, toliau - IRSFC), veikdamas bendrijos gamintojų, kurių bendra produkcija sudaro didžiąją dalį susijusio produkto visos bendrijos produkcijos, vardu. (5) Prašymai pagrįsti tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimo laikui gali būti tęsiamas arba vėl pradėtas taikyti dempingas, ir gali būti daroma žala bendrijos pramonei. Pasikonsultavusi su patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų peržiūrai inicijuoti, Komisija inicijavo tyrimą [9] pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Nors prašymai išnagrinėti priemonių galiojimo pabaigą pateikti pagal du skirtingus procesinius veiksmus, jie yra susiję su to pačio produkto importu. Todėl abu nagrinėjimai, siekiant geresnio administravimo, sujungti į vieną tyrimą. 3. Tyrimas (6) Komisija oficialiai informavo prašymą peržiūrėti remiančius bendrijos gamintojus, eksportuojančius gamintojus, suinteresuotus importuotojus ir naudotojus bei eksportuojančių valstybių atstovus, ir tiesiogiai susijusioms šalims suteikė galimybę raštu išsakyti savo nuomonę ir paprašyti bylos nagrinėjimo. (7) Komisija nusiuntė klausimynus suinteresuotoms šalims ir gavo aštuonių bendrijos gamintojų, keturių Taivanio ir penkių Korėjos eksportuojančių gamintojų atsakymus. Komisija taip pat nusiuntė klausimynus ūkio subjektams, suprantamus kaip PSF pirkėjus, naudotojus ir importuotojus į bendriją arba atstovaujančius jiems. Atsakė tik dvi vartotojų organizacijos. (8) Komisija siekė patikrinti ir patikrino visą informaciją, kurią ji laikė būtiną nustatant dempingą ir žalą bendrijos interesams. Patikros atliktos tokių kompanijų patalpose: a) Eksportuojantys gamintojai: - TAIVANIS - Nan Ya plastics Corporation, Taipėjus, - Shinkong Synthetic Fibres Corporation, Taipėjus, - Tuntex Distinct Corporation, Taipėjus, - Far Eastern Textile Corporation, Taipėjus; - KORĖJA - Saehan Industries Inc. (prieš tai buvusi Cheil Synthetics Textiles Inc.), Seulas, - Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Seulas, - Kohap Ltd, Seulas, - Samyang Corporation, Seulas, - Sunkyong Industries Ltd, Seulas; b) Bendrijos gamintojai: - Hoechst AG, Frankfurt/Main, Vokietija, - Tergal, Gauchy, Prancūzija, - Montefibre Spa, Milano, Italija, - Catalana de Polimers, Barcelona, Ispanija. (9) Dempingo tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1996 m. spalio 1 d. iki 1997 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tyrimo laikotarpis arba TL). Bendrijos pramonės situacija nagrinėta nuo 1994 m. iki tyrimo laikotarpio pabaigos. (10) Dabartinė peržiūra užtruko ilgiau kaip vienerių metų laikotarpį, per kurį ji paprastai pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 5 dalį turėjo būti pabaigta. Tai atsitiko dėl tyrimo sudėtingumo ir ypač dėl sunkumų gaunant ir įvertinant duomenis dėl valiutos nuvertėjimo Tolimuosiuose Rytuose ir jos įtakos žalingo dempingo tąsai arba pasikartojimo tikimybei. (11) Visoms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir svarstymus, pagal kuriuos buvo planuojama rekomenduoti išsaugoti galiojančias priemones importui, kurio kilmės šalis Taivanis, ir nutraukti procesinius veiksmus importui, kurio kilmės šalis Korėja. Jiems taip pat suteiktas laikotarpis pateikti pareiškimus dėl šių pranešimų. Šalių pastabos išnagrinėtos ir, jei reikėjo, išvados atitinkamai pakeistos. B. SUSIJĘS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Susijusio produkto aprašymas (12) Šiuo metu tiriamas produktas yra tas pats kaip ir prieš tai buvusiuose tyrimuose, būtent poliesterio sintetiniai kuokšteliniai (štapelio) pluoštai, nesukaršti, nesušukuoti arba kitaip neparuošti verpimui; produktas paprastai nurodomas kaip poliesterio sintetiniai pluoštai (PSF) ir šiuo metu klasifikuojamas KN kodo 55032000 pozicijoje. Šis produktas yra pagrindinė medžiaga, naudojama įvairiose tekstilės prekių gamybos proceso pakopose, priklausomai nuo susijusios tekstilės pramonės pobūdžio. Apie 60 % bendrijoje sunaudojamo PSF naudojama verpimui, tai yra gaminti plaušelius tekstilės gaminių gamybai, sumaišius arba nesumaišius su kitais pluoštais, pavyzdžiui medvilne arba vilna. Apie 25 % naudojama užpildams, tai yra tam tikrų tekstilės prekių (pavyzdžiui pagalvėlių, automobilių sėdynių, švarkų) prikimšimui arba išpūtimui, o likę 15 % naudojama kitoms paskirtims, nereikalaujančioms audimo, ypač kilimams gaminti. Minimas produktas parduodamas su skirtingomis kokybės specifikacijomis. A rūšis atitinka įprastą kokybę, o nestandartinės rūšys vadinamos B ir C rūšimis. Tyrimas parodė, kad į Bendriją eksportuota tik A rūšis. PSF gamintojai klasifikuoja produktą į skirtingas rūšis pagal savo pačių kriterijus, kurie daugiausia priklauso nuo produkto taikymo, pluošto storumo ir ilgio. (13) Eksportuojantys Taivanio gamintojai paprašė, kad neausti ir specialūs pluoštai, t. y., specifinių požymių turintys PSF, pavyzdžiui sujungti atskiri pluoštai, mažai besilydantys pluoštai ir juodi pluoštai, turėtų būti laikomi skirtingais nuo prieš tai apibrėžto produkto ir jiems neturėtų būti taikomas šis tyrimas. Tačiau tyrimas parodė, kad nors yra keletas PSF rūšių, turinčių įvairių požymių, reikalingų įvairiems poreikiams patenkinti, jiems būdingos tos pačios pagrindinės fizinės savybės. Be to, šio produkto rinką sudaro PSF rūšių persidengiančios grupės, tarp kurių nėra aiškiai apibrėžtų ribų. Atitinkamai buvo nustatyta, kad dėl bet kurio iš specifinių požymių tariamai specialus PSF netapo skirtingas ir kad todėl jiems visiems turėtų būti taikomi šiuo metu atliekami procesiniai veiksmai. Todėl visos PSF rūšys šiame tyrime laikytos vienu produktu. 2. Panašus produktas (14) Tyrimas parodė, kad Taivanio ir Korėjos rinkoje pagamintos ir parduotos įvairios PSF rūšys, nepaisant nedidelių ilgio, storio ir kokybės skirtumų, buvo panašios į iš šių valstybių į Bendriją eksportuotas PSF rūšis pagal Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. (15) Eksportuojantys Taivanio gamintojai pareiškė, kad jų eksportą daugiausia sudarė neausti arba firminiai pluoštai, kurių Bendrijos pramonės įmonės plačiai negamina ir kurie visais aspektais aiškia skiriasi nuo Bendrijos pramonės įmonių pagamintų PSF, kuriuos tariamai daugiausia sudaro įprasto verpimo ir atskiri pluoštai. Tyrimas parodė, kad firminiai pluoštai sudaro tik mažą dalį Taivanio eksporto į Bendriją, kai šio eksporto didžiąją dalį sudaro verpimo ir atskiri pluoštai. Be to, Bendrijoje taip pat daug gaminama firminių ir neaustų pluoštų. Bet kuriuo atveju, kaip nurodyta 13 dalyje, šiame tyrime nustatyta, kad neausti ir firminiai pluoštai kartu su likusiomis PSF rūšimis yra vienas produktas. Todėl iš Taivanio ir Korėjos į Bendriją eksportuotos PSF rūšys buvo panašios į Bendrijos gamintojų pagamintas ir Bendrijos rinkoje parduotas PSF rūšis pagal Pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. C. DEMPINGAS IR DEMPINGO PASIKARTOJIMO GALIMYBĖ 1. Preliminarios pastabos (16) Pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį šios peržiūros tikslas buvo nustatyti, ar pasibaigus priemonių galiojimo laikui ir toliau bus vykdomas arba pasikartos dempingas, ypač ištiriant ar dempingas ir toliau buvo vykdomas priėmus antidempingo priemones. a) Taivanis (17) Iš penkių Taivanio eksportuojančių gamintojų, kurie atsakė į klausimyną, vienas nurodė, kad tiriamuoju laikotarpį neeksportavo į Bendriją ir sutiko bendradarbiauti tyrime. Be to, du eksportuojantys gamintojai, Tuntex Distinct Corporation ir Shinkong Synthetic Fibres Corporation, tiriamuoju laikotarpiu eksportavo į Bendriją po mažiau kaip 100 tonų. Atsižvelgiant į šių dviejų Taivanio kompanijų eksporto mažą apimtį ir todėl į tai, kad nėra būdingų jų atitinkamo eksporto kainų, šiuo pagrindu nuspręsta, kad šioms dviems kompanijoms nereikia skaičiuoti dempingo maržos. b) Korėja (18) Visi penki Korėjos eksportuojantys gamintojai, atsakę į klausimyną, tiriamuoju laikotarpiu eksportavo į Bendriją didelį kiekį PSF. 2. Normalioji vertė a) Taivanis (19) Dėl 17 dalyje nurodytų priežasčių normaliosios vertės nustatytos tik dviems Taivanio eksportuojantiems gamintojams, kurių produkcija iš esmės sudarė didžiąją dalį Taivanio PSF eksporto į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu. Abiem atvejais normalioji vertė nustatyta kiekvienai PSF rūšiai, kurią pagaminto minimos kompanijos ir eksportavo į Bendriją. Vienam eksportuojančiam gamintojui produkto normalioji vertė buvo nustatyta tik pagal kainas, kurias vykdant įprastinę prekybą vidaus rinkoje sumoka nepriklausomi klientai už parduotus tipinius kiekius, laikantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 2 dalies. Kito eksportuojančio gamintojo atveju nustatyta, kad vidaus rinkoje neparduota arba parduota nepakankamai produkto, panašaus į kai kurias PSF rūšis, eksportuotas į Bendriją. Minėtais atvejais ir kadangi negalėjo būti naudotos kito bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainos, normalioji vertė buvo sukurta pagal šių PSF rūšių gamybos sąnaudas pridėjus pagrįstą sumą už pardavimo, bendrąsias ir administravimo sąnaudas ir pelną pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Siekiant nustatyti pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administravimo sąnaudų ir pelno sumą, pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį naudoti faktiniai duomenys, susiję su šio eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamyba ir pardavimais vykdant įprastą prekybą. Likusių eksportuoto produkto rūšių normalioji vertė buvo nustatyta pagal kainas, kurias vykdant įprastinę prekybą vidaus rinkoje sumoka nepriklausomi klientai, laikantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 2 dalies, kadangi ir bendri pardavimai vidaus rinkoje, ir minimų rūšių pardavimai buvo tipinių kiekių. b) Korėja (20) Normalioji vertė buvo nustatyta pagal kainas, kurias vykdant įprastinę prekybą vidaus rinkoje sumoka nepriklausomi klientai už parduotus tipinius kiekius, laikantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies ir 2 straipsnio 2 dalies. Produktų rūšių, kurių neparduota tipiniais kiekiais arba parduota vykdant neįprastinę ir netobulą prekybą vidaus rinkoje, normalioji vertė buvo sukurta pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, nes negalėjo būti naudotos kito bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kainos. Pardavimo, bendrųjų ir administravimo sąnaudų ir pelno suma nustatyta pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį taip pat, kaip ir Taivanyje. 3. Eksporto kaina (21) Abiejų valstybių eksportuojantiems gamintojams eksporto kainos nustatytos pagal kainas, kurias Bendrijoje faktiškai sumokėjo nepriklausomi pirkėjai, pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį. 4. Palyginimas (22) Siekiant užtikrinti, kad būtų sąžiningai palyginta normalioji vertė ir eksporto kaina, buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie buvo nurodyti ir patvirtinti kaip darantys įtaką palyginamumui pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį, skirtumus. Todėl padaryti patikslinimai dėl vidinio pervežimo ir pervežimo vandenynu, draudimo, priežiūros, krovimo ir papildomų sąnaudų, kredito išlaidų, komisinių ir importo mokesčių. Du Taivanio eksportuojantys gamintojai pateikė ir įrodė, kad nuolaida dėl kiekio buvo suteikta vidaus vartotojams, per metus perkantiems didesnį kaip tam tikrą PSF kiekį. Šie eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad ta pati nuolaida, nors nenurodyta sąskaitoje faktūroje, suteikta visiems Bendrijos vartotojams už tai, kad jie pirko kiekius, didesnius už tą, kuriam sutiekiama nuolaida. Todėl, siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, mažiems vidaus vartotojams paprašyta taikyti patikslinimą, atitinkantį dideliems vidaus vartotojams suteiktą nuolaidą. Todėl pažymima, kad patikslinimas dėl kiekių pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies c punktą gali būti suteiktas tik dėl kainų sumažinimų, faktiškai suteiktų už skirtingų kiekių pirkimą. Be to, nustatyta, kad ne visi Bendrijos klientai tiriamuoju laikotarpiu pirko tokį minimo produkto kiekį, kuris būtų didesnis už kiekį, suteikiantį teisę į nuolaidą dėl kiekio. Priešingai, eksporto pardavimų mažiems klientams Bendrijoje dalis buvo labai panaši į pardavimų mažiems klientams vidaus rinkoje dalį. Tai rodo, kad tiek vidaus, tiek ir eksporto rinka klientų atžvilgiu yra panašios struktūros. Todėl, atsižvelgiant į sąžiningą palyginimą, pateisinama tik tokia nuolaida dėl kiekio, kurią eksportuojantys gamintojai faktiškai suteikė savo dideliems vidaus rinkos vartotojams. 5. Dempingo marža (23) PSF rūšies normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo palygintas su atitinkamos rūšies eksporto kainos svertiniu vidurkiu pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, pagal kainą be transportavimo išlaidų ir esant tam pačiam prekybos lygiui. Palyginus paaiškėjo, kad du Taivanio ir keturi Korėjos nagrinėti eksportuojantys gamintojai pardavė dempingo kainomis, kai dempingo marža buvo lygi dydžiui, kuriuo taip nustatyta normalioji vertė buvo didesnė už eksporto į Bendriją kainą. (24) Dviejų eksportuojančių Taivanio gamintojų, Far Eastern Textile Corporation ir Nan Ya Plastics Corporation, iš esmės sudarančių visą Taivanio eksportą į Bendriją, dempingo maržos svertinis vidurkis, nustatytas importo kainos CIF prie Bendrijos sienos procentu, yra didelis. Atsižvelgiant į minimų dviejų eksportuojančių gamintojų kainų nustatymo politiką galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones dempingas būtų tęsiamas arba net padidėtų. Dėl 17 dalyje nurodytų priežasčių dempingo marža kitiems trims bendradarbiaujantiems eksportuojantiems Taivanio gamintojams nebuvo apskaičiuota. Tačiau Komisija išnagrinėjo, kokia yra dempingo pakartotinio atsiradimo galimybė, jei priemonės būtų panaikintos. Pagal informaciją, gautą iš didžiąją visų pardavimų dalį sudarančių Taivanio kompanijų, nustatyta, kad ne į Bendrijos valstybes jos eksportuoja dempingo kainomis. Kadangi šis eksportas sudaro didžiąją dalį šių kompanijų pardavimų, atsižvelgiant į jų eksporto kainų nustatymo politiką galima daryti išvadą, kad panaikinus priemones, eksportas dempingo kainomis gali atsinaujinti. (25) Taivanio eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad bet kokią dempingo maržą kompensuoja Taivanio valiutos (NT$) nuvertėjimas JAV dolerio atžvilgiu, įvykęs po tiriamojo laikotarpio. Toliau buvo tvirtinama, kad tikimasi, jog NT$ ir JAV dolerio santykis 1998 m. pirmąjį ketvirtį išliks nepakitęs ateinančiais metais ir kad ESP, pagrindinės PSF gamybos žaliavos, kurią susijusios kompanijos perka už JAV dolerius, kaina JAV doleriais sumažėjo net daugiau nei Taivanio valiuta nuvertėjo JAV dolerio atžvilgiu. Minėtas klausimas buvo išnagrinėtas. Iš tikrųjų, NT$, t. y., valiuta, kuria paprastai nurodomos eksporto į Bendriją kainos, JAV dolerio atžvilgiu nuvertėjo 17 % per 1998 m. pirmąjį ketvirtį, palyginti su tiriamuoju laikotarpiu nustatytu vidurkiu. Tačiau per likusią 1998 m. dalį NT$ vertė išaugo tiek, kad jo nuvertėjimas 1999 m. pradžioje buvo nedidesnis kaip 14 %. Be to, pagal eksportuojančių gamintojų pateiktas finansines prognozes tikimasi, kad 2000 m. nuvertėjimas sudarys mažiau kaip 10 % (palyginti su tiriamojo laikotarpio lygiu). Pagal tas pačias prognozes ši NT$ vertės didėjimo tendencija turėtų tęstis ateinančiais metais. Todėl, atsižvelgiant į NT$ nuvertėjimo svyravimo pobūdį, Taivanio eksportuojančių gamintojų pateiktas argumentas negali būti priimtas. Bet kuriuo atveju reikia pažymėti, kad patys valiutos kurso pokyčiai negali būti patikimai prognozuojami ir kad praeityje įvykę pokyčiai nebūtinai parodo ateities tendencijas. (26) Dėl Korėjos reikėtų pažymėti tai, kad nagrinėjamos priemonės grindžiamos prieš tai atliktų tyrimų metu nustatytomis dempingo maržomis ir šios maržos, išskyrus likutinę dempingo maržą, būtų laikomos de minimis pagal dabartinį Pagrindinį reglamentą. Pradinės maržos buvo mažos ir situacija nepasikeitė. Iš tikrųjų, šio tyrimo metu nustatytas dempingo maržos svertinis vidurkis, išreikštas importo kainos prie Bendrijos sienos procentu, buvo lygus 1,8 %. Galiausiai, nebuvo nustatyta jokių požymių, kad panaikinus galiojančias priemones ši situacija numatomoje ateityje pasikeistų. Todėl padaryta išvada, kad nepanašu, jog dempingas būtų atnaujintas. D. BENDRIJOS PRAMONĖ (27) Du iš devynių Bendrijos gamintojų, remiančių peržiūros prašymą, tyrimo metu nebendradarbiavo. Tyrimas parodė, kad Bendrijos visos produkcijos dalis, kurią užima peržiūros prašymą remiantys septyni bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, tyrimo metu sudarė daugiau kaip 65 % susijusio produkto visos Bendrijos produkcijos. Todėl, šie gamintojai sudaro Bendrijos pramonę pagal Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį. Toliau šie bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai vadinami "Bendrijos pramone". E. BENDRIJOS RINKOS SITUACIJOS ANALIZĖ 1. Vartojimas Bendrijoje (28) Bendrijos vartojimas nustatytas pagal Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje, likusių nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimų ir Eurostato informacijos apie visą importą bendrą apimtį. Pagal turimą informaciją nustatyta, kad procesiniuose veiksmuose nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimai sudarė apie 30 % visų Bendrijos gamintojų visų pardavimų. Pagal prieš tai pateiktą informaciją PSF suvartojimas Bendrijoje per nagrinėjamą laikotarpį iš esmės po truputį mažėjo: jis sumažėjo nuo 540000 tonų 1994 m. iki 490000 tonų 1995 m. ir, po laikino nuosmukio iki 460000 tonų 1996 m., iki 520000 tonų tiriamuoju laikotarpiu, kas sudaro bendrą 3 % sumažėjimą nagrinėjamu laikotarpiu. 2. Importas į Bendriją iš Taivanio ir Korėjos a) Importas iš Korėjos (29) Nuspręsta nenagrinėti Bendrijos PSF rinkos situacijos dėl importo, kurio kilmės šalis Korėja, atsižvelgiant į priimtą išvadą dėl šio importo dempingo ir dempingo pasikartojimo galimybės. b) Importo iš Taivanio apimtis, vertė ir rinkos dalis (30) Importas iš Taivanio padidėjo nuo maždaug 8000 tonų 1994 m. iki maždaug 27000 tonų tiriamuoju laikotarpiu, kas sudaro apie 240 % padidėjimą. Importo iš Taivanio vertė padidėjo nuo 9,9 milijonų ekiu 1994 m. iki 29,3 milijonų ekiu tiriamuoju laikotarpiu, kas sudaro 196 % padidėjimą. Pagal rinkos dalį, nustatytą pagal visą Bendrijos suvartojimą, importo iš Taivanio dempingo kainomis rinkos skvarba padidėjo nuo 1,5 % iki 5,3 % pagal apimtį tiriamuoju laikotarpiu – 253 % padidėjimas. c) Importo iš Taivanio kainos (31) Nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio importo iš Taivanio kainos sumažėjo 14 %. Turėtų būti pažymėta, kad šios kainos buvo mažesnės už Bendrijos pramonės kainas per visą tiriamąjį laikotarpį. d) Importo iš Taivanio kainų sumažinimas (32) Norint nustatyti, kiek sumažintos kainos, buvo nagrinėti su tiriamuoju laikotarpiu susiję duomenys. Kainų sumažinimas nustatytas eksporto kainą palyginus su Bendrijos pramonės taikomomis kainomis už tą patį prekybos lygį. Nagrinėtos Bendrijos pramonės kainos, taikomos nepriklausomiems klientams, prireikus patikslintos pagal gamyklos kainų lygį, t,y., neįskaitant transportavimo išlaidų. Buvo patikslintos eksportuojančių gamintojų pardavimų kainos (CIF prie Bendrijos sienos), kad būtų galima atsižvelgti į sumokėtus muitus ir antidempingo muitą: visos kainos palygintos be nuolaidų ir sumažinimų. (33) Palyginimo rezultatai (svertinių vidurkių pagrindu) parodė, kad importo iš Taivanio sumažintos kainos maržos svertinis vidurkis, išreikštas Bendrijos pramonės vidutinių pardavimo kainų procentu, buvo lygus 167 %. Tai turi būti palyginta su kainų sumažinimu, nustatytu prieš tai atlikto tyrimo metu, kuris Taivanio atveju svyravo nuo 22 % iki 30 %. Vidutinis eksportuojančių gamintojų kainų sumažinimo lygis išliko didelis, nepaisant galiojančių antidempingo priemonių tam tikro poveikio didinant importo kainas. 3. Bendrijos pramonės ekonominė situacija a) Pirminės pastabos (34) Situacija Bendrijos pramonėje nagrinėta nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos. Turėtų būti pastebėta, kad minėtu laikotarpiu galiojo 1 ir kitose dalyse minėtos antidempingo priemonės ir darė įtaką Bendrijos pramonei. b) Produkcija, pajėgumas ir pajėgumo panaudojimas (35) Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės produkcija sumažėjo nuo 374000 tonų 1994 m. iki 343000 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Sumažėjimas atspindėjo kelių Bendrijos pramonės įmonių gamybos priemonių uždarymą. Tai sudaro bendrą 8 % sumažėjimą. Produkcijos lygiai sumažėjo daugiau nei Bendrijos suvartojimas; kuris nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 3 %. (36) Kalbant apie pajėgumą reikėtų pažymėti, kad PSF gamybos priemonės taip pat naudojamos gaminti kitus produktus, kuriems netaikomi šie procesiniai veiksmai, pvz., kuodelius ir sukučius. Todėl buvo įvertintas pajėgumas, paprastai priskiriamas Bendrijos pramonės gaminamo nagrinėjamo produkto gamybai. Nustatyta, kad pajėgumas sumažėjo nuo 432300 tonų 1994 m. iki 401500 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y., 7 %. Tai maždaug atitinka prieš tai buvusioje dalyje nurodytą produkcijos sumažėjimą. Pajėgumo panaudojimo lygis nagrinėjamu laikotarpiu truputį sumažėjo nuo 86,6 % 1994 m. iki 85,7 % tiriamuoju laikotarpiu. c) Bendrijos pramonės pardavimų apimtis (37) Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės pardavimų Bendrijos rinkoje apimtis sumažėjo nuo 330000 tonų 1994 m. iki 295000 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Tai sudaro bendrą 11 % sumažėjimą. Ši tendencija rodo, kad Bendrijos pramonės pardavimai neatitiko vartojimo tendencijos, kuris nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 3 %. d) Rinkos dalis (38) Pardavimų apimties kaita, palyginti su Bendrijos suvartojimo kaita, rodo, kad nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis sumažėjo. Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo nuo 61 % 1994 m. iki 60 % 1995 m., 59 % 1996 m. ir 56 % tiriamuoju laikotarpiu. Bendrai rinkos dalis sumažėjo penkiais procentiniais punktais nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio. e) Atsargos (39) Nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio atsargos žymiai padidėjo 33 %. f) Vidutinė pardavimų kaina ir kainos kaita (40) Susijusio produkto, kurį Bendrijos pramonė pardavė Bendrijos rinkoje, kainų svertinis vidurkis nagrinėjamu laikotarpiu svyravo ir iš viso padidėjo 3 %. Turėtų būti pastebėta, kad visiems rinkos subjektams PSF kainas įtakojo pagrindinių žaliavų, pavyzdžiui grynos tereftalinės rūgšties (angl. pure terephtalic acid, toliau - ESP), dimetiltereftalato (angl. dimethylterephthalate, toliau - DMT) ir glikolio, kurie sudaro apie 60–70 % galutinio produkto gamybos kainos, kainų padidėjimas. Iš tikrųjų, daugiausia dėl pasaulinio šių žaliavų trūkumo kainos pradėjo didėti nuo 1993 m. pabaigos ir šis didėjimas tęsėsi 1994 ir 1995 m., atitinkamai didindamas gamybos kainą. Nepaisant to, šių žaliavų kainų tendencija nuo 1995 m. pasikeitė. d) Pelningumas (41) 1994 m. Bendrijos pramonės nuostolio svertinis vidurkis, išreikštas grynųjų pardavimų procentu, sudarė 3,5 %. Vėliau finansinė situacija pagerėjo, ypač per 1995 m. (7,5 % pelnas). Tai iš dalies įvyko dėl to, kad visi subjektai Bendrijos rinkoje galėjo pakelti savo kainas pakilus žaliavų kainoms (žiūrėti 40 konstatuojamąją dalį), ir Bendrijos pramonė galėjo pagerinti savo finansinę situaciją dėl sumažėjusių pridėtinių sąnaudų. Tačiau turėtų būti pastebėta, kad nuo 1995 m. ir vėliau Bendrijai buvo būdinga finansinių rezultatų blogėjimo tendencija, kai pelnas sumažėjo nuo 7,5 % iki 5,6 % tiriamuoju laikotarpiu. h) Investicijos (42) Tiriamuoju laikotarpiu buvo svarbios Bendrijos pramonės įvykdytos metinės investicijos, kurios sumažėjo nuo 58 mln. ekiu 1994 m. iki 44 mln. ekiu 1995 m., o 1996 m. pasiekė aukščiausią 81 mln. ekiu lygį. Tiriamuoju laikotarpiu investicijos sudarė 14 mln. ekiu. Turėtų būti pastebėta, kad šios didžiulės pastangos daugiausia parodo investicijas į įrangos atnaujinimą pagal bendrą restruktūrizavimo programą. i) Užimtumas (43) Tam tikra dalimi dėl produkcijos pajėgumo sumažėjimo ir dėl restruktūrizavimo užimtumas sumažėjo nuo maždaug 2300 1994 m. iki maždaug 2000 tiriamuoju laikotarpiu, t. y., 9,2 %. 4. Situacijos Bendrijos pramonėje išvada (44) Prieš tai pateikta analizė parodė, kad ekonominiai rodikliai, pavyzdžiui produkcija, pajėgumo panaudojimas, pardavimai ir atsargos tęsė neigiamas tendencijas. Nors tai turi būti nagrinėjama atsižvelgiant į truputį mažėjantį vartojimą, reikia turėti omenyje, kad minėtu laikotarpiu Bendrijos pramonė prarado rinkos dalį. Be to, tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonė patyrė didelį kainų spaudimą ir buvo nustatytas importo, kurio kilmės šalis Taivanis, didelis kainų sumažinimas. (45) Dėl Bendrijos pramonės finansų situacijos turėtų būti pažymėta, kad pelnas buvo gautas 1995 m., kai padidėjo žaliavų kainos ir buvo pradėtas importo iš Baltarusijos antidempingo tyrimas. Nepaisant to, nuo 1995 m. ir vėliau Bendrijos pramonės finansiniai rezultatai turėjo blogėjimo tendenciją, sutampančią su didėjančiu importu iš Taivanio, užpildančiu importo iš Baltarusijos paliktą vakuumą. (46) Atsižvelgiant į anksčiau minėtą analizę prieita išvados, kad Bendrijos pramonės ekonominė situacija išlieka silpna. F. PAKARTOTINIO ŽALOS ATSIRADIMO GALIMYBĖ (47) Atlikus importo, kurio kilmės šalis Taivanis, dempingo buvimo bei galimybės jam atsinaujinti analizę bei Bendrijos pramonės situacijos analizę, buvo išnagrinėta pakartotinio žalos atsiradimo galimybė, jei būtų panaikintos importui iš Taivanio taikomos priemonės. 1. Susijusių šalies eksportuotojų situacijos analizė (48) Nustatyta, kad nuo 1995 m. iki tiriamojo laikotarpio visos produkcijos pajėgumas Taivanyje padidėjo 21,3 %, t. y., 135000 t. Taivanio eksportuojantys gamintojai numato ir toliau didinti savo produkcijos pajėgumą ir pajėgumo panaudojimą iki lygio, kuris viršytų 90 % 1998 m., ir leistų toliau didinti produkciją 30000 t. (49) Taip pat nustatyta, kad importo, kurio kilmės šalis Taivanis, apimtis labai daug padidėjo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio (+ 242 %), nepaisant galiojančių antidempingo priemonių. Turėtų būti pažymėta, kad nuo 1995 iki 1996 m. šis importas į Bendriją beveik padvigubėjo, o nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio padidėjo daugiau kaip tris kartus. Atitinkama rinkos dalis labai padidėjo nuo 1994 m. iki tiriamojo laikotarpio ir išaugo nuo 1,5 % iki 5,3 %. Be to, nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šis importas buvo vykdomas kainomis, daug žemesnėmis (167 %) už Bendrijos pramonės kainas. 2. Importo iš Taivanio poveikis netaikant antidempingo priemonių (50) Dėl žalingo dempingo pakartotinio atsiradimo manyta, kad netaikant antidempingo priemonių kainos būtų sumažintos 24,5 %. Šiam skaičiui apskaičiuoti naudota ta pati, kaip ir 32 dalyje apibūdinta, metodika, išskyrus tai, kad prie importo kainos nepridėtas antidempingo muitas. (51) Atsižvelgiant į prieš tai pateiktą informaciją tikimasi, kad importas iš Taivanio į Bendriją ir toliau didėtų ir kad jo kainos kristų, jei būtų panaikintos galiojančios antidempingo priemonės. Nustatyta, kad net ir galiojant priemonėms, importo iš Taivanio apimtis padidėjo. Be to, negalima atmesti prielaidos, kad netaikant priemonių, santykinai aukštesnė kaina Bendrijos rinkoje paskatintų nukreipti Taivanio eksportą, kuris šiuo metu siunčiamas į kitas trečiąsias šalis, į Bendrijos rinką. (52) Dėl Bendrijos pramonės pelningumo lygio, nustojus galioti importui iš Taivanio taikomoms antidempingo priemonėms, gali būti numatytos dvi pagrindinės hipotezės. Pirma, Bendrijos pramonė ir toliau pardavinėtų tokiomis pat kainomis, kurios sumažintų jos rinkos dalį, o ilgalaikiu laikotarpiu turėtų tiesioginių pasekmių jos pelningumui. Antra, Bendrijos pramonė sumažins kainas tai daliai savo pardavimų, kuriai iškils didžiausia Taivanio konkurencija, ir dėl to sumažės jos konkurencingumas. Įvertinta, kad pirmuoju atveju Bendrijos pramonė neteks dar 2,5 % rinkos dalies, o trumpalaikiu laikotarpiu pelningumas sumažės 9,5 %. Jei Bendrija laikytųsi kainų mažinimo tendencijos, pelningumas sumažėtų nuo 5,6 % iki 2,7 %. Todėl, abiem atvejais importas, kurio kilmės šalis Taivanis, dempingo kainomis darytų žalą Bendrijos pramonei. 3. Išvada dėl žalingo dempingo pakartotinio atsiradimo (53) Tiriamuoju laikotarpiu importo iš Taivanio dempingo kainomis kainos sumažėjo 14 %, kai šiuo laikotarpiu Bendrijos gamintojų kainos padidėjo 3 %. Dėl to importo iš Taivanio rinkos dalis padidėjo nuo 1,5 % 1994 m. iki 5,3 % tiriamuoju laikotarpiu, t. y., 253 %. Be to, kai importas iš Taivanio pradėjo užpildyti Baltarusijos paliktą vakuumą, Bendrijos pramonės finansinė situacija pradėjo blogėti. (54) Dideli produkcijos pajėgumai Taivanyje, kai kurie tik neseniai įdiegti, Bendrijos rinkoje galiojančių kainų patrauklumas ir dėl to atsirandanti eksporto vajaus rizika leidžia teigti, kad siekiant išvengti žalingo dempingo atsinaujinimo turėtų būti išsaugotos Taivaniui taikomos antidempingo priemonės. G. BENDRIJOS INTERESAS 1. Įvadas (55) Turėtų būti priminta, kad prieš tai atliktuose tyrimuose nustatyta, kad priemonių priėmimas nepažeidžia Bendrijos interesų. Be to, turėtų būti pažymėta, kad šis tyrimas yra peržiūra, todėl tai yra nagrinėjimas situacijos, kurioje jau taikytos antidempingo priemonės. Todėl dėl šio tyrimo laiko ir pobūdžio galima įvertinti taikomų antidempingo priemonių bet kokį neigiamą neprideramą poveikį suinteresuotoms šalims. Remiantis minėta informacija išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo tąsos arbapasikartojimo tikimybės, gali būti aiškiai teigiama, kad šiuo konkrečiu atveju Bendrijai nenaudinga išsaugoti šias priemones. Todėl, ir pagal Pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalį išnagrinėtas priemonių poveikis visoms procesiniuose veiksmuose dalyvaujančioms šalims ir priemonių netaikymo Taivaniui pasekmės. 2. Bendrijos pramonės interesas (56) Beveik dešimtmetį Bendrijos pramonei kenkė pigus (dempingo kainomis) importuojamas PSF. Kaip buvo nurodyta prieš tai, nagrinėjamų antidempingo priemonių tikslas – atkurti Bendrijos rinkoje Bendrijos gamintojų ir jų eksportuojančių kolegų trečiosiose šalyse sąžiningą konkurenciją – nevisiškai pasiektas. Bendrijos pramonė labai stengėsi pastaraisiais metai pagerinti savo produktyvumą, kad sumažintų savo produkcijos sąnaudas ir padidintų savo konkurencingumą šioje kainoms jautrioje rinkoje. Tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė skyrė ypatingą dėmesį racionalizacijai. Vienas Bendrijos gamintojas uždarė dvi gamybos priemones, kad sumažintų sąnaudas ir pagerintų savo produktyvumą. Atsižvelgiant į Bendrijos pramonės situaciją, ypač į tai, kad ji negalėjo visiškai atsigauti po ekonominių sunkumų, susidariusių dėl importo dempingo kainomis, manoma, kad netaikant priemonių visiškai įmanomas Bendrijos pramonės situacijos tolimesnis blogėjimas. Dėl to gali labai sumažėti užimtumas ir galiausiai gali sumažėti gamintojų skaičius Bendrijoje. Be to, Bendrijos pramonės vykdomas restruktūrizavimas rodo, kad ši pramonė nepasiruošusi pasitraukti iš šio gamybos sektoriaus. Todėl antidempingo priemonių išsaugojimas būtų naudingas Bendrijos pramonei. 3. Poveikis naudotojams (57) Nė vienas Bendrijos naudotojas neatsakė klausimyną, kurį Komisija išsiuntė šio tyrimo metu. Nepateikta jokių įrodymų dėl galiojančių priemonių poveikio jų produkcijos sąnaudoms. Todėl negalėjo būti išnagrinėtas galiojančių priemonių poveikis naudotojų produkcijos sąnaudoms. (58) Dvi Bendrijos naudotojų asociacijos pateikė informaciją ir paprašė nutraukti priemones. Pagal šią pateiktą informaciją buvo teigiama, kad Bendrijos pramonė negali patenkinti paklausos. Be to, vienos PSF rūšies, t. y., sintetinio pluoštinio užpildo, tam tikri naudotojai pranešė Komisijai, kad šios rūšies pagrindinis Bendrijos gamintojas negali patenkinti jų poreikių. Nepaisant to, atrodo, kad nagrinėtu laikotarpiu Bendrijos rinkoje nebuvo jokio konkretaus trūkumo. Antidempingo priemonių tikslas nėra neleisti importuoti į Bendrijos rinką, bet panaikinti nesąžiningą prekybą ir išvengti dempingo kainomis vykdomo ir žalingo importo iškreipiančio poveikio. Šiuo konkrečiu atveju atrodo, kad šios priemonės netrukdė importuoti į Bendrijos rinką. Kaip jau buvo minėta, nagrinėjamu laikotarpiu labai padidėjo importas iš Taivanio. Be to, nustatyta, kad atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonei būdingas didelis produkcijos pajėgumas, ir į tai, kad yra kitų, ne Bendrijos tiekėjų, bendro pasiūlos trūkumo rizika yra labai maža, jei ji tokia iš vis yra. (59) Be to, kai kurios suinteresuotos šalys teigė, kad Bendrijoje pagamintų produktų, į kuriuos įeina PSF, tarptautinę konkurencinę poziciją žlugdo tęsiamos arba iš naujo pradedamos taikyti antidempingo priemonės. Šis argumentas negali būti priimtas, nes PSF, naudojamas Bendrijoje gaminti eksportuoti skiriamus produktus, gali būti įvežamas į Bendriją be jokio muito pagal laikino įvežimo perdirbti procedūrą. Be to, atsižvelgiant į tai, kad nagrinėjamos antidempingo priemonės galioja bent penkerius metus, šios suinteresuotos šalys turėjo galimybę pateikti įrodymus apie šių priemonių poveikį jų produkcijos sąnaudoms ir jų tarptautiniam konkurencingumui, bet šiuo požiūriu negauta jokios informacijos. Vadovaujantis prieš tai pateikta informacija, ir kadangi šios priemonės galioja tam tikrą laikotarpį ir būtų išlaikytos tame pačiame lygyje, gali būti daroma išvada, kad jos nereikštų vartotojų situacijos pablogėjimo, jei toks įmanomas. 4. Pasekmės konkurencijai Bendrijos rinkoje (60) Teigta, kad antidempingo muito tolesnis taikymas darytų įtaką konkurencijos lygiui Bendrijos PSF rinkoje, nes jis sukurtų Bendrijos pramonei stipresnę poziciją. Dėl konkurencinės aplinkos Bendrijos rinkoje, galiojančios priemonės nėra tokios, kad užkirstų kelią nagrinėjamiems eksportuojantiems gamintojams į Bendrijos rinką. Todėl jos leis šiems eksportuojantiems gamintojams ir toliau dalyvauti rinkoje. Turėtų būti prisiminta, kad naudotojų pramonės šakoms ir kitiems ūkio subjektams visada patinka, kad rinkoje veikia daug konkurentų. Todėl, susijusio produkto naudotojai ir toliau galės naudotis rinkos, skatinamos daugelio tiekėjų, nauda. 5. Išvada (61) Vadovaujantis prieš tai pateiktais faktais ir ypač pastebėjimais, ir išnagrinėjus Bendrijos pramonės ir susijusio produkto naudotojų asociacijos pateiktus argumentus, prieita išvados, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių panaikinti galiojančias priemones importui iš Taivanio. H. PROCESINIŲ VEIKSMŲ PRIEŠ KORĖJĄ NUTRAUKIMAS (62) Atsižvelgiant į 26 dalyje pateiktas išvadas, šiuo metu Korėjai taikomos priemonės nebepateisinamos. Pagal Pagrindinio reglamento 11 straipsnį kartu su 9 straipsniu, jei po konsultacijų nusprendžiama, kad apsaugos priemonės nereikalingos, ir jei Patariamasis komitetas neprieštarauja, tyrimas arba procesiniai veiksmai nutraukiami. (63) Pagal prieš tai pateiktą informaciją Komisija priėjo išvados, kad šiuo metu galiojančios prieš Korėją nukreiptos priemonės nereikalingos ir kad procesiniai veiksmai turėtų būti nutraukti. I. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (64) Vadovaujantis prieš tai pateikta informacija, kaip nustatyta Pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, PSF importui, kurio kilmės šalis Taivanis, taikomi, Reglamentu (EEB) Nr. 3017/92 nustatyti antidempingo muitai turėtų būti išsaugoti. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ 1 straipsnis 1. Nustatomas galutinis antidempingo muitas poliesterio sintetinių pluoštų, nesukarštų, nesušukuotų arba kitaip neparuoštų verpimui, šiuo metu klasifikuojamų KN kodo 55032000 pozicijoje, importui iš Taivanio. 2. Muitas, apskaičiuotas pagal produkto grynąją kainą Bendrijos pasienyje, prieš sumokant mokestį, yra lygus 13 % poliesterio sintetiniams pluoštams, kurių kilmės šalis Taivanis (papildomas TARIC kodas 8195), išskyrus toliau išvardytų kompanijų pagamintiems sintetiniams pluoštams, kuriems taikomi tokie tarifai: Far Eastern Textile Ltd, Taipėjus (papildomas TARIC kodas 8192) | 6,8 % | Nan Ya Plastics Corporation, Taipėjus (papildomas TARIC kodas 8193) | 5,9 % | Shinkong Synthetic Fibres Co., Taipėjus (papildomas TARIC kodas 8194) | 13,0 % | 2 straipsnis Nutraukiami antidempingo procesiniai veiksmai dėl poliesterio sintetinių pluoštų, kurių kilmės šalis Taivanis, importo. 3 straipsnis Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų nuostatos. 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų Oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. liepos 29 d. Tarybos vardu Pirmininkas S. Hassi [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/1998 (OL L 128, 1998 4 30, p. 18). [2] OL L 348, 1988 12 17, p. 49. [3] OL L 209, 1988 8 2, p. 1. [4] OL L 306, 1992 10 22, p. 1. [5] OL L 9, 1993 1 15, p. 2. [6] OL L 189, 1996 7 30, p. 13. [7] OL C 125, 1997 4 22, p. 4. [8] OL C 213, 1997 7 15, p. 4. [9] OL C 321, 1997 10 22, p. 12. --------------------------------------------------