L 400/300 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
  
Tarybos sprendimas  
2006 m. gruodžio 19 d. 
dėl specialiosios programos „Paj ėgumai“,  
įgyvendinan čios Europos bendrijos mokslini ų tyrimų,  
technologin ės plėtros ir demonstracin ės  
veiklos septint ąją bendrąją program ą (2007–2013 m.) 
(tekstas svarbus EEE) 
(2006/974/EB) 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 166 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę 1, 
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę 2, 
                                                 
1 2006 m. lapkri čio 30 d. nuomon ė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 
2 OL C 185, 2006 8 8, p. 10. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/301 
 kadangi: 
(1) Remiantis Sutarties 166 straipsnio 3 dalimi,  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos sprendimas Nr. 967/2006/EB d ėl Europos bendrijos mokslini ų tyrimų, 
technologin ės plėtros ir demonstracin ės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–
2013 m.)1 (toliau – Bendroji programa) turi b ūti įgyvendinamas vykdant speciali ąsias 
programas, kuriose nustatomos išsamios j ų įgyvendinimo taisykl ės, trukmė ir numatomos 
reikalingos priemon ės. 
(2) Bendrosios programos strukt ūrą sudaro keturios veiklos r ūšys: tarpvalstybinis 
bendradarbiavimas politikos apibr ėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), moksliniai 
tyrimai, vykdomi mokslini ų tyrimų bendruomen ės iniciatyva („Id ėjos“), parama mokslo 
darbuotoj ų mokymui ir karjeros pl ėtrai („Žmon ės“) ir parama mokslini ų tyrimų 
pajėgumams stiprinti („Paj ėgumai“). Šia Speciali ąja programa tur ėtų būti siekiama vykdyti 
„Pajėgumų“ programoje numatyt ą netiesiogin ę veiklą. 
(3) Šiai Specialiajai programai tur ėtų būti taikomos įmonių, mokslini ų tyrimų centrų ir 
universitet ų dalyvavimo bei mokslini ų tyrimų rezultatų sklaidos taisykl ės, skirtos 
Bendrajai programai (toliau – da lyvavimo ir sklaidos taisykl ės). 
                                                 
1 OL L 391, 2006 12 30, p. 19. 
L 400/302 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 (4) Bendroji programa tur ėtų papildyti valstyb ėse narėse vykdom ą veiklą, taip pat kitus 
Bendrijos veiksmus, kuri ų reikia bendroms strategin ėms pastangoms įgyvendinant 
Lisabonos tikslus, vis ų pirma ja vykdant greta veiklos, susijusios su strukt ūriniais fondais, 
žemės ūkiu, švietimu, mokymu, kult ūra, konkurencingumu ir inovacijomis, pramone, 
sveikata, vartotoj ų apsauga, užimtumu, energetik a, transportu ir aplinka. 
(5) Pagal ši ą Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MV Į susijusi veikla tur ėtų 
papildyti veikl ą, vykdom ą pagal Bendr ąją konkurencingumo ir inovacij ų programą, ir tokiu 
būdu panaikinti atotr ūkį tarp mokslini ų tyrimų ir inovacij ų bei skatinti vis ų rūšių 
inovacijos. 
(6) Įgyvendinant ši ą Specialiąją programą gali prireikti papildom ų programų, kuriose 
dalyvautų tik tam tikros valstyb ės narės, Bendrijai tekt ų dalyvauti keli ų valstybių narių 
vykdomose programose arba tekt ų įkurti bendr ąsias įmones ar kitas strukt ūras, kaip 
apibrėžta Sutarties 168, 169 ir  171 straipsniuose. 
(7) Šioje Specialiojoje programoje tur ėtų būti numatytas įnašas į Europos investicij ų banką 
(EIB), skirtas „rizikos  pasidalijimo finansin ė priemonei“ sukurti, kad b ūtų sudarytos 
geresnės sąlygos gauti paskolas iš EIB. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/303 
 (8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, Bendrija sudar ė keletą tarptautini ų susitarim ų 
mokslinių tyrimų srityje, taip pat reik ėtų stiprinti tarptautin į bendradarbiavim ą šioje srityje 
siekiant dar labiau įtraukti Bendrij ą į pasaulinę mokslini ų tyrimų bendruomen ę. Todėl ši 
Specialioji programa tur ėtų būti atvira b ūtinus susitarimus sudariusioms šalims, o projekt ų 
lygiu ir abipus ės naudos pagrindu – tre čiųjų šalių subjektams ir tarptautin ėms mokslinio 
bendradarbiavimo organizacijoms. 
(9) Pagal ši ą programą vykdoma mokslini ų tyrimų veikla tur ėtų būti vykdoma laikantis 
pagrindini ų etikos princip ų, įskaitant Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje 
išdėstytus principus. 
(10) Įgyvendinant Bendr ąją programą turėtų būti prisidedama prie tvaraus vystymosi skatinimo. 
(11) Reik ėtų užtikrinti patikim ą Bendrosios programos finans ų valdymą ir jos įgyvendinim ą 
kuo veiksmingesniu ir vartotojui priimtinesniu b ūdu, užtikrinant teisin į tikrumą ir sąlygų 
visiems dalyviams dalyvauti programoje sudarym ą laikantis 2002 m. birželio 25 d. 
Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio reglamento1 ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 
2342/20022, nustatan čio išsamias to finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kit ų 
vėlesnių pakeitimų nuostatų. 
                                                 
1 OL L 248, 2002 9 16, p.1. 
2 OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pake itimais, padarytais Ko misijos reglamentu 
(EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3). 
L 400/304 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 (12) Pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglament ą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 d ėl 
Europos Bendrij ų finansinių interesų apsaugos 1, 1996 m. lapkri čio 11 d. Tarybos 
reglament ą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 d ėl Komisijos atliekam ų patikrinim ų ir 
inspektavim ų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrij ų finansinius interesus nuo 
sukčiavimo ir kit ų pažeidim ų 2 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (EB) 
Nr. 1073/1999 d ėl Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) atliekam ų tyrimų 3 taip 
pat reikėtų imtis atitinkam ų Europos bendrij ų finansinius interesus atitinkan čių priemoni ų, 
kad būtų stebimas tiek suteiktos finansin ės paramos, tiek ši ų lėšų panaudojimo 
veiksmingumas, siekiant išvengti pažeidim ų ir sukčiavimo, ir reik ėtų imtis reikiam ų 
veiksmų siekiant susigr ąžinti prarastas, neteisingai išmok ėtas ar netinkamai panaudotas 
lėšas. 
(13) Šiam sprendimui įgyvendinti reikalingos priemon ės iš esmės yra valdymo priemon ės ir 
todėl turėtų būti patvirtinamos laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 
1999/468/EB, nustatan čio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais 
tvarką 4, 4 straipsnyje nustatytos valdymo proced ūros. Kita vertus, d ėl mokslini ų tyrimų, 
kuriuose naudojami žmogaus embrionai ir žmogaus embriono kamienin ės ląstelės, kyla 
specifinių etinių klausimų, kaip nurodyta šio sprendi mo 4 straipsnyje, tod ėl tokių projektų 
finansavimo priemon ės turėtų būti patvirtinamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5 
straipsnyje nustatytos reguliavimo proced ūros.  
                                                 
1 OL L 312, 1995 12 23, p. 1.  
2 OL L 292, 1996 11 15, p. 2. 
3 OL L 136, 1999 5 31, p. 1. 
4 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytas Sprendimu 2006/512/EB. 
(OL L 200, 2006 7 22, p. 11). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/305 
 (14) Specialiajai programai „Paj ėgumai“ Europos Bendrij ų bendrajame biudžete turi b ūti skirta 
atskira biudžeto eilut ė. 
(15) Įgyvendinant ši ą programą ne mažiau d ėmesio reik ėtų skirti lyčių aspekto integravimui ir 
inter alia  darbo sąlygoms, skaidrumui ir pagal ši ą programą finansuojamuose projektuose 
ir programose priimt ų dirbti mokslo darbuotoj ų karjeros pl ėtrai; visiems šiems aspektams 
2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija d ėl Europos mokslinink ų chartijos ir 
Mokslinink ų priėmimo į darbą elgesio kodekso suteikia orientacin į pagrindą tuo pat metu 
išlaikant jo savanorišk ą pobūdį, 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
1 straipsnis 
Specialioji programa „Paj ėgumai“, skirta Bendrijos veiklai mokslini ų tyrimų ir technologin ės 
plėtros srityje, įskaitant demonstracin ę veiklą, (toliau – Specialioji programa) yra patvirtinama 
2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 
L 400/306 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 2 straipsnis 
Pagal Speciali ąją programą remiama „Paj ėgumų“ veikla, t. y. pagrindiniai Europos mokslini ų 
tyrimų ir inovacij ų pajėgumų aspektai: 
a) mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros; 
b) mažoms ir vidutin ėms įmonėms (MVĮ) skirti moksliniai tyrimai; 
c) žini ų regionai; 
d) mokslini ų tyrimų potencialas; 
e) mokslas visuomen ėje; 
f) parama nuosekliam mokslini ų tyrimų politikos pl ėtojimui; 
g) tarptautinio bendradarbiavimo veikla. Įgyvendinant ši ą Specialiąją programą gali prireikti papildom ų programų, kuriose dalyvaut ų tik tam 
tikros valstyb ės narės, Bendrijai tekt ų dalyvauti keli ų valstybių narių vykdomose programose arba 
tektų įkurti bendras įmones ar kitas strukt ūras, kaip apibr ėžta Sutarties 168, 169 ir 
171 straipsniuose. 
Šios veiklos tikslai ir pagrindin ė
s kryptys yra nurodyti I priede. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/307 
 3 straipsnis 
Pagal Bendrosios programos II pried ą, Specialiosios programos vykdym ui reikalinga suma yra 
4097 milijonai EUR, iš kuri ų mažiau nei 6 % skiriami Komisijos administracin ėms išlaidoms. 
Orientacinis šios sumos paskir stymas pateiktas II priede. 
4 straipsnis 
1. Visa pagal Speciali ąją programą atliekama mokslini ų tyrimų veikla vykdoma laikantis 
pagrindini ų etikos princip ų. 
2. Pagal ši ą programą nefinansuojamos šios mokslini ų tyrimų sritys: 
– mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama klonuoti žmones reprodukcijos tikslais, 
– mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus genetini am paveldui pakeisti, kai šie 
pakeitimai gali b ūti paveldimi 1, 
– mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus embrionams kurti tik mokslini ų tyrimų ar 
kamienini ų ląstelių įsigijimo tikslais, įskaitant somatini ų ląstelių branduoli ų 
perkėlimą. 
                                                 
1 Moksliniai tyrimai, susij ę su lytinių liaukų vėžio gydymu, gali b ūti finansuojami. 
L 400/308 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 3. Suaugusi ų žmonių ir embrion ų kamienini ų ląstelių moksliniai tyrimai gali b ūti 
finansuojami atsižvelgiant į mokslinio pasi ūlymo turin į ir susijusios (-i ų) valstybės (-ių) 
narės (-ių) teisinį pagrindą. 
Paraiškoje d ėl žmogaus embrionini ų kamienini ų ląstelių mokslinių tyrimų finansavimo 
prireikus pateikiama išsami informacija apie licencijavim ą ir kontrol ės priemon ės, kurių 
imsis valstybi ų narių kompetentingos institucijos, taip pat išsami informacija apie etin į 
patvirtinim ą (-us), kuris bus suteiktas (-i). 
Dėl žmogaus embrionini ų kamienini ų ląstelių gavimo institucijoms, organizacijoms 
ir mokslo darbuotojams taikoma griežta licencijavimo ir kontrol ės tvarka pagal 
atitinkamos (- ų) valstybės (-ių) narės (-ių ) teisinę sistemą. 
4. Pirmiau nustatytos mokslini ų tyrimų sritys antrame šios pr ogramos etape (2010–2013 m.) 
peržiūrimos atsižvelgiant į mokslo pažang ą. 
5 straipsnis 
1. Specialioji programa įgyvendinama pagal Bendrosios pr ogramos III priede nustatytas 
finansavimo schemas. 
2. Šios Specialiosios programos III priede nustatoma tvarka, kurios laikantis Europos 
investicijų bankui suteikiama dotacija rizikos pasidalijimo finansinei priemonei įsteigti. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/309 
 3. Šios Specialiosios programos IV priede  pateikiama galima bendro nacionalini ų mokslini ų 
tyrimų programų įgyvendinimo iniciatyva, kuriai gal ėtų būti taikomas atskiras sprendimas 
remiantis Sutartie s 169 straipsniu. 
4. Šiai Specialiajai programai taikomos da lyvavimo ir informacijos sklaidos taisykl ės. 
6 straipsnis 
1. Komisija sudaro Specialiosios programos įgyvendinimo darbo program ą, kurioje išsamiau 
išdėstomi I priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai ir atskiroms 
temoms, pagal kurias kvie čiama teikti paraiškas, taikomos finansavimo schemos bei 
įgyvendinimo grafikas. 
2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkam ą mokslini ų tyrimų veiklą, kurią vykdo 
valstybės narės, asocijuotosios šalys ir  Europos bei tarptautin ės organizacijos, ir į Europos 
pridėtinės vertės sukūrimą bei poveik į pramonės konkurencingumui ir kitoms Bendrijos 
politikos kryptims. Prireikus ji atnaujinama. 
3. Pasi ūlymai dėl netiesiogin ės veiklos pagal finansavimo schemas įvertinami ir projektai 
atrenkami atsižvelgiant į dalyvavimo ir rezultat ų sklaidos taisykli ų 15 straipsnio 1a dalyje 
nustatytus kriterijus.  
L 400/310 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 4. Darbo programoje gali b ūti nustatytos: 
a) organizacijos, gaunan čios lėšas naryst ės mokesčio forma; 
b) paramos veiksmai, skirti veiklai, kuri ą vykdo special ų statusą turintys juridiniai 
asmenys. 
7 straipsnis 
1. Už Specialiosios programos įgyvendinim ą atsako Komisija. 
2. 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta valdymo proced ūra taikoma tvirtinant šias priemones: 
a) 6 straipsnyje nurodyt ą darbo program ą, įskaitant naudotinas finansavimo schemas, 
kvietimų teikti pasi ūlymus turin į ir taikytinus vertinim o bei atrankos kriterijus; 
b) bet kok į II priede pateikto orientaci nio sumos paskirstymo pakeitim ą; 
c) 2 straipsnyje nurodyt ų a–g veiksm ų finansavimo patvirtinim ą, kai pagal ši ą programą 
numatoma finansavimo Bendrijos l ėšomis suma yra lygi 0,6 milijono EUR arba 
didesnė; 
d) Bendrosios programos 7 straipsnio 2 da lyje ir 7 straipsnio 3 dalyje nurodyt ų 
įvertinimų orientacini ų gairių parengim ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/311 
 3. 8 straipsnio 3 dalyje nu statyta reguliavimo proced ūra taikoma tvirtinant veiklos, kurios 
metu naudojami žmogaus embrionai ir kamienin ės žmogaus embriono l ąstelės, 
finansavim ą. 
8 straipsnis 
1. Komisijai padeda komitetas. 
2. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. 
 Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 da lyje nustatytas la ikotarpis yra du m ėnesiai. 
3. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai. 
 Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 da lyje nustatytas la ikotarpis yra du m ėnesiai. 
4. Komisija reguliariai informuoja komitet ą apie bendr ą Specialiosios programos 
įgyvendinimo pažang ą ir laiku pateikia jam informacij ą apie visus pagal ši ą programą 
pasiūlytus ar finansuojamus MTTP veik smus, kaip nustatyta V priede. 
5. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 
L 400/312 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 9 straipsnis 
Komisija pasir ūpina Bendrosios programos 7 straipsnyj e numatyta nepriklausoma Specialiosios 
programos srityse vykdomos veiklos steb ėsena, įvertinimu ir perži ūra. 
10 straipsnis 
Šis sprendimas įsigalioja tre čią dieną po jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje . 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 19 d. 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
                                                                      J. KORKEAOJA 
 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/313 
 I PRIEDAS  
MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI,  
PAGRINDIN ĖS TEMŲ IR VEIKLOS KRYPTYS 
ĮVADAS 
Šia Speciali ąja programa bus stiprinami visos Europos mokslini ų tyrimų ir inovacij ų pajėgumai ir 
užtikrinamas optimalus j ų panaudojimas. Šis tikslas bus pasiektas: 
– užtikrinant geriausi ą mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų panaudojim ą ir plėtrą; 
– stiprinant MV Į inovacijų pajėgumus ir j ų sugebėjimą pasinaudoti moksliniais tyrimais; 
– remiant moksliniais tyrimais užsiiman čias region ų grupes; 
– realizuojant mokslini ų tyrimų potencial ą ES regionuose, kurie priskiriami konvergencijos 
tikslui, ir atokiausiuose regionuose; 
– suartinant moksl ą ir visuomen ę siekiant harmoningo mokslo ir technologij ų integravimo į 
Europos visuomen ę; 
– remiant nuosekl ų mokslinių tyrimų politikos pl ėtojimą ir 
– vykdant veiksmus ir taikant priemones, remian čias tarptautin į bendradarbiavim ą. 
L 400/314 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Bus tinkamai atsižvelgiama į tvaraus vystymosi princip ą ir lyčių lygybę. Be to, vykdytin ų mokslinių 
tyrimų etinių, socialini ų, teisinių ir platesni ų kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybi ų, taip 
pat mokslo ir technologin ės plėtros bei numatymo socialini ų ir ekonomini ų pasekmių svarstymas 
tam tikrais atvejais sudarys dal į pagal šią Specialiąją programą atliekamos veiklos. 
Šioje Specialiojoje programoje gali b ūti imamasi ne Bendrijos program ų koordinavimo veiksm ų 
pagal ERA-NET schem ą, taip pat Bendrija gali dalyvauti bendrai įgyvendinamose nacionalin ėse 
mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis),  kaip nurodyta Specia liojoje programoje 
„Bendradarbiavimas“. 
Bus ieškoma s ąveikos ir papildomumo su kitomis Bendrij os politikos kryptimis ir programomis, 
pavyzdžiui, su Bendrijos region ų ir sanglaudos politika, strukt ūriniais fondais, Konkurencingumo ir 
inovacijų programa ir atitinkamomis švietimo bei mokymo programomis 1. 
                                                 
1 Siekiant sudaryti palankesnes s ąlygas programos įgyvendinimui, kiekvieno programos 
komiteto pos ėdžio, kaip nustatyta darbotvark ėje, atveju, Komisija vadovaudamasi 
nustatytomis gair ėmis padengs vieno kiekvienos valstyb ės narės atstovo ir vieno kiekvienos 
valstybės narės eksperto ar konsultanto išlaidas , susijusias su tai darbotvark ės punktais, 
kuriems valstybei narei reikia specifin ės ekspertiz ės. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/315 
 Etiniai aspektai 
Vykdant ši ą Specialiąją programą ir atliekant joje numatyt ą mokslini ų tyrimų veiklą, reikia laikytis 
pagrindini ų etikos princip ų. Jie apima inter alia  ES pagrindini ų teisių chartijoje nurodytus 
principus, įskaitant žmogaus orumo ir žmogaus gyvyb ės apsaugą, asmens duomen ų ir privatumo 
apsaugą, taip pat gyv ūnų ir aplinkos apsaug ą pagal Bendrijos teis ę ir naujausias atitinkam ų 
tarptautini ų konvencij ų, gairių bei elgesio kodeks ų redakcijas, pavyzdžiui,  Helsinkio deklaracij ą, 
Europos Tarybos žmogaus teisi ų ir biomedicinos konvencij ą, pasirašyt ą 1997 m. balandžio 4 d. 
Ovjede, ir jos papildomus protokolus, JT Vaiko teisi ų konvencij ą, UNESCO priimt ą Visuotinę 
žmogaus genomo ir žmogaus teisi ų deklaracij ą, JT Bakteriologini ų ir toksini ų ginklų konvencij ą 
(BTGK), Tarptautin ę sutartį dėl maisto ir žem ės ūkio paskirties augal ų genetinių išteklių bei 
atitinkamas Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas. 
Taip pat bus atsižvelgta į Europos patar ėjų grupės etinių biotechnologijos padarini ų klausimais 
(1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir nauj ųjų technologij ų etikos grup ės (nuo 1998 m.) nuomones. 
Laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į Europoje egzistuojan čius požiūrių 
skirtumus, mokslini ų tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teis ės aktais ir etikos taisykl ėmis, 
galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi mokslinia i tyrimai. Bet kokiu atveju taikomos 
nacionalin ės nuostatos, ir jokie moksliniai tyri mai, uždrausti kurioje nors valstyb ėje narėje ar kitoje 
šalyje, nebus finansuojami iš Bendrijos l ėšų toje valstyb ėje narėje ar šalyje. 
L 400/316 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tam tikrais atvejais mokslini ų tyrimų projektų įgyvendinantys asmenys, prieš prad ėdami MTTP 
veiklą, privalo prašyti atitinkam ų nacionalini ų ar vietos etikos komitet ų pritarimo. Komisija 
sistemingai etiniu poži ūriu apsvarstys pasi ūlymus, kurie susij ę su etikos poži ūriu opiais klausimais 
arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į etinius aspektus. Tam tikrais atvejais etin į svarstym ą 
galima atlikti projekto įgyvendinimo metu. 
Nebus finansuojama jokia visose valstyb ėse narėse uždrausta mokslini ų tyrimų veikla. 
Prie Sutarties prid ėtame Protokole d ėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės reikalaujama, kad Bendrija ir 
valstybės narės, formuodamos ir įgyvendindamos Bendrijos politik ą, įskaitant mokslini ų tyrimų 
politiką, visapusiškai atsižvelgt ų į gyvūnų sveikatos ir gerov ės reikalavimus. 1986 m. lapkri čio 
24 d. Tarybos direktyvoje 86/609/EEB d ėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su 
eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojam ų gyvūnų apsauga, suderinimo1 reikalaujama, 
kad visi bandymai b ūtų rengiami taip, kad juos atliekant gyv ūnai nepatirt ų bereikalingos baim ės ir 
nereikalingo skausmo ar kan čių; būtų naudojama kuo mažiau gyv ūnų; kad būtų naudojami 
mažiausiai neurofiziologiškai jautr ūs gyvūnai; būtų sukeliama kuo mažiau skausmo, kan čių, baimės 
ar ilgalaik ės žalos. Gyv ūnų genetinio paveldo keitimas ir gyv ūnų klonavimas gali b ūti svarstomas 
tik tuomet, kai tikslai yra etikos poži ūriu pateisinami, o esan čios sąlygos užtikrina gyv ūnų gerovę 
bei yra laikomasi biologin ės įvairovės principų. 
                                                 
1 OL L 358, 1986 12 18, p. 1. Direktyva su pakeitim ais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos Direktyva 2003/65/EB (OL L 230, 2003 9 16, p. 32). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/317 
 Įgyvendinant ši ą programą, Komisija nuolat steb ės mokslo pažang ą ir nacionalines bei tarptautines 
nuostatas, kad b ūtų atsižvelgta į visus poky čius. 
Etikos, susijusios su mo kslo ir technologine pl ėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal šios 
programos dal į „Mokslas visuomen ėje“. 
1. MOKSLINI Ų TYRIMŲ INFRASTRUKT ŪROS 
Tikslas 
Geriausios esamos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros Europoje panaudojimo ir pl ėtros optimizavimas 
ir pagalba visose mokslo ir technologij ų srityse kuriant nauj ą visai Europai svarbi ą infrastrukt ūrą, 
kurios reikia, kad Europos mokslo bendruomen ė išliktų mokslini ų tyrimų pažangos priešakyje ir 
galėtų padėti pramonei sustiprinti savo žini ų bazę ir savo technologij ų išmanym ą. 
L 400/318 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Požiūris 
Kad Europa tapt ų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žini ų ekonomika pasaulyje, jai b ūtinos 
šiuolaikin ės ir veiksmingos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros, užtikrinan čios jai lyder ės poziciją 
mokslo ir technologij ų srityje. Mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros vaidina esmin į vaidmenį kuriant 
žinias ir technologijas bei jas skleidžiant, pritaik ant ir panaudojant, taip skatinant inovacijas ir 
prisidedant prie Europos mokslini ų tyrimų erdvės plėtojimo. Galimyb ė jomis naudotis visose 
mokslo ir technologij ų srityse tampa vis aktualesn ė ir svarbesn ė kuriant įrodymais pagr įstą politiką. 
Daug mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų, išaugusi ų iš didelių įrenginių, skirtų beveik išimtinai vienai 
disciplinai, virto infrastrukt ūromis, teikian čiomis paslaugas įvairioms mokslinink ų bendruomen ėms. 
Dėl informacini ų ir ryšių technologij ų naujausia infrastrukt ūros koncepcija taip pat išsipl ėtė, 
apimdama išskirstytas technin ės įrangos sistemas, programin ę įrangą ir turinį, talpinant į didžiulį 
kiekį įvairių disciplinų žinių. 
Siūlomais veiksmais bus ypa č prisidedama prie žini ų plėtojimo, panaudojimo ir išsaugojimo, 
remiant mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras, grindžiamas į kompetencij ą orientuotu metodu „iš apa čios 
į viršų“ ir tiksliniu metodu. Strateginis informacini ų ir ryšių el. infrastrukt ūrų ir virtuali ų 
infrastrukt ūrų tobulinimas taip pat laikomas mokslo krypt į keičiančiu veiksniu. Valstyb ės narės 
toliau vaidins pagrindin į vaidmenį plėtojant ir finansuojant infrastrukt ūras. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/319 
 Sąvoka „mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros“ Bendrijos bendrojoje mokslini ų tyrimų ir technologin ės 
plėtros programoje reiškia įrenginius, išteklius ar paslaugas, b ūtinas mokslini ų tyrimų 
bendruomenei siekiant vykdyti mokslinius tyrimus visose mokslo ir technologij ų srityse. Šis 
sąvokos apibr ėžimas kartu su žmogiškaisiais ištekliais apima: 
– pagrindin ę įrangą ar priemoni ų rinkinį, naudojamus mokslini ų tyrimų tikslais; 
– žiniomis pagr įstus išteklius, pavyzdžiui, rinkinius, archyvus, susistemint ą informacij ą ar su 
duomenų tvarkymu susijusias sistemas, na udojamas moksliniuose tyrimuose; 
– informacin ėmis ir ryši ų technologijomis pagr įstas infrastrukt ūras, pavyzdžiui, tinkl ą, 
kompiuterin ę ir programin ę įrangą ir ryšių sistemas; 
– kitas unikalaus pob ūdžio priemones, naudojamas moksliniams tyrimams. 
Gali būti remiamos tik Europos mokslin ės bendruomen ės (akademin ės, viešosios ir pramon ės) 
interesus (veiklos rezultat ų ir galimyb ės pasinaudoti poži ūriu) aiškiai atitinkan čios mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūros ar jų tinklai. Infrastrukt ūros ar jų tinklai turi svariai prisid ėti prie Europos mokslini ų 
tyrimų pajėgumų plėtojimo.  
Pagal šią programą bus užtikrintas Specialiosios pr ogramos „Bendradarbiavimas“ temini ų 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų koordinavimas. 
L 400/320 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla 
Veikla apims šias veiksm ų kryptis: 
– optimizuoti esam ų mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų panaudojim ą ir gerinti j ų veiklos 
rezultatus; 
– skatinti nauj ų visos Europos intereso mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų kūrimą (arba esam ų 
infrastrukt ūrų esminį modernizavim ą), visų pirma remiantis Europos mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų strategijos forumo (E SFRI) atliekamu darbu; 
– taikyti paramos priemones, įskaitant param ą naujiems poreikiams. 
1.1. Esamos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros 
Su mokslini ų tyrimų infrastrukt ūromis susijusi ų veiksmų tikslas yra stiprinti speciali ų Europos 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų pajėgumus bei veiklos rezultatus ir skatinti vartotoj ų bendruomenes 
naudotis mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų teikiamomis galimyb ėmis bei jų įsipareigojimu investuoti 
į pažangiausius mokslinius tyrimus. Ši veikla apima Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų 
optimizavimo r ėmimą integruojant paj ėgumus ir pastangas, kurio rezultatai b ūtų itin veiksmingas 
įrangos, ištekli ų ir paslaug ų panaudojimas visose mokslo ir technologij ų srityse ir kuris sudaryt ų 
sąlygas tarpvalstybiniu mastu pa sinaudoti esamomis infrastrukt ūromis. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/321 
 1.1.1. Integravimo veikla 
Geriausioms mokslini ų tyrimų infrastrukt ūroms reikia dideli ų ir ilgalaiki ų investicij ų į išteklius 
(žmogiškuosius ir finansinius). Jomis tur ėtų naudotis kuo didesn ė mokslinink ų bendruomen ė ir 
vartotojų pramonės Europos mastu. Be to, reik ia nuolat skatinti mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų 
pajėgumų ir veiklos rezultat ų Bendrijos lygiu optimizavim ą ir stiprinim ą, kad būtų tinkamai 
reaguojama į naujus ir augan čius poreikius mokslo srityje. Šiam tikslui pasiekti reik ėtų koordinuotai 
skatinti tų infrastrukt ūrų panaudojim ą ir plėtojimą, įskaitant jų modernizavim ą. 
Bendrija tur ėtų prisidėti prie šio tikslo skatindama integravimo veikl ą. Ja bus užtikrinta, kad 
Europos mokslo darbuotojai, įskaitant pramon ės srities, taip pat MV Į ir nutolusi ų bei atokiausi ų 
regionų mokslo darbuotojus, savo moksliniams tyrimams vykdyti tur ėtų galimybę pasinaudoti 
geriausiomis mokslini ų tyrimų infrastrukt ūromis, remiant integruot ą su infrastrukt ūra susijusi ų 
paslaugų teikimą mokslo bendruomenei Europos lygiu ir a titinkamais atvejais tarptautiniu lygiu. 
Integravimo veikla taip pat tur ėtų būti siekiama Europos mastu geriau susisteminti mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų veiklos metodus, skatinti bendr ą jų pajėgumų bei veiklos rezultat ų plėtojimą. 
L 400/322 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Su esamomis mokslini ų tyrimų infrastrukt ūromis susijusi integravimo veikla bus įgyvendinama 
skelbiant: 
– „iš apačios į viršų“ metodu pagr įstus kvietimus teikti para iškas siekiant palengvinti 
tarpusavio koordinavim ą ir sukaupti bendrus infrastrukt ūromis besinaudojan čiųjų subjektų 
išteklius, tokiu b ūdu skatinant j ų bendradarbiavimo kult ūrą. Tokia veikla taip pat tur ėtų 
būti siekiama Europos mastu geriau susisteminti mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų veiklos 
metodus ir potenciali ų vartotojų pasinaudojimo jomis b ūdus, skatinti bendr ą jų pajėgumų 
bei veiklos rezultat ų plėtojimą ir darnų jų naudojim ą keliose srityse; 
– „tikslinius kvietimus teikti paraiškas“, kai tokie tiksliniai veiksmai teiks ilgalaik ę naudą 
remiant galimai svarbias mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras ir spartinant j ų atsiradim ą 
Bendrijos lygiu. Tokie veiksmai bus įgyvendinami juos glaudžiai koordinuojant su 
teminėse srityse vykdoma veikla, siekiant už tikrinti, kad visi veiksmai, kuri ų imamasi 
Europos lygiu pagal Bendrijos programas, tenkint ų atitinkam ų sričių mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų poreikius. Jau dabar galima nurodyti sritis 1, kuriose reikia sustiprinti esamas 
Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras ir jas geriau panaudoti, kad b ūtų galima 
patenkinti ilgalaikius strateginius akademini ų, viešųjų ir pramon ės mokslo suinteresuot ų 
subjektų bei plačiosios visuomen ės poreikius; tai b ūtų, pavyzdžiui, gyvosios gamtos 
mokslai ir j ų taikymas, informacin ės ir ryšių technologijos, pramon ės mokslini ų tyrimų 
plėtra, metrologija, parama tvariam vystymuisi, vis ų pirma aplinkos srityje, ir socialiniams 
bei humanitariniams mokslams. 
                                                 
1 Kurias taip pat nustat ė ESFRI. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/323 
 1.1.2. IRT paremtos el. infrastrukt ūros 
Išvystytos el. infrastrukt ūros mokslini ų tyrimų bendruomen ėms teikia svarbiausias paslaugas, 
grindžiamas sud ėtingais procesais, kuri ų tikslas – suteikti galimyb ę virtualioms bendruomen ėms 
naudotis IRT pagr įstais išskirstytais ištekliais (kompiuteriais, sujungimo galimyb ėmis, aprūpinimu 
įrankiais). Europinio poži ūrio ir susijusios europin ės veiklos šioje srityje sustiprinimas gali svariai 
prisidėti prie Europos mokslini ų tyrimų potencialo padidinimo ir jo panaudojimo, sutvirtinant el. 
infrastrukt ūras, tapsian čias Europos mokslini ų tyrimų erdvės kertiniu akmeniu, įvairias sritis 
apimančių inovacijų „pirmtaku“, mokslo krypt į keičiančiu veiksniu. Tai taip pat gali pad ėti 
integruoti tyr ėjų grupes iš nutolusi ų ir atokiausi ų regionų. 
Su elektronin ėmis infrastrukt ūromis susijusios si ūlomos veiklos, grindžiamos tiksliniais kvietimais 
teikti paraiškas, tikslas – skatinti tolesn ę didelio pralaidumo ir ger ų parametr ų ryšių (GÉANT) ir 
GRID tinkl ų infrastrukt ūrų plėtrą ir raidą bei stiprinti Europos kompiuterin ės įrangos paj ėgumus 
pabrėžiant būtinybę remti pasaulinio lygio išskirstyt ų superkompiuteri ų, duomenų saugojimo 
priemonių ir pažangi ų vizualizacijos priemoni ų stiprinim ą. Šios veiklos tikslas taip pat bus skatinti 
vartotojų bendruomenes naudotis tomis infrastrukt ūromis, atitinkamais atvejais sustiprinant j ų 
pasaulinę svarbą ir padidinant pasitik ėjimą jomis, remiantis GÉANT ir GRID tinklo infrastrukt ūrų 
pasiektais rezultatais ir vadova ujantis atvirais  tarpusavio s ąveikos standartais. 
L 400/324 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Reikės teikti koordinuot ą paramą skaitmenin ėms bibliotekoms, archyvams, duomen ų laikmenoms, 
duomenų saugojimui ir bendram ištekli ų kaupimui Europos lygiu siekiant sukurti duomen ų 
saugyklas mokslinei bendruomenei ir v ėlesnėms mokslinink ų kartoms. Bus nagrin ėjami 
pasitikėjimo elektronini ų infrastrukt ūrų duomenų pateikimu didinimo aspektai. Šia veikla taip pat 
bus siekiama numatyti ir įtraukti naujus reikalavimus ir sprendimus, kad b ūtų sukurti plataus masto 
bandymų stendai, skirti naujausioms technol ogijoms išbandyti ir naujiems vartotoj ų reikalavimams, 
įskaitant elektronin į mokymą, patenkinti. Elektronini ų infrastrukt ūrų svarstymo grup ė (eISG) 
reguliariai pad ės teikdama strategines rekomendacijas. 
1.2. Naujos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros 
Ši Specialioji programa pad ės skatinti nauj ų mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų kūrimą (įskaitant 
esamų infrastrukt ūrų esminio modernizavimo veiksmus), sutelkiant d ėmesį į „unikalias“ 
infrastrukt ūras, turinčias esminį ir paneuropin į poveikį atitinkam ų mokslo sri čių vystymuisi 
Europoje. 
1.2.1. Nauj ų mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų projektų tyrimai 
Tikslas – skatinti nauj ų mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų kūrimą pasitelkiant „iš apa čios į viršų“ 
metodu grindžiamus kvietimus teikti paraiš kas ir finansuojant apdovanojimus už nauj ų 
infrastrukt ūrų tyrimą ir jų kūrimo galimybi ų studijas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/325 
 1.2.2. Parama nauj ų mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų kūrimui 
Tikslas – skatinti nauj ų mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų kūrimą taikant „kintamosios geometrijos“ 
principą, pirmiausia remiantis ESFRI atliekamu darbu rengiant Europos veiksm ų planą, skirtą 
naujoms mokslini ų tyrimų infrastrukt ūroms. Darbo programoje bus nustatyti prioritetiniai 
projektai, kuriems gali b ūti skiriama Bendrijos parama. 
Su naujų infrastrukt ūrų kūrimu susijusi veikla bus įgyvendinama dviem etapais remiantis 
Bendrojoje programoje nustatyt ų kriterijų sąrašu. 
• 1 etapas: Parama parengiamajam etapui: 
Šiame pirmajame etape bus skelbiamas konkursas,  skirtas tik darbo programoje nustatytiems 
prioritetiniams projektams. Parengiamajam e etape bus parengti numatomos mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūros išsamūs kūrimo, teisin ės struktūros, valdymo ir daugiame čio planavimo planai bei 
galutinis suinteresuot ų subjektų susitarimas. Šiame parengiamajame etape Komisija vis ų pirma 
palengvins galimybes pasinaudoti finansiniais mechanizmais, skirtais k ūrimo etapui. 
L 400/326 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 2 etapas: Parama k ūrimo etapui 
Antrajame etape tur ėtų būti įgyvendinami k ūrimo planai remiantis pasiektais techniniais, teisiniais, 
administraciniais susitarimais, vis ų pirma pasitelkus nacionalini ų ir Bendrijos priemoni ų 
(struktūriniai fondai, Europos investicij ų bankas) papildomum ą, ir atitinkamais atvejais 
atsižvelgiant į konvergencijos tikslui priskiriam ų regionų bei atokiausi ų regionų mokslinės 
kompetencijos potencial ą; esant galimybei tur ėtų būti įtrauktos priva čios finans ų įstaigos. Pagal 
Bendrąją programą finansinė parama k ūrimo etape gali b ūti skiriama tiems prioritetiniams 
projektams, kuriems ši parama yra ypa č reikalinga. Tokiais atvejais  sprendimai priimami taikant 
mechanizm ą, kuris priklauso nuo prašomo finansavimo pob ūdžio ir dydžio (pavyzdžiui, tiesiogin ė 
dotacija, Europos investicij ų banko paskolos, naudojim ąsi kuriomis gali palengvinti rizikos 
pasidalijimo finansin ės priemon ės (III priedas) Sutar ties 171 straipsnis). 
1.3. Paramos priemon ės, įskaitant param ą naujiems poreikiams 
Stiprus koordinavimas ES formuojant ir patvirtinant Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų 
politiką yra esminis šios veiklos s ėkmę užtikrinantis elementas. Tod ėl per visą programos trukm ę 
bus taikomos paramos priemon ės, skirtos koordinavimui, įskaitant param ą tarptautinio 
bendradarbiavimo pl ėtojimui. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/327 
 Šie veiksmai iš esm ės bus vykdomi reguliariai skelbiant kvietimus teikti pasi ūlymus. Jos tikslas – 
skatinti vis ų pirma nacionalini ų programų koordinavim ą pasitelkiant ERA-NET veiksmus, remti 
naujų poreikių analizę ir ESFRI ir eISG darb ą, užtikrinti veiksming ą šios programos įgyvendinim ą 
(pavyzdžiui, prisid ėti rengiant konferencijas, užmezgant ekspert ų tarpusavio ryšius, rengiant 
poveikio tyrimus ir kt.), taip pat remti pagal ši ą Specialiąją programą vykdomos veiklos tarptautin ę 
dimensiją. Tarptautinio bendradarbiavimo poži ūriu veikla, vykdoma pagal ši ą „Pajėgumų“ 
programos speciali ą dalį, taip pat sudarys s ąlygas nustatyti tam tikr ų trečiųjų šalių poreikius ir 
tarpusavio interesus, kuriais gal ėtų būti grindžiami konkret ūs bendradarbiavimo veiksmai ir 
pasitelkus tikslinius konkursus išpl ėtoti ryšius tarp tre čiųjų šalių mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų ir 
Europos mokslini ų tyrimų erdvės pagrindini ų infrastrukt ūrų. 
2. MV Į SKIRTI MOKSLINIAI TYRIMAI  
Tikslai 
Europos MV Į inovacini ų pajėgumų ir jų indėlio į naujomis technologijomis paremt ų produktų ir 
rinkų plėtrą stiprinimas, padedant joms m okslinius tyrimus pavesti atlikti tre čiosioms šalims, 
padidinti mokslini ų tyrimų pastangas, išpl ėsti jų tinklus, geriau panaudoti mokslini ų tyrimų 
rezultatus ir įgyti technologin ės patirties ir žini ų, tokiu būdu panaikinant atotr ūkį tarp mokslini ų 
tyrimų ir inovacij ų. 
L 400/328 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Požiūris 
MVĮ yra Europos pramon ės pagrindas. Jos tur ėtų būti esminė inovacijų diegimo sistemos ir žini ų 
pavertimo naujais produktais, pr ocesais ir paslaugomis grandin ės sudedamoji dalis. Vidaus ir 
pasaulio rinkose jausdamos vis did ėjančią konkurencij ą, Europos MV Į turi plėsti savo žinias ir 
intensyvinti mokslinius tyrimu s, geriau panaudoti mokslini ų tyrimų rezultatus, pl ėsti savo verslo 
veiklą į didesnes rinkas ir in ternacionalizuoti savo žini ų tinklus. Daugelyje valstybi ų narių vykdomi 
su MVĮ susiję veiksmai, ta čiau dažnai jie neskatina ir nepala iko tarptautinio bendradarbiavimo 
mokslinių tyrimų ir technologij ų perdavimo srityje. B ūtina imtis veiksm ų ES lygiu papildant ir 
sustiprinant nacionaliniu ir regi oniniu lygiu vykdomos veiklos poveik į. 
Bus įgyvendinami konkret ūs MVĮ ar MVĮ asociacij ų, kurios mokslini ų tyrimų vykdymą turi pavesti 
trečiosioms šalims, r ėmimo veiksmai: iš esm ės tai yra mažo ir vidutinio sud ėtingumo technologijas 
taikančios MVĮ, turinčios mažai paj ėgumų tyrimams atlikti arba iš viso j ų neturinčios. Daug 
mokslinių tyrimų atliekančios MVĮ gali dalyvauti kaip mokslini ų tyrimų paslaugų teikėjos arba 
pavesti mokslinius tyrimus atlikti tre čiosioms šalims, kad papildyt ų savo pagrindinius mokslini ų 
tyrimų pajėgumus. Šie veiksmai bus vykdomi visoje mokslo ir technologij ų srityje taikant poži ūrį 
„iš apačios į viršų“. Veiksmai apims param ą demonstracinei ir kitai ve iklai siekiant palengvinti 
naudojim ąsi mokslini ų tyrimų rezultatais, užtikrinant papildomum ą su Konkurencingumo ir 
inovacijų programa. Vertinant projekt ų paraiškas, bus tinkamai atsižvelgta į tikėtiną ekonomin į 
poveikį MVĮ. Finansin ės priemon ės bus paskirstomos pasitelkus dvi schemas: MV Į skirti 
moksliniai tyrimai ir MV Į asociacijoms skirti moksliniai tyrimai. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/329 
 Pirmoji schema skirta mažo ir vidutinio sud ėtingumo technologijas taikan čioms MV Į, turinčioms 
mažai paj ėgumų tyrimams atlikti arba iš viso j ų neturinčios, taip pat daug mokslini ų tyrimų 
atliekančioms MV Į, kurios turi pavesti mokslini ų tyrimų vykdymą kitiems, kad papildyt ų savo 
pagrindinius mokslini ų tyrimų pajėgumus. Antroji schema skirta MV Į asociacijoms, kurios 
paprastai geriausiai žino, ar gali nustatyti bendras savo nari ų technines problemas, gali veikti j ų 
vardu ir skatinti veiksming ą rezultatų sklaidą ir jų panaudojim ą. 
Koordinavimo ir r ėmimo veiksmai pagal program ą „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ apims MV Į 
skirtų nacionalini ų ar regionini ų programų koordinavim ą ir geriausios praktikos r ėmimą, rezultatų 
sklaidą ir panaudojim ą, geresnių sąlygų MVĮ pasinaudoti Septint ąja bendrąja programa sudarym ą ir 
poveikio įvertinimą. 
Veikla taip pat gal ėtų būti grindžiama atitinkamomis nacionalin ėmis mokslini ų tyrimų 
programomis, papildan čiomis toliau išvardytas mokslini ų tyrimų veiklos rūšis 1. 
Be šių konkrečių veiksmų bus skatinamas ir palengvinamas MV Į dalyvavimas visoje Bendrojoje 
programoje. Sudarant „Bendradarbiavimo“ programos temini ų sričių turinį, kuris bus 
įgyvendinamas vykdant nuo srities ir temos priklausan čius įvairaus dydžio ir įvairios apimties 
projektus, tinkamai atsižvelgiama į MVĮ mokslini ų tyrimų poreikius ir potencial ą. 
Bendrijos bendrosios MTTP programos įgyvendinimo laikotarpiu bus užtikrinamas papildomumas 
ir sąveika su pagal Bendr ąją konkurencingumo ir inovacij ų programą vykdomais veiksmais, 
siekiant skatinti ir palengvinti MV Į dalyvavim ą Bendrijos bendrojoje MTTP programoje.  
                                                 
1 Tai gal ėtų apimti galim ą bendrą programų, skirtų mokslinius tyrimus atliekan čioms MV Į, 
įgyvendinim ą remiantis EUREKA. 
L 400/330 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla 
Bus įgyvendinamos šios dvi MV Į skirtos konkre čios schemos: 
• MVĮ skirti moksliniai tyrimai 
Pagal šią schemą remiamos mažos novatorišk ų MVĮ grupės siekiant išspr ęsti bendras ar papildomas 
technologines problemas. Palygin ti trumpalaikiuose projektuose d ėmesys turi b ūti skiriamas MV Į, 
kurios mokslini ų tyrimų atlikimą paveda MTTP vykdytojams, inovacij ų poreikius, jie taip pat turi 
atsispindėti aiškų atitinkam ų MVĮ potencialo panaudojim ą. 
• MVĮ asociacijoms skirti  moksliniai tyrimai 
Pagal šią schemą remiamos MV Į asociacijos siekiant surasti problem ų, būdingų daugeliui MV Į 
konkrečiuose pramon ės sektoriuose ar vert ės grandinės segmentuose, techninius sprendimus 
atliekant reikalingus mokslinius tyrimus, pavyzdžiui, sukurti ar  suderinti Europos normas ar 
standartus ir norminius reikalav imus, pavyzdžiui, sveikatos, saugos  ir aplinkos apsaugos srityse. 
Kelerių metų trukmės projektai turi b ūti vykdomi MV Į asociacij ų, kurios savo nari ų naudai 
mokslinių tyrimų atlikimą paveda MTTP vykdytojams ir į juos turi b ūti įtraukiamas tam tikras 
atskirų MVĮ skaičius. 
• Bendros schem ų savybės 
– Šiose schemose gali dalyvauti kitos įmonės ar galutiniai vartotojai, jeigu j ų dalyvavimas 
yra naudingas MV Į ar MVĮ asociacijoms.  
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/331 
 – Be šių mokslini ų tyrimų, projektuose reik ėtų numatyti veikl ą, kuri skatint ų veiksming ą 
mokslinių tyrimų rezultatų pritaikym ą ir panaudojim ą, pavyzdžiui, bandymus, 
demonstravim ą, mokymą, technologij ų perdavim ą, žinių valdymą ir intelektin ės 
nuosavyb ės teisių apsaugą. MVĮ asociacijoms skirt ų mokslinių tyrimų projektuose taip pat 
reikėtų numatyti veiksming ą mokslinių tyrimų rezultatų perdavim ą MVĮ asociacijų 
nariams ir, jei b ūtina, platesn ę sklaidą. 
– Abiems schemoms bus taikomos specialios nuosavyb ės ir naudojimosi teisi ų taisyklės. 
Pirmenyb ė bus aiškiai teikiama mokslini ų tyrimų projektų rėmimui. Be to, parama bus teikiama 
nacionalin ėms schemoms, pagal kurias MV Į ar MVĮ asociacijoms suteikiamos finansin ės 
priemonės pasiūlymams d ėl veiksmų pagal dal į „MVĮ skirti moksliniai tyrimai“ parengti siekiant 
skatinti kurti naujas arba pl ėsti esančias nacionalines schemas. 
3. ŽINI Ų REGIONAI 
Tikslai 
Europos region ų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimas, vis ų pirma visoje Europoje skatinant ir 
remiant „moksliniai tyrimais užsiiman čių grupių“, jungian čių universitetus, mokslini ų tyrimų 
centrus, įmones ir region ų valdžios institucijas, k ūrimą. 
L 400/332 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Požiūris 
Vis plačiau pripaž įstama, kad regionai atlieka svarb ų vaidmenį ES mokslini ų tyrimų ir plėtros 
srityje. Taip pat duomenys  rodo, kad investicijos į MTTP didina region ų patrauklum ą ir vietos 
verslo konkurencingum ą. Intensyviai veikian čios MTTP grup ės apima geriausius šios investicin ės 
veiklos, kuri tiesiogiai prisid eda prie vietinio konkurencinio pranašumo ir turi teigiamos įtakos 
augimui ir darbo viet ų kūrimui, veik ėjus. 2003 m. bandomoji veikla „Žini ų regionai“ 1 patvirtino 
tokių grupių svarbą ir siekį remti bei skatinti j ų kūrimą. 
Šie veiksmai pad ės Europos regionams sustiprinti j ų investavimo į MTTP paj ėgumus, taip pat 
maksimaliai padidins s ėkmingo suinteresuot ų subjektų dalyvavimo Europos mokslini ų tyrimų 
projektuose galimybes ir sudarys palankesnes s ąlygas grupi ų atsiradimui, taip  skatinant Europos 
regioninę plėtrą. Veiksmai sudarys palankesnes s ąlygas prie Europos mokslini ų tyrimų erdvės 
kūrimo prisidedan čių regionini ų grupių kūrimui. Taip pat bus siekiama labiau ir tikslingiau 
panaudoti strukt ūrinius fondus investicijoms į MTTP gerinant s ąveiką tarp regionin ės ir mokslini ų 
tyrimų politikos, pirmiausiai parengiant region ų mokslini ų tyrimų strategijas, kurias region ų 
valdžios institucijos gali įtraukti į savo ekonomin ės plėtros strategijas. 
Ypatingas d ėmesys bus skiriamas įvairių valstybių narių kaimynini ų regionų bendradarbiavimui. 
                                                 
1 Europos Parlamento iniciatyva bandomoji veikla „Žini ų regionai“ buvo įtraukta į 2003 m. 
Bendrijos biudžet ą. Po šios veiklos buvo paskelbtas konkursas pagal Bendrijos 6- ąją 
bendrąją MTTP programos (2004 m.) dal į „Nuoseklus politikos kryp čių plėtojimas“. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/333 
 Įgyvendinat programos dal į „Žinių regionai“ siekiama prisid ėti prie moksliniais tyrimais 
užsiimančių grupių kūrimui skirt ų optimalių politikos kryp čių ir strategij ų rengimo ir įgyvendinimo. 
Pagal šią dalį vykdoma veikla ypa č sustiprins region ų mokslinių tyrimų darbotvarki ų svarbą ir 
veiksmingum ą pasitelkus abipus į mokymąsi, skatins ir stiprins grupi ų bendradarbiavim ą ir prisidės 
prie esam ų MTTP užsiiman čių grupių darnaus vystymosi stiprinimo, taip pat skatins puosel ėti naujų 
grupių kūrimui palanki ą aplinką visų pirma besikurian čiuose žini ų regionuose. Parama vis ų pirma 
bus teikiama poreikiais pagr įstiems ir į problemos sprendim ą nukreiptiems projektams konkre čiose 
technologij ų srityse ar sektoriuose 1. 
Šie veiksmai bus vykdomi visuose regionuose, įskaitant konvergencijos tikslui priskiriamus 2 
regionus. 
Veikla 
Projektuose paprastai tur ėtų dalyvauti region ų valdžios institucijos, region ų plėtros agent ūros, 
universitetai, mokslini ų tyrimų centrai, įmonės, taip pat atitinkamos technologij ų perdavimo, 
finansų ar pilietin ės visuomen ės organizacijos. Pagal Žinių regionų projektus bus vykdoma ši 
veikla: 
                                                 
1 Prireikus gali b ūti įtrauktos kelios skirtingos technologij ų sritys. 
2 Konvergencijos tikslui priskiriami regionai – 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatan čio bendrąsias nuostatas d ėl Europos regionin ės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir Sanglaudos f ondo, (OL L 239, 2006 9 1, p. 248) 5 straipsnyje 
nurodyti regionai. Tai apima konvergencijos tikslui priski riamus regionus, regionus, 
atitinkančius reikalavimus gauti finansavim ą iš Sanglaudos fondo, ir atokiausius regionus. 
L 400/334 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Regionų ar tarpvalstybini ų grupių ir jų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų darbotvarki ų 
analizė, plėtojimas ir įgyvendinimas . Ši veikla apims analiz ę ir į MTTP paj ėgumus ir 
prioritetus orientuot ą įgyvendinimo plan ą. Projektuose bus naudojami numatymo, lyginamosios 
analizės ar kiti metodai, atskleidžiantys tik ėtiną naudą, pavyzdžiui, stipresnius ryšius tarp 
dalyvaujan čių grupių, optimalų dalyvavim ą Europos mokslini ų tyrimų projektuose ir didesn į jų 
poveikį regionų vystymuisi. Juose taip pat gali b ūti numatomi tarpregioniniai bandomieji 
veiksmai. Šia veikla vis ų pirma siekiam skatinti sustiprint ą Bendrijos regionini ų fondų ir kitų 
Bendrijos bei nacionalini ų fondų papildomum ą. 
• Regionų, kuriuose yra mažiau išvystyti moksliniai tyrimai, „kuravimas“ , atliekamas labai 
išsivysčiusių regionų, remiantis į MTTP orientuot ų grupių kūrimu. Tarpvalstybiniai region ų 
konsorciumai sutelks ir suvienys mokslini ų tyrimų subjektus iš akademinio, pramon ės ir 
viešosios valdžios sluoksni ų, kurie pad ėtų surasti „orientacini ų“ sprendim ų technologiniu 
požiūriu mažiau išsivys čiusiems regionams. 
• Iniciatyvos mokslini ų tyrimų subjektų ir institucij ų integracijai  į regionų ekonomik ą 
pasitelkiant j ų sąveiką grupių lygiu pagerinti. Bus imamasi tarpvalstybin ės veiklos siekiant 
pagerinti mokslini ų tyrimų subjektų ir vietos verslo bendruomen ės ryšius, taip pat atitinkam ą 
veiklą tarp grupi ų. Siekiant įrodyti integracijos naud ą, ši veikla gal ėtų prisidėti prie MTTP 
papildom ų aspektų nustatymo. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/335 
 Taip pat bus remiama veikla, skatinanti sisteming ą tarpusavio keitim ąsi informacija, panaši ų 
projektų sąveiką ir atitinkamais atvejais s ąveiką su veiksmais, vykdomais pagal kitas atitinkamas 
Bendrijos programas (pavyzdžiui, analiz ės ir sintez ės seminarai, apskrito stal o diskusijos, leidiniai), 
pabrėžiant visų pirma šali ų kandidačių ir asocijuot ųjų šalių bei valstybi ų narių, kurios į ES įstojo po 
2004 m. geguž ės 1 d., dalyvavim ą. 
4. MOKSLINI Ų TYRIMŲ POTENCIALAS 
Tikslas 
Skatinimas panaudoti vis ą išplėstos Sąjungos mokslini ų tyrimų potencial ą atveriant ir pl ėtojant 
esamą ar naują kompetencij ą ES konvergencijos tikslui priski riamuose ir atokiausiuose regionuose 
bei padedant didinti j ų mokslo darbuotoj ų pajėgumus sėkmingai dalyvauti mokslini ų tyrimų 
veikloje Bendrijos lygiu. 
L 400/336 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Požiūris 
Siekiant, kad b ūtų remiamas viso išpl ėstos Sąjungos mokslini ų tyrimų potencialo panaudojimas, 
šiam tikslui skirtais veiksmais bus siekiama atverti mokslini ų tyrimų grupių potencial ą, visų pirma 
Europos S ąjungos konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose, kurie šiuo 
metu išnaudoja ne visas savo gali mybes arba kuriems reikia nauj ų žinių ir paramos savo potencialui 
realizuoti. Veiksmai bus pirmiausia grindžiami buvusiomis ir esamomis priemon ėmis, pavyzdžiui, 
pagal 5-ąją bendrąją programą įsteigtais Europos kompetencijos centr ais tuo metu stojusiose šalyse 
ir šalyse kandidat ėse bei Marie Curie  stipendijomis priiman čioms organizacijoms, skirtomis žini ų 
perdavimui. Jie taip pat papildys veikl ą, kurios imsis Europos socialinis fondas pagal nauj ąją 
sanglaudos politik ą (2007–2013 m.), kurioje daug d ėmesio skiriama moksliniams tyrimams skirt ų 
žmogiškųjų išteklių plėtojimui nacionaliniu lygiu reikalavimus atitinkan čiose srityse.  
Skiriant d ėmesį tokių mokslini ų tyrimų grupių ir kitų ES valstybi ų narių ar asocijuot ųjų šalių 
mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimo stiprinimui ir pl ėtimui, bus svariai prisidedama prie j ų 
potencialo atv ėrimo bei j ų ilgalaikio tvaraus vystymosi. Optimizuojant j ų tarptautin ę įraką ir 
pripažinim ą, vadovavimo galimybes bei mokslinink ų kompetencijos kokyb ę, šios mokslini ų tyrimų 
grupės taps labiau pastebimos ir joms bus lengviau dalyvauti Europos mokslini ų tyrimų erdvėje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/337 
 Veikla  
Veiksmais bus ypa č skatinamos viešojo ir priva čiojo sektori ų mokslini ų tyrimų grupių ES 
konvergencijos tikslui priskiriamuose ir atokiausiuose regionuose, atrinkt ų remiantis kokybe ir 
dideliu potencialu, bei kit ų Europos regionuose veikian čių stiprių mokslinių tyrimų grupių 
strateginės partneryst ės, įskaitant porinius projektus. Ypatingas d ėmesys bus skiriamas tik ėtinam 
ilgalaikiam partneryst ės poveikiui tiek ES, tiek region ų lygiu. Siekiant realizuoti vis ą šių grupių 
potencialą (t.y. sustiprinti j ų žinias, pl ėtoti papildomas kompetencijos r ūšis, pavyzdžiui, mokslini ų 
tyrimų vadybos srityje, arba padaryti, kad tos grup ės taptų labiau pastebimos), bus teikiama parama 
atrinktoms mokslini ų tyrimų grupėms atrankos kriterijus atitinkan čiuose regionuose pagal 
mokslinių tyrimų programas, parengtas pagal stra tegines partnerystes, siekiant: 
• keistis pažangi ąja patirtimi ir žiniomis pasitelk iant atrankos kriterijus atitinkan čiuose regionuose 
atrinktų centrų mokslinių tyrimų darbuotoj ų ir vienos ar keli ų partnerių organizacij ų kitoje ES 
valstybėje narėje ar asocijuotoje šalyje tarpvalstybines abipuses komandiruotes, užtikrinant 
atrankos kriterijus atitinkan čiuose regionuose atrinkt ų centrų komandiruot ų darbuotoj ų 
privalomojo sugr įžimo mechanizmus; 
• atrinktuose esamos ar nauj os kompetencijos centruose įdarbinti atvykstan čius patyrusius mokslo 
darbuotojus, įskaitant vadybininkus, kad jie gal ėtų perduoti žinias ir (arba) mokyti mokslo 
darbuotojus, tokiu b ūdu visų pirma skatinant išvykusi ų mokslo darbuotoj ų grįžimą į savo šalį; 
L 400/338 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • įsigyti ir kurti tam tikr ą mokslini ų tyrimų įrangą bei kurti materialin ę bazę, skirtą atrinktiems 
esamos ar naujos kompetencijos centrams remiant mokslini ų tyrimų programas, parengtas pagal 
strateginę partneryst ę; 
• rengti seminarus ir konferenci jas siekiant palengvinti žini ų perdavim ą regioniniu, nacionaliniu ir 
tarptautiniu lygiais, dalyvaujant atrinkt ų centrų darbuotojams ir mokslo darbuotojams iš kit ų 
šalių pagal atrinkt ų centrų mokymo paj ėgumų ir pripažinimo pl ėtojimo program ą; užtikrinti 
pagal šią schemą atrinktų centrų mokslo darbuotoj ų dalyvavim ą tarptautin ėse konferencijose ar 
trumpalaikiuose mokymo renginiuose, siekiant keis tis žiniomis, kurti tinklus ir pristatyti juos 
labiau tarptautin ėje aplinkoje; 
• vykdyti informacijos skleidim o ir skatinimo veikl ą, kuri užtikrint ų didesnį atrinktų centrų ir jų 
veiklos matomum ą. 
Be to, neatsižvelgiant į šias paramos priemones, vykdant šiuos veiksmus atrankos kriterijus 
atitinkančiuose regionuose atrinkti centr ai, kurie prašo finansavimo arba jo neprašo, gal ės 
pasinaudoti galimybe gauti nepriklausom ų tarptautini ų ekspertų atliktą savo mokslini ų tyrimų 
bendros kokyb ės ir infrastrukt ūrų įvertinimą. Šį įvertinimą atliktų Komisijos paskirti aukšto lygio 
nepriklausomi tarptautiniai ekspertai. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/339 
 5. MOKSLAS VISUOMEN ĖJE 
Tikslas 
Siekiant sukurti atvir ą, veiksming ą ir demokratin ę Europos žini ų visuomen ę, reikia skatinti darni ą 
mokslo ir technologini ų pastangų integracij ą ir su tuo susijusi ą mokslinių tyrimų politiką 
socialiniame Europos tinkle,  Europos mastu skatinant m ąstyti ir diskutuoti m okslo ir technologij ų 
bei jų sąsajų su visais visuomen ės ir kultūros aspektais klausimais. 
Požiūris 
Įgyvendinant dal į „Mokslas visuomen ėje“ ypač išplečiamas ir prat ęsiamas pagal Šešt ąją bendrąją 
programą pradėtas bandomasis darbas ir  joje yra dar didesni ų siekių Europos mokslini ų tyrimų 
politikos atžvilgiu. 
Europos visuomeni ų kūrimas labai priklauso nuo j ų sugebėjimo kurti, panaudoti ir skleisti žinias, 
taigi nuolat įgyvendinti naujoves. Šiuo atžvilgiu m oksliniai tyrimai, kurie yra „žini ų trikampio“, 
susidedan čio iš mokslini ų tyrimų, švietimo ir inovacij ų, dalis, vaidina svarb ų vaidmenį ir toliau 
turėtų išlikti varom ąja jėga skatinant augim ą, gerovę ir tvarų vystymąsi. 
L 400/340 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Kad šis tikslas b ūtų pasiektas, b ūtina sukurti socialin ę ir kultūrinę aplinką, palankią sėkmingiems ir 
praktikoje pritaikomiems moksliniams tyrimams. Tai reiškia, kad atsižvelgiama į teisėtus 
visuomen ės poreikius ir susir ūpinimą, pradedant platesnes demokratiška s diskusijas su aktyvesne ir 
labiau informuota visuomene, sudarant geresn es kolektyvinio pasirinkimo mokslo srityje s ąlygas ir 
pilietinės visuomen ės organizacijoms suteikiant galimyb ę su šiuo susir ūpinimu susijusius 
mokslinius tyrimus pavesti atlikti tre čiosioms šalims. Taip pat reik ėtų sudaryti mokslo profesijoms 
palankų klimatą, sukelti nauj ą investicij ų į mokslą bangą ir užtikrinti žini ų sklaidą – būtent šiais 
elementais grindžiama Lisabonos strategi ja. Šia veikla taip pat bus siekiama į mokslo pasaul į 
visapusiškai įtraukti moteris. 
Šiame programos „Paj ėgumai“ skirsnyje daug d ėmesio bus skiriama tam tikr ų sąlygų sudarymui, 
kad tokia palanki aplinka Europoje tapt ų greičiau norma, nei išimtis. 
Pirmiausiai reikia spr ęsti mokslinio susiskaldymo pavojaus m ūsų visuomen ėje klausim ą. Ryškėja 
atotrūkis tarp atitinkamomis žiniomis galin čių pasinaudoti ir šios galimyb ės neturinčių subjektų; tų, 
kurie negali daryti įtakos mokslini ų tyrimų politikos formavimui ir ši ą galimybę turinčių. Dėl šios 
situacijos susiduriama su pilie čių dviprasmišku poži ūriu į galimą mokslo ir technologij ų naudą ir į 
būtinybę vykdyti veiksming ą šios srities visuomenin ę kontrolę. Viena vertus, pilie čiai ragina atlikti 
daugiau mokslini ų tyrimų, skirtų esamoms neišspr ęstoms problemoms (ligos, tarša, epidemijos, 
nedarbas ir kt.) spr ęsti, ir geriau numatyti j ų galimą poveikį ateityje. Kita vertus , jie negali nereikšti 
nepasitikėjimo tam tikrais mokslo naudojimo atvejais ir galimu asmeninio suinteresuotumo 
demonstravimu sprendim ų priėmimo procese. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/341 
 Silpną mokslo integracij ą į visuomen ę lemia daugelis priežas čių: 
• nepakankamas visuomen ės dalyvavimas nustatant prioritetu s ir mokslo politikos kryptis, 
neleidžiantis pla čiau svarstyti galimos atitinkamos rizikos ir pasekmi ų; 
• didėjančios abejon ės dėl tam tikros mokslini ų tyrimų raidos, kontrol ės trūkumo pajutimas ir 
atviri klausimai, susij ę su pagarba pagrindin ėms vertyb ėms; 
• suvokimas, kad mokslo pasaulis yra nutol ęs nuo ekonomikos ir socialinio gyvenimo 
kasdienyb ės; 
• abejojimas mokslini ų įrodymų, pateiktų viešosios politikos formuotojams, objektyvumu; 
• nepakankama visuomenei pateiktos mokslin ės informacijos kokyb ė. 
Laikantis pasirinkto poži ūrio siekiama: 
– solidesnių politikos kryp čių stiprinimui reikaling ų žinių įteisinimo ir naudojimosi jomis 
mechanizmus padaryti atvire sniais ir skaidresniais; 
– nustatyti etika pagr įstų mokslinių tyrimų gaires atsižvelgiant į pagrindines teises; 
– sudaryti s ąlygas Europai imtis aktyvesnio vaidme ns pasaulyje diskutuojant apie bendr ųjų 
vertybių, lygių galimybi ų ir visuomen ės dialogo skatinim ą; 
L 400/342 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – pašalinti atotr ūkį tarp mokslin į išsilavinim ą turinčių ir jo neturin čių asmenų, skatinti 
pomėgį mokslinei kult ūrai tiesiogiai veikiant šalia vis ų piliečių (įtraukiant miestus, 
regionus, fondus, mokslo centrus, muziejus, pilietin ės visuomen ės organizacijas ir kt.); 
– skatinti visuomen ės dialogą mokslinių tyrimų politikos srityje ir pilietin ės visuomen ės 
organizacij ų aktyvesn į dalyvavim ą į mokslini ų tyrimų veikloje; 
– ieškoti būdų, kaip pagerinti Europos mokslini ų tyrimų ir inovacij ų sistemos valdym ą; 
– formuoti mokslo ir mokslo darbuotoj ų įvaizdį, kuris būtų reikšmingas visiems, vis ų pirma 
jaunimui; 
– skatinti moteris toliau siekti mokslin ės karjeros ir geriau panaudoti savo profesin į ir 
mokslinį talentą visų labui; 
– atnaujinti mokslin ės informacijos teikim ą skatinant moderni ų priemoni ų kūrimą siekiant 
didesnio poveikio ir pad ėti mokslininkams glaudžiau bend radarbiauti su žiniasklaidos 
atstovais. 
Programos dalis „Mokslas visuomen ėje“ bus įgyvendinama pasitelkiant: 
• su politika susijusius veiksmus ir mokslinius tyrimus, tiesiogiai remiamus pagal ši ą temą; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/343 
 • valstybių narių bendradarbiavim ą nustatant bendrus tikslus  ir stiprinant nacionalin ę praktiką 
vadovaujantis atviruoju koordinavimo metodu; 
• dalyje „Mokslas visuomen ėje“ sprendžiam ų klausimų panaudojimo ir poveikio kitoms 
Bendrosios programos dalims skatinim ą, paramą ir stebėseną 1; pagal šią temą bus užtikrintas 
bendras klausim ų, susijusių su mokslu visuomen ėje visoje Bendrojoje programoje ir kitoje 
atitinkamoje Bendrijos veikloje (pavyzdž iui, susijusioje su švietimus ir kult ūra), koordinavimas. 
Bus vykdomi trij ų krypčių veiksmai. 
Pirmoji veiksm ų kryptis: Dinamiškesnis mokslo ir visuomen ės ryšių valdymas 
• Europos mokslo sistemos st iprinimas ir tobulinimas 
Tikimasi, kad Europos mokslo sistema sustiprins inovacij ų potencial ą, o visuomen ė turi geriau 
suprasti jos sudedam ąsias dalis, jos ekonomik ą, taisykles ir įpročius. Bus nagrin ėjami trys svarb ūs 
aspektai, susij ę su veiklos vykdytojais ir Europos mokslini ų tyrimų erdvės varomąja jėga: 
– politikos formavimui Europoje skirt ų mokslini ų konsultacij ų ir kompetencijos ( įskaitant 
rizikos valdym ą) panaudojimo bei poveikio steb ėsenos gerinimas ir praktini ų priemoni ų 
bei sistem ų (pavyzdžiui, elektronini ų tinklų) kūrimas; 
– pasitikėjimo ir savireguliacijos mokslin ėje bendruomen ėje skatinimas; 
                                                 
1 Tai apima pagal Speciali ąją programą „Bendradarbiavimas“ teikiam ų projektų, susijusių su 
etikos poži ūriu jautriais klausimais, etinio svarstymo proced ūras. 
L 400/344 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – diskusijų apie informacijos sklaid ą, įskaitant galimybes pasinaudo ti moksliniais rezultatais, 
ir mokslini ų leidinių ateitį skatinimas, taip pat atsižvelgiant į priemones, skirtas 
visuomen ės galimyb ėms gauti informacij ą gerinti. 
• Aktyvesnis dalyvavimas numatan t ir patikslinant politines, visuomenines ir etines 
problemas 
Visuomen ės siekiai ir susir ūpinimas bei pagrindiniai etikos principai turi b ūti labiau įtraukiami į 
visą mokslinių tyrimų procesą, kad būtų sukurta mokslo darbuotojams ir visai visuomenei saugesn ė 
ir konstruktyvesn ė aplinka. Įtraukiami trys aspektai: 
– aktyvesnis dalyvavimas sprendžiant su mokslu susijusius klausimus, 
– kompetenting ų diskusijų apie etiką ir mokslą sąlygos, 
– didesnis d ėmesys diskusijoms mokslo bendruomen ėje mokslini ų tyrimų socialinių aspektų 
klausimais. 
• Geresnis mokslo ir technologij ų vietos visuomen ėje supratimas 
Siekiant išspr ęsti mokslo ir visuomen ės santykių klausimą pasitelkus tvirtas politikos kryptis, b ūtina 
Europos lygiu pl ėsti, konsoliduoti ir sk leisti mokslo istorijos,  mokslo ir technologij ų paveldo, 
sociologijos ir filosofijo s žinias. Šiuo tikslu ši ų mokslo sri čių mokslininkai tur ėtų kurti tinklus, 
siekdami susisteminti mokslinius tyrimus ir diskusijas, kad b ūtų galima atskleisti, kaip iš ties ų 
mokslas prisideda prie Europos visuomen ės ir identiteto k ūrimo, visų pirma pabr ėžiant: 
– mokslo, demokratijos ir teis ės ryšius; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/345 
 – mokslo ir technologij ų etikos mokslinius tyrimus; 
– mokslo ir kult ūros tarpusavio įtaką; 
– mokslinink ų vaidmenį ir įvaizdį; 
– visuomen ės supratim ą apie moksl ą ir viešų diskusijų skatinimą. 
• Stiprėjantis universitet ų vaidmuo 
Bus siekiama remti atitinkamas reformas, kurios sudarys s ąlygas universitetams kartu su įmonėmis 
ir plačiąja visuomene visapusiškai dalyvauti žini ų kūrimo, sklaidos ir keitimosi jomis veikloje 
(kartu su Bendrijos iniciatyvom is, susijusioms su universitet ų vykdomais moksliniais tyrimais). Bus 
skiriamas d ėmesys šiai veiklai: 
– geresnių bendrų sąlygų universitet ų atliekamiems veiksmingesniems moksliniams 
tyrimams sudarymui;  
– struktūrinės partneryst ės su verslo sektoriumi pl ėtojimo skatinimui atsižvelgiant į 
universitet ų mokslinių tyrimų valdymo paj ėgumus; 
– universitet ų ir plačiosios visuomen ės keitimosi žiniomis stiprinimui. 
L 400/346 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Antroji veiksm ų kryptis:  Potencialo stiprinimas, horizont ų plėtimas 
• Lyčių aspektas ir moksliniai tyrimai 
Remiantis Komisijos tarnyb ų darbo dokumente ir Tarybos išvadose 1 nurodytomis politikos 
gairėmis bei kitomis atitinkamomis Bendrijos politikos gair ėmis, bus įgyvendintas pozityvi ų 
veiksmų planas siekiant sustiprinti moter ų vaidmenį mokslinių tyrimų srityje ir pabr ėžti mokslini ų 
tyrimų lyčių aspektą. Šiame plane bus numatytas kontekstas politin ėms diskusijoms, steb ėsenai, 
koordinavimui ir mokslini ų tyrimų stiprinimui. Jis apims: 
– moterų vaidmens moksliniuose tyrim uose ir moksliniuose sprendim ų priėmimo organuose 
skatinimą; 
– mokslinių tyrimų lyčių aspektą; 
– lyčių aspekto integravim ą į Bendrijos mokslini ų tyrimų politiką ir programas. 
                                                 
1 „Moterys ir mokslas: kompetencija ir naujov ės – lyčių lygybė moksle“ – SEC (2005) 370; 
2005 m. balandžio 18 d. Tarybos išvados. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/347 
 • Jaunimas ir mokslas 
Šia veikla bus siekiama skatinti daugiau įvairų išsilavinim ą turinčių asmenų pasirinkti mokslininko 
darbą, stiprinti kart ų ryšius ir apskritai didinti mokslin į raštingum ą. Europos mainai ir 
bendradarbiavimas bus sutelkti į jaunajai auditorija i pritaikytus moksl ų mokymo metodus, param ą 
mokslines disciplinas d ėstantiems asmenims (koncepcija, mokymo medžiaga), mokykl ų ir 
profesinio gyvenimo ryši ų plėtojimui. Be to, gali b ūti remiami plataus europinio masto renginiai, 
kuriuose dalyvaut ų karjeros siekiantys jauni mokslininkai ir žym ūs mokslininkai – kaip pavyzdys 
jaunimui. Bus nagrin ėjamas pamatini ų mokslinių tyrimų klausimas atsižvelgiant į socialinį 
kontekstą ir kultūros vertybes. Pasirinkti trys aspektai: 
– parama formaliam ir neinstituciniam mokslin iam ugdymui mokyklose, taip pat pasitelkiant 
mokslo centrus, muziejus ir kitas susijusias įstaigas; 
– mokslinio švietimo ir mokslin ės karjeros ryši ų stiprinimas; 
– mokslinių tyrimų ir koordinavimo veiksmai, susij ę su naujais metodais mokslinio švietimo 
srityje. 
L 400/348 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Trečioji veiksm ų kryptis: Mokslo ir visuomen ės ryšių palaikymas  
Bus skatinami veiksmingi abipusio ryšio kanalai, kurie sudarys s ąlygas visuomenei ir politikos 
formuotojams įsitraukti į mokslą, o mokslininkams – palaikyti ryš į su visuomene. Laikantis šio 
požiūrio bus skiriamas prioritetas glaudesniam mokslinink ų ir žiniasklaidos profesional ų 
bendradarbiavimui bei keitimuisi geriau sia praktika, taip pat bus sudarytos s ąlygos aktyvesniam 
tikslinių grupių, pirmiausia vaik ų ir jaunimo, mokslo darbuotoj ų, pristatan čių mokslą visuomenei, ir 
specializuotos spaudos dalyvavimui. Veikla bus nukreipta į: 
– patikimos mokslin ės informacijos teikim ą laiku spaudai ir kitoms žiniasklaidos 
priemonėms; 
– mokymo veiksmai siekiant panaikinti atotr ūkį tarp žiniasklaidos ir mokslin ės 
bendruomen ės; 
– europinės dimensijos skatinim ą visuomenei skirtuose mokslo renginiuose; 
– mokslo skatinim ą audiovizualin ėmis priemon ėmis pasitelkiant Europos bendros k ūrybos 
darbus ir mokslo program ų platinimą; 
– geriausių tarpvalstybini ų mokslini ų tyrimų ir mokslin ės informacijos teikimo skatinim ą 
teikiant liaudies premijas; 
– mokslinius tyrimus, skirtus tarpusavio bendravimui mokslo klausimais, įskaitant taikomus 
metodus ir gaunamus produktus, siekiant su stiprinti mokslo pasaulio ir platesn ės politiką 
formuojan čių asmenų auditorijos, žiniasklaidos ir pla čiosios visuomen ės tarpusavio 
supratimą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/349 
 6. PARAMA NUOSEKLIAM MOKSLINI Ų TYRIMŲ POLITIKOS PL ĖTOJIMUI 
Tikslas 
Nacionalin ės ir Bendrijos mokslini ų tyrimų politikos veiksmingumo ir nuoseklumo didinimas ir j ų 
derinimas su kitomis politikos kryptimis, vieš ųjų mokslini ų tyrimų poveikio didinimas bei j ų sąsajų 
su pramone pl ėtojimas ir viešosios para mos bei jos poveikio priva čių dalyvių investicijoms 
poveikio stiprinimas.  
Požiūris 
Pagal šią dalį vykdoma veikla bus remiamas nuoseklus mokslini ų tyrimų politikos pl ėtojimas 
papildant pagal program ą „Bendradarbiavimas“ vykdom ą koordinavimo veikl ą ir prisidedant prie 
Bendrijos politikos ir iniciatyv ų (pavyzdžiui, teis ės aktai, rekomendacijos ir gair ės), kurių tikslas – 
pagerinti valstybi ų narių politikos suderinamum ą ir poveik į. 
Ši veikla pad ės įgyvendinti Lisabonos strategij ą, visų pirma pad ės siekti 3 % investicij ų į 
mokslinius tyrimus tikslo, padedant valstyb ėms narėms ir Bendrijai parengti veiksmingesn ę 
mokslinių tyrimų ir plėtros politik ą. Siekiama pagerinti viešuosius mokslinius tyrimus ir j ų sąsajas 
su pramone bei skatinti priva čias investicijas į mokslinius tyrimus stiprinant vieš ąją paramą ir jos 
poveikį privačioms investicijoms. Tam reikia mokslini ų tyrimų politikos pritaikymo galimybi ų, 
įvairesnių priemoni ų sutelkimo, pastang ų peržengiant nacionalines si enas koordinavimo, taip pat 
kitų politikos kryp čių sutelkimo, kad b ūtų sukurtos geresn ės bendros s ąlygos moksliniams 
tyrimams. 
L 400/350 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla  
Bus vykdomi dviej ų krypčių veiksmai 1: 
Pirmoji veiksm ų kryptis: Su moksliniais tyrimais sus ijusios viešosios politikos ir pramon ės 
strategijų, įskaitant jų poveikį, stebėsena ir analiz ė 
Siekiama suteikti informacij ą, įrodymus ir analiz ę, kurie pad ėtų formuoti, įgyvendinti, vertinti ir 
tarpvalstybiniu lygiu koordinuoti vieš ąją politiką. Bus imamasi ši ų veiksmų: 
• Naudojamasi informacijos ir žvalgybos tarnyba (ERAWATCH)  siekiant remti įrodymais 
pagrįstos mokslini ų tyrimų politikos k ūrimą ir prisidėti prie Europos mokslini ų tyrimų erdvės 
(ERA) suk ūrimo suteikiant geresn į supratimą apie nacionalin ės ir regionin ės mokslini ų tyrimų 
politikos, iniciatyv ų ir sistemų pobūdį, sudedam ąsias dalis ir vystym ąsi. Europos poži ūriu bus 
atliekamos klausim ų, susijusių su mokslini ų tyrimų politikos formavimu, analiz ės, pirmiausia 
susijusios su: mokslini ų tyrimų sistemų vystymąsi skatinan čiais veiksniais ir j ų įtaka politikai bei 
valdymo strukt ūroms, naujais klausimais (uždaviniais) ir politikos pasirinkimo variantais, ir 
Europos lygiu bus atlikta valstybi ų narių pažangos kuriant ERA ir siekiant 3 % tikslo perži ūra. 
                                                 
1 Veikla, susijusi su Europos mokslo sistemos stiprinimu ir gerinimu, pavyzdžiui, mokslini ų 
konsultacij ų ir kompetencijos klausimai, ir su „ger esniu reglamentavimu“ susijusi veikla 
nagrinėjama šios Specialiosios programos dalyje „Mokslas visuomen ėje“. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/351 
 • Vykdoma investicij ų į pramoninius mokslinius tyrimus steb ėsena  siekiant suteikti nuosekl ų 
papildom ą informacijos šaltin į, kuris pad ėtų orientuoti vieš ąją politiką, o įmonėms – nustatyti j ų 
investicijų į MTTP strategijas inte r alia ES ekonomikai ypa č svarbiuose sektoriuose. Bus 
reguliariai atliekama įmonių ir sektoriaus investicij ų į MTTP rodikli ų lyginamoji analiz ė, 
privačių investicij ų į MTTP tendencij ų apžvalgos, sprendimams investuoti į MTTP įtaką 
darančių veiksnių ir įmonių praktikos analiz ė, ekonominio poveikio analiz ė ir politikos pasekmi ų 
įvertinimas. 
• Mokslini ų tyrimų veiklos rodikli ų kūrimas ir analiz ė bei jų poveikis ekonomikai.  Bus 
rengiami ir skelbiami mokslo ir technologij ų srities nacionaliniai ir region ų pagrindiniai skai čiai 
ir lyginamoji analiz ė, atitinkamais atvejais pasitelkiant of icialius statistikos rodiklius, valstybi ų 
narių MTTP sistem ų privalum ų ir trūkumų įvertinimai, ES pozicijos ir veiklos rezultat ų atliekant 
mokslinius ir technologinius tyrimus analiz ė. 
Ši veikla bus vykdoma bendradarbiaujant su Jungtiniu tyrim ų centu bei atliekant tyrimus bei 
pasitelkiant ekspert ų grupes. 
Antroji veiksm ų kryptis: Mokslini ų tyrimų politikos koordinavimas 
Tikslas – savanoriškas mokslini ų tyrimų politikos koordinavimo stiprinimas pasitelkiant: 
• veiksmus, kurie pad ėtų įgyvendinti atvirojo koordinavimo metod ą; ir 
L 400/352 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • tarpvalstybinio bendradarbiavimo bendro intereso klausimais in iciatyvas, vykdomas nacionaliniu 
ar regionų lygiu, atitinkamais atvejais įtraukiant kitus suinteresuotus subjektus ( įskaitant 
pramonę, Europos organizacijas ir pilietin ės visuomen ės organizacijas). 
Ši veikla pad ės spręsti bendro intereso klausimus, susijusius su moksliniais tyrimais ir kitomis 
atitinkamomis politikos sritimis, kurias reik ėtų sutelkti siekiant sukur ti ERA ir pasiekti 3 % 
investicijų į mokslinius tyrimus ES tiksl ą. Šia veikla bus: prisidedama prie veiksmingesn ės 
nacionalin ės ir region ų politikos pl ėtojimo pasitelkiant tarpusavio mokym ąsi ir vertinim ą, 
skatinamos šali ų ir regionų grupių, besidomin čių sritimis, kuriose vyrauja  stipri tarpvalstybin ė 
dimensija ar visuomenin ė nauda, suderintos ar bendros inicia tyvos ir tam tikrais atvejais bus 
nustatyti klausimai, kuriems b ūtini vieni kitus papildantys ir stiprinantys veiksmai Bendrijos ir 
valstybių narių lygiu. 
Kelių šalių ir regionų vykdomos iniciatyvos gali apimti nacionalin ės ir region ų politikos tarpusavio 
vertinimą, keitimąsi patirtimi ir personalu, bendrus įvertinimus ir poveikio įvertinimus, bendr ų 
iniciatyvų plėtojimą ir įgyvendinim ą. 
7. TARPTAUTINIO BENDRADARBIAVIMO VEIKLA 
Tikslas 
Tam, kad tapt ų konkurencinga ir pirmaut ų pasauliniu mastu, Europos S ąjungai reikia tvirtos ir 
nuoseklios tarptautin ės mokslo ir technologij ų politikos. Pagal įvairias Bendrosios programos 
programas bus imamasi tarptautini ų veiksmų įgyvendinant bendr ą tarptautinio bendradarbiavimo 
strategiją 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/353 
 Ši tarptautin ė politika turi tris vi enas nuo kito priklausan čius tikslus: 
– remti Europos konkurencingum ą pasitelkiant strategin ę partneryst ę su trečiosiomis šalimis 
pasirinktose mokslo srityse ir  skatinant geriausius tre čiųjų šalių mokslininkus dirbti 
Europoje; 
– sudaryti palankesnes s ąlygas ryšiams su tre čiųjų šalių partneriais siekia nt užtikrinti geresn ę 
prieigą prie kitur pasaulyje vykdom ų mokslini ų tyrimų; 
– spręsti konkre čias problemas, su kuriomis susiduria tre čiosios šalys, arba kurios bendros 
visiems, remiantis abipusiu interesu ir abipuse nauda. 
L 400/354 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Požiūris 
Siekiant apibr ėžti ir nustatyti vykdant konkre čius tarptautinio bendradarbiavimo veiksmus pagal 
Specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ su konkre čiomis trečiosiomis šalimis (tarptautinio 
bendradarbiavimo šalimis partner ėmis 1) atliekam ų abipusio intereso ir naudos mokslini ų tyrimų 
prioritetines sritis, bus pl ėtojamas vykstantis politinis dialogas ir stiprinami partneryst ės su įvairiais 
šių trečiųjų šalių regionais tinklai siekiant prisid ėti prie šių veiksmų įgyvendinimo. Bus stiprinama 
nacionalin ės veiklos tarptautinio mokslinio bendradar biavimo srityje darna remiant (valstybi ų narių 
ir asocijuot ųjų šalių) nacionalini ų programų koordinavim ą pasitelkiant nacionalin ės MTTP politikos 
ir veiklos daugiašal į koordinavim ą. Bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis pagal Bendr ąją 
programą visų pirma bus nukreiptas į šias šalių grupes 2: 
– šalis kandidates 3; 
– Viduržemio j ūros regiono šalis partneres, Vakar ų Balkanų šalis 4, taip pat Ryt ų Europos ir 
Vidurio Azijos šalis 5; 
– besivystan čias šalis, sutelkiant d ėmesį į kiekvienos atitinkamos šalies ar regiono 
konkrečius poreikius 6; 
– naujas ekonomikos sistemas 6. 
                                                 
1 Žr. dalyvavimo taisykles. 
2 Šiuo metu įgyvendinant Europos kaimynyst ės politiką dalyvauja 9 Viduržemio j ūros regiono 
šalys partner ės ir 6 Rytų Europos bei Vidurio Azijos šalys. 
3 Išskyrus asocijuot ąsias šalis kandidates. 
4 Išskyrus asocijuot ąsias potencialias šalis kandidates. 
5 Arm ėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija,  Kazachstanas, Kirgizija, Moldova, Rusija, 
Tadžikistanas, Turkm ėnistanas, Ukraina ir Uzbekistanas. 
6 Atkreipiant d ėmesį, kad Lotyn ų Amerikoje yra ir besivystan čių, ir naujų ekonomikos 
sistemų. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/355 
 Teminio tarptautinio bendradarbiavimo moks lo srityje veiksmai vykdomi pagal Speciali ąją 
programą „Bendradarbiavimas“. Tarptautiniai veiksmai žmogišk ųjų išteklių srityje vykdomi pagal 
Specialiąją programą „Žmonės“. Bus įgyvendinami horizontal ūs paramos veiksmai ir priemon ės, 
daugiausia d ėmesio skiriant ne atskirai te minei ar tarpdisciplininei sri čiai, kuriai taikoma programa 
„Bendradarbiavimas“, ir šiuos veiksmus bei pr iemones galima tam tikrais atvejais papildyti 
konkrečiais abipusio intereso bendradarbiavimo  veiksmais. Siekiant užtikrinti, kad b ūtų laikomasi 
nuoseklaus poži ūrio ir plėtojama sąveika su kitomis Bendrijos priemon ėmis (pavyzdžiui, 
Pasirengimo narystei pagalbos priemone, Europos kaimynyst ės politikos priemone, reglamentu d ėl 
Pagalbos besivystan čioms šalims Azijoje ir Lotyn ų Amerikoje ir pagalbos vystymuisi schemomis), 
bus stiprinamas bendras tarpta utinio bendradarbiavimo veiksm ų koordinavimas pagal įvairias 
programas. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą vykdant INTAS ir remiantis bendradarbiaujant su Ryt ų 
Europos ir Vidurio Azijos šalimis atliktu darbu, įgyvendinant ši ą programą ir programas 
„Bendradarbiavimas“ bei „Žmon ės“ bus vykdoma t ęstinumą užtikrinanti veikla. 
Komisija užtikrins tarptautinio bendradarbiavim o veiklos, vykdomos viso Bendrosios programos 
įgyvendinimo metu, įskaitant politin į dialogą su šalimis partner ėmis, regionais partneriais ir 
tarptautiniais forumais koordinavim ą. 
L 400/356 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla 
Pagrindin ė veikla, skirta bendrai sutartai tarptautin io bendradarbiavimo moks lo srityje politikai 
plėtoti, apima: 
• dvišalio region ų bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje koordinavim ą, įskaitant 
prioritetų nustatym ą ir bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje politikos 
apibrėžimą. 
Bendrijos bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje prioritet ų nustatymas bus grindžiamas 
išsamiu politiniu dialogu su šalims partner ėmis ir regionais part neriais atsižvelgiant į jų socialines ir 
kultūrines sąlygas bei mokslini ų tyrimų pajėgumus. Šis bendradarbiavimo  mokslo ir technologij ų 
srityje dialogas vykdomas įvairiais lygiais, pavyzdžiui , tarptautiniuose forumuose ( įvairios JT 
konvencijos), dvišaliuose region ų institucijų dialoguose 1, įskaitant Azijos ir Europos susitikimus 
(ASEM), Lotyn ų Amerikos, Karib ų jūros šalių ir ES (ES-LAC), Viduržemio j ūros regiono šali ų ir 
Vakarų Balkanų partneryst ėse, pagal ES ir AKR (Afrikos, Karib ų jūros ir Ramiojo vandenyno 
šalių) ir Rytų Europos ir Vidurio Azijos šali ų 2 ir dvišalius bei daugiaša lius susitarimus, taip pat 
neoficialiuose mokslinink ų ir kitų socialinių partnerių tarpregioniniuose susitikimuose. 
                                                 
1 Šiame kontekste dvišalis region ų dialogas – valstybi ų narių, EB ir atitinkam ų trečiųjų šalių 
dialogas. 
2 Kuriame taip pat gal ėtų dalyvauti Tarptautinis  mokslo ir technologij ų centras (TMTC) ir 
Mokslo ir technologij ų centras (MTC). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/357 
 Todėl didžiausiu prioritetu taps dvišali ų regionų dialogų ir (arba) dvišali ų dialogų stiprinimas 
siekiant orientuoti tarptautin į bendradarbiavim ą mokslo ir technologij ų srityje ir nustatyti jo 
pagrindą bei abipusio intereso ir naudos mokslini ų tyrimų sričių bendras nustatymas. Toks dialogas 
ir partneryst ė bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje yra veiksmingiausias b ūdas bendrai 
ir tarpusavio sutarimu nustatytiems tikslams pasiekti atsižvelgiant į konkrečius region ų ar šalių 
poreikius. Atitinkamai tarptautinis be ndradarbiavimas mokslo ir technologij ų srityje pagal Bendr ąją 
programą bus nuosekliai valdomas formuojant integruot ą mokslinių tyrimų politiką atsižvelgus į tų 
dialogų rezultatus ir susitarimus d ėl mokslo bei technologij ų 1. 
Šios iniciatyvos bus įgyvendinamos vykdant konkre čią tarptautinio bendradarbiavimo veikl ą, kuri 
plėtos region ų dialogus aktyviai konsu ltuojantis su valstyb ėmis narėmis, asocijuotosiomis šalimis ir 
tarptautinio bendradarbiavimo šalimis partner ėmis. 
Šis prioritet ų nustatymas ir bendradarbia vimo mokslo ir technologij ų srityje politikos apibr ėžimas 
turės tiesiogin į ir išmatuojam ą poveikį kitai veiklai, numatytai tarptautinio bendradarbiavimo 
mokslo ir technologij ų srityje pagal Speciali ąją programą „Pajėgumai“, b ūtent: susitarim ų dėl 
mokslo ir technologij ų, bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje partnerys čių stiprinimui 
bei plėtojimui ir teigiamai s ąveikai koordinuojant nacionalin ę politiką ir veiklą tarptautinio 
bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje. 
Atsižvelgiant į susitarimus d ėl mokslo ir technologij ų bei remiantis apibr ėžtais prioritetais, nauj ų 
elementų, dėl kurių būtina imtis veiksm ų, kurie turi b ūti patvirtinti politiniu lygiu ir kurie turi b ūti 
įgyvendinami pagal šias temas, nustatymui bus suteiktas prioritetas. 
                                                 
1 Atsižvelgiant į Bendrijos interesus, susitarimai buvo sudaryti su visais pagrindiniais 
pramonini ų šalių ir naujų ekonomikos sistem ų partneriais, taip pat beveik su visomis 
šalimis, įtrauktomis į Europos kaimynyst ės politiką. 
L 400/358 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Be to, mokslinink ų dalyvavimas tre čiųjų šalių nacionalin ėse mokslini ų tyrimų programose leis 
visapusiškai panaudoti susitarim ų dėl mokslo ir technologij ų teikiamas galimybes ir leis 
mokslininkams abipusiškai susipažinti su tre čiųjų šalių mokslinių tyrimų sistemomis ir kult ūra. 
Todėl pagal Bendr ąją programą bus padengiamos valstybi ų narių ir asocijuot ųjų šalių mokslinink ų 
dalyvavimo nacionalin ėse trečiųjų šalių programose išlaidos, esant abipusiam interesui ir naudai. 
Toks bendradarbiavimas vyks konkurenciniu pagrindu. 
Bendri projektai, vykdomi pagal min ėtus dialogus ir bendradarbia vimo mokslo ir technologij ų 
srityje susitarimus bus orientuoti į poreikius, bus pakankamai dide li, t. y. pareikalaus solidžios 
partneryst ės, kompetencijos ir finansavimo, bei tur ės svarų socialinį ir ekonomin į poveikį. Projektai 
bus nukreipti į prioritetus, kurie bus nustatyti politinio dialogo apie bendradarbiavim ą mokslo ir 
technologij ų srityje regionini ų forumų metu, ir bus skelbiami special ūs atskiriems regionams ar 
tarptautinio bendradarbiavimo šali ų partnerių grupėms skirti kvietimai teikti paraiškas. Ši ų dialogų 
rezultatai pad ės nustatyti konkre čių tarptautinio bendradarbiavimo veiksm ų prioritetus ir poreikius 
skirtingose Specialiosios programos  „Bendradarbiavimas“ temose. 
• Dvišalis koordinavimas siekiant stiprinti ir pl ėtoti partnerystes mokslo ir technologij ų 
srityje 
Siekiant sustiprinti mokslini ų tyrimų pajėgumus ir mokslini ų tyrimų veiksmus, bus toliau 
plėtojamas nustatyt ų prioritetų įgyvendinimas vykdant veiksmus – kuriant bendradarbiavimo 
mokslo ir technologij ų srityje lygiateises part nerystes, pergrupuojant įvairius suinteresuotus 
subjektus (partnerius iš mokslini ų tyrimų, pramonės sričių, valdymo strukt ūrų ir pilietin ės 
visuomen ės). Įrodyta, kad tai yra tinkamiausia priemon ė siekiant sutelkti ir sustiprinti bendras 
partnerių pastangas. Šioms partneryst ėms reikės pasitelkti įvairius dalykus apiman čius požiūrius, 
kad būtų galima tinkamai reaguoti į įvairius poreikius pasaulio, region ų ir (arba) šalies lygiu. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/359 
 Mokslo ir technologij ų partnerys čių plėtojimas bus grindžiamas regioniniu vadovavimu ir politini ų 
iniciatyvų koordinavimu nusta tytose prioritetin ėse srityse. Jas valdys iniciatyvin ės grupės, kurias 
sudarys tam tikras atstov ų iš kiekvieno regiono skai čius ir kuriose gal ės dalyvauti visi parneriai iš 
atitinkam ų regionų, atsižvelgiant į jų interesus ir mokslini ų tyrimų pajėgumus. Šios partneryst ės 
skatins bendr ą mokslinių tyrimų veiklą ir nuolatin į politinį dialogą įgyvendinto bendradarbiavimo 
veiksmingumo ir efektyvumo, taip pat b ūsimų poreikių nustatymo klausimais. 
• Parama valstybi ų narių ir asocijuot ųjų šalių nacionalin ės politikos ir veiklos, susijusios su 
tarptautiniu bendradarbiavimu i mokslo ir technologij ų srityje, koordinavimui 
Siekiant skatinti veiksming ą ir efektyvi ą tarptautin ę Bendrijos bendradarbiavimo mokslo srityje 
strategiją ES lygiu, b ūtina nuolat koordinuoti nacionalin ę politiką, kad būtų galima įvykdyti 
įsipareigojimus, prisiimtus pagal region ų ir dvišalius dialogus mokslo ir technologij ų klausimais. 
Šis koordinavimas sustiprins vykdom ų valstybių narių ir tarptautinio be ndradarbiavimo šali ų 
partnerių dvišalių bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje iniciatyv ų veiksmingum ą ir 
poveikį bei teigiam ą jų tarpusavio s ąveiką. Jis taip pat sustiprins Bendrijos ir valstybi ų narių 
vykdomos bendradarbiavimo mokslo ir technologij ų srityje veiklos papildomum ą. 
Be to, jis rems „bendrosios vizijos“ įgyvendinim ą, palengvinant naujovišk ų programini ų metodų 
taikymą ir glaudžiau bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis plėtojant ir realizuojant nuosekl ų ES 
bendradarbiavim ą mokslo ir technologij ų srityje. 
 
L 400/360 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 II PRIEDAS  
ORIENTACINIS SUMOS PASKIRSTYMAS (mln. EUR) 
Mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros 1 1 715 
MVĮ skirti mokslin iai tyrimai 1 336 
Žinių regionai  126 
Mokslini ų tyrimų potencialas  340 
Mokslas visuomen ėje  330 
Nuoseklus mokslini ų tyrimų politikos pl ėtojimas  70 
Tarptautinio bendradarbiavimo veikla  180 
  
IŠ VISO 4 097 
 
                                                 
1 Įskaitant ne didesn į kaip 200 mln. EUR įnašą į Europos investicij ų banką, skirtą jo rizikos 
pasidalijimo finansinei priemonei, kaip nurodyta III priede. 100 mln. EUR iš šios sumos bus skirta 2007–2010 m. metiniams įnašams. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/361 
 III PRIEDAS  
Rizikos pasidalijimo finansin ė priemonė 
Pagal II pried ą Bendrija skirs įnašą (koordinavimo ir paramos veikla) Europos investicij ų bankui 
(EIB), kuris taps rizi kos pasidalijimo finansin ės priemon ės (RPFP) partneriu. RPFP, kuri ą bendrai 
finansuos Bendrija ir EIB, yra skirta priva čiojo sektoriaus investicijoms į mokslinius tyrimus, 
technologin ę plėtrą ir demonstracin ę veiklą, įskaitant inovacijas, vi soje Europoje skatinti. 
Bendrijos įnašas padidins Banko rizikos va ldymo galimybes sudarydamas s ąlygas i) suteikti 
daugiau su tam tikro lygio rizika susijusi ų EIB paskol ų ir garantij ų bei ii) finansuoti rizikingesn ę, 
nei būtų galima be tokios Bendrijos paramos, europin ę MTTP veikl ą padedant pašalinti tr ūkumus 
rinkoje. Bus siekiama: 
• padidinti vert ę srityse, kuriose rinka negali sute ikti reikiamo finansavimo; ir 
• atlikti katalizatoriaus vaidmen į darant įtaką privačioms investicijoms. 
Bendrijos įnašas bus skirtas RPFP pagal II priede išd ėstytas sąlygas. 
EIB skolins l ėšas iš tarptautini ų finansų rinkų ir teiks garantijas savo finansiniams partneriams 
pagal savo standartines taisykles, reglamentus ir proced ūras. 
L 400/362 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Jis naudos š į įnašą remdamasis principu „pirmas at ėjai, pirmas gavai“ Banko atid ėjimams ir 
kapitalo paskirstymui  Banke ir tokiu b ūdu padengs dal į rizikos, susijusios su operacijomis, 
remiančiomis reikalavimus atitinkan čius europinius veiksmus MTTP srityje. 
Remdamasis savo finansiniu vertinimu EIB įvertins finansin ės rizikos dyd į ir nustatys atid ėjimų ir 
kapitalo paskirstymo vert ę. 
Rizikos įvertinimas ir r ūšiavimas bus atliekami bei su tuo susij ę sprendimai d ėl atidėjimų ir kapitalo 
bus priimami laikantis Banko standartini ų procedūrų pagal jo strukt ūrinę finansinę priemonę, kurias 
yra patvirtin ę ir kontroliuoja jo akci ninkai bei kurios kartais yra atnaujinamos bei kei čiamos. Šios 
procedūros nebus kei čiamos dėl Bendrijos įnašo. 
Rizika Bendrijos biudžetui yra susijusi tik su sumok ėtomis ar sumok ėti įsipareigotomis sumomis. 
Bendrija galim ų biudžetini ų įsipareigojim ų neturės, kadangi vis ą likusią riziką dengs EIB. 
Bendrijos įnašas bus išmokamas kasmet remiantis daugiame čiu planu ir atsižvelgiant į paklausos 
raidą. Metinė suma bus nustatyta darbo programoje atsižvelgiant į veiklos ataskait ą ir EIB pateiktas 
prognozes. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/363 
 Susitarime, kuris bus sudarytas su EI B glaudžiai konsultuojantis su valstyb ėmis narėmis, bus 
nustatytos Bendrijos l ėšų naudojimo atid ėjimams ir kapitalo paskirstymui s ąlygos. Į susitarim ą bus 
įtrauktos šios s ąlygos: 
• Bendrijos MTTP veiklos atitiktis reikalavimams. Bendrijos finansuojamas mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų plėtojimas pagal ši ą Specialiąją programą automatiškai laikomas reikalavimus 
atitinkančia veikla. Tre čiosiose šalyse, kurios n ėra asocijuotosios šalys, įsisteigę juridiniai 
asmenys taip pat atitinka reikalavimus, jei jie  dalyvauja Septintosios bendrosios programos 
netiesiogin ėje veikloje ir j ų išlaidos atitinka Bendrijos finansavimo skyrimo reikalavimus. Gali 
būti svarstoma ir kit ų Europos intereso mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų finansavimo galimyb ė. 
 RPFP bus pasi ūlyta visoms valstyb ėms narėms ir asocijuotosioms šalims,  siekiant užtikrinti, kad 
visi juridiniai asmenys, neatsižvelgiant į jų dydį (įskaitant MV Į ir mokslini ų tyrimų
 
organizacijas, įskaitant universitetus), visose valstyb ėse narėse galėtų naudotis šia priemone savo 
veiklai, vykdomai pagal reikalavimus atitinkan čius projektus, finansuoti. 
 Komercinio pob ūdžio inovacin ė veikla atitinka RPFP skyrimo reikalavimus tik naudojant EIB 
nuosavą įnašą. 
• Remiantis pagal Sutarties 167 straipsn į priimtu reglamentu d ėl dalyvavimo taisykli ų, susitarime 
taip pat bus nustatyta tvarka, kurio s laikydamasi Bendrija tinkamai pagr įstais atvejais gal ės 
nesutikti, kad EIB naudot ų Bendrijos įnašą. 
L 400/364 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 • Finansinės rizikos dalies, kuri bus dengiama iš Bendrijos įnašo, nustatymo taisykl ės ir rizikos 
riba, kurią viršijęs EIB gali naudoti Bendrijos įnašą, bei atitinkam ų pajamų pasidalijimo 
taisyklės. 
Bendrijos įnašo, skirto kiekvienai operacijai, dydis priklausys nuo EIB atlikto finansin ės rizikos 
įvertinimo. Bendra atid ėjimų ir kapitalo paskirstymo, skirto daugumai RPFP operacij ų, suma 
turėtų sudaryti 15–25 % ši ų operacijų nominalios vert ės. Bendra atid ėjimams ir kapitalo 
paskirstymui naudojama Bendrijos įnašo suma jokiu b ūdu neviršija 50 % nominalios paskolos ar 
garantuotos vert ės. Atliekant kiekvien ą operaciją bus dalijamasi rizika. 
• Susitarimai, pagal kuriuos Bendrija steb ės EIB skolinimo ir garantij ų suteikimo operacijas, 
susijusias su Bendrijos įnašu, įskaitant EIB finansini ų partnerių atliekamas operacijas. 
EIB gali naudoti Bendrijos įnašą tik operacijoms, kurios buvo patv irtintos nuo šios Specialiosios 
programos įsigaliojimo dienos ik i 2013 m. gruodžio 31 d. 
Apie šio laikotarpio metu už Bendrijos įnašą sukauptas pal ūkanas ir pajamas EIB kasmet praneša 
Komisijai, kuri informuoja Europos Parlament ą ir Tarybą. Pagal Finansinio reglamento 
18 straipsnio 2 dal į jos laikomos RPFP asignuotomis pajamomis ir įtraukiamos į biudžetą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/365 
 Priimdama darbo program ą, Komisija gali nuspr ęsti RPFP nepanaudotas ir tod ėl iš EIB 
susigrąžintas lėšas perskirstyti kitos netiesiogin ės veiklos, vykdomos pagal šios Specialiosios 
programos dal į „Mokslini ų tyrimų infrastrukt ūra“, tikslais atlikus Bendr osios programos II priede 
nurodytą tarpinį įvertinimą. Atliekant tarpin į įvertinimą bus atliktas RPFP poveikio išor ės 
įvertinimas. 
Komisija aktyviai vykdys aktyv ų Bendrijos įnašo veiksmingo panaudojimo monitoring ą, įskaitant 
veiksmų sėkmingumo aspekt ų ex-post  įvertinimus, ir reguliariai teiks pranešimus Programos 
komitetui. Be to, svarbiausius šios srities įvertinimo rezultatus Komisija įtrauks į metinį mokslinių 
tyrimų ir technologin ės plėtros veiklos pranešim ą, kurį jį pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai 
pagal Sutarties 173 straipsn į. 
 
L 400/366 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 IV PRIEDAS  
Ne Bendrijos mokslini ų tyrimų programų bendras įgyvendinimas 
Toliau iliustraciniais tikslais pateikiama viena nacionalini ų mokslinių tyrimų programų bendro 
įgyvendinimo iniciatyva, d ėl kurios gal ėtų būti priimtas atskiras sprendimas, grindžiamas Sutarties 
169 straipsniu. Septintosios bendrosios programos įgyvendinimo laikotarpiu gali b ūti nustatytos ir 
pasiūlytos kitos iniciatyvos. 
Priėmus šį sprendim ą, būtų sukurta speciali įgyvendinimo strukt ūra, organizacin ė struktūra ir 
atitinkamos šios veiklos įgyvendinimo valdymo įstaigos. Pagal II pried ą Bendrija iniciatyvai gal ėtų 
skirti II priede nurodytos sumos neviršijan čią finansinę paramą ir galėtų aktyviai dalyvauti j ą 
įgyvendinant, pasitelkdama šiai veiklai vykdyti tinkamiausias priemones. 
EB sutarties 169 straipsnio iniciatyva, su sijusi su mokslinius tyrimus vykdan čiomis MV Į 
Bus siekiama prad ėti ir įgyvendinti bendr ą MTTP program ą, skirtą mokslinius tyrimus 
vykdančioms MV Į, kad būtų sustiprinti j ų mokslinių tyrimų ir inovacij ų diegimo paj ėgumai. 
Remiantis EUREKA, šia iniciatyva bus skatinami ir remiami toki ų MVĮ vykdomi tarpvalstybiniai 
MTTP projektai. Ši in iciatyva papildo kit ą į MVĮ orientuot ą veiklą, vykdom ą pagal Septint ąją 
bendrąją programą. 
Bendrija iniciatyvai skirs finansin ę paramą ir dalyvaus j ą įgyvendinant, pasitelkdama šiai veiklai 
vykdyti tinkamiausias priemones. 
 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/367 
 V PRIEDAS  
Informacija, kuri ą turės pateikti Komisija pagal 8 straipsnio 5 dal į 
1. Informacija apie veiksmus, sudaran čius sąlygas vykdyti kiekvieno pasi ūlymo steb ėseną jų 
įgyvendinimo metu, pirmiausia: 
– pateiktus pasi ūlymus; 
– kiekvieno pasi ūlymo įvertinimo rezultatus; 
– susitarimus d ėl dotacijos; 
– užbaigtus veiksmus. 
2. Informacija apie kiekvieno konkurso ir veiksm ų įgyvendinimo rezultatus, pirmiausia: 
– kiekvieno konkurso rezultatus; 
L 400/368 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 – derybų dėl susitarim ų dėl dotacijos rezultatus; 
– veiksmų įgyvendinim ą, įskaitant mok ėjimo datą ir veiksm ų rezultatus. 
3. Informacija apie programos įgyvendinim ą, įskaitant atitinkam ą informacij ą, susijusią su 
Bendrąja programa, Speciali ąja programa ir kiekviena veiklos r ūšimi. 
Ši informacija (pirmiausia informacija apie pasi ūlymus, jų įvertinimą ir susitarimus d ėl dotacijos) 
turėtų būti pateikta vienodos strukt ūros elektronine ir apdorotina forma, kuria b ūti galima 
pasinaudoti pasitelkus IT informacijos ir duomen ų pateikimo sistem ą, kuri sudaro s ąlygas analizuoti 
duomenis.