Oficialusis leidinys L 363 , 31/12/1976 p. 0001 - 0057

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 12 tomas 1 p. 0148

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 12 tomas 2 p. 0172

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 12 tomas 2 p. 0172

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 12 tomas 1 p. 0110

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 12 tomas 1 p. 0110



Komisijos Reglamentas (Euratomas) Nr. 3227/76 1976 m. spalio 19 d. nustatantis nuostatų dėl Euratomo saugos priemonių taikymą EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 77, 78, 79 ir 81 straipsnius, atsižvelgdama į Tarybos patvirtinimą, kadangi Europos atominės energijos bendrijos Komisijos reglamente Nr. 7 nustatyta pagal Sutarties 78 straipsnį reikalaujamų deklaracijų įgyvendinimo tvarka [1]; kadangi Europos atominės energijos bendrijos Komisijos reglamente Nr. 8 [2] nustatytas Sutarties 79 straipsnyje minėtų reikalavimų pobūdis ir apimtis; kadangi, atsižvelgus į didėjantį Bendrijoje gaminamų, naudojamų ir pervežamų branduolinių medžiagų kiekį ir šių medžiagų prekybos plėtrą, užtikrinant saugos priemonių efektyvumą, labai svarbu nustatyti Sutarties 79 straipsnyje nurodytų bei pirmiau minėtame Reglamente Nr. 8 numatytų reikalavimų pobūdį bei apimtį, atsižvelgiant į patirtį, ypatingai į šių medžiagų transportavimą ir pardavimą; kadangi, be to, Belgijos Karalystė, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Airija, Italijos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė, Nyderlandų Karalystė ir Europos atominės energijos bendrija (Euratomas) 1973 m. balandžio 5 d. pasirašė susitarimą (toliau – susitarimą) su Tarptautine atominės energijos agentūra, įgyvendindama Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties III straipsnio 1 ir 4 punktus; kadangi susitarime numatytas konkretus Bendrijos įsipareigojimas dėl saugos priemonių taikymo žaliavoms ir specialioms skiliosioms medžiagoms Bendrijos valstybių narių teritorijose, kurios neturi savo branduolinių ginklų ir yra Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties o, kartu su Bendrija, 1973 m. balandžio 5 d. Susitarimo, pasirašyto su Tarptautine atominės energijos agentūra šalys (toliau – valstybės narės susitarimo šalys); kadangi įgyvendinant šį įsipareigojimą reikia nustatyti specialią saugos priemonių taikymo valstybių narių susitarimo šalių teritorijose tvarką papildant pirmiau minėtų Reglamentų Nr. 7 bei Nr. 8 nuostatas; kadangi, be to, šiuo susitarimu nustatyta tvarka atitinka tą, dėl kurios buvo susitarta daugiašalėse tarptautinėse derybose su Tarptautine atominės energijos agentūra, atsižvelgiant į Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties III straipsnio 1 ir 4 punktų nuostatas, kurią patvirtino šios organizacijos valdytojų taryba ir remiasi naujausiais pasiekimais saugos priemonių srityje; kadangi dėl to reikia nustatyti naują Sutarties VII skyriaus nuostatų taikymo tvarką; kadangi Bendrija, Jungtinė Karalystė ir Tarptautinė atominės energijos agentūra 1976 m. rugsėjo 6 d. pasirašė susitarimą, kuriuo numatytas įpareigojimas dėl saugos priemonių taikymo žaliavoms ir specialioms skiliosioms medžiagoms Jungtinės Karalystės teritorijoje; kadangi tikslinga parengti konkrečias nuostatas dėl apskaitos sistemos ir dokumentų dėl rūdos pateikimo; kadangi valstybėse narėse, kurios nėra susitarimo šalys, kai kurie objektai ar jų dalys bei tam tikros medžiagos vis tik naudojamos gamyboje gynybos tikslams, todėl tikslinga nustatyti konkrečią saugos priemonių taikymo tvarką, atsižvelgiant į visas šias aplinkybes; kadangi, siekiant aiškumo, o ypač palengvinant nuostatų, susijusių su saugos priemonėmis, laikymąsi, tikslinga šias nuostatas susisteminti viename tekste, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I DALIS PAGRINDINĖS TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR SPECIALIOS SAUGOS PRIEMONĖS TECHNINIŲ CHARAKTERISTIKŲ DEKLARACIJA 1 straipsnis Bet kuris fizinis asmuo ar įmonė, įsteigianti ar eksploatuojanti objektą žaliavoms ar specialioms skiliosioms medžiagoms gaminti, atskirti ar kitokiam panaudojimui ar panaudotam branduoliniam kurui perdirbti, praneša Komisijai objekto pagrindines technines charakteristikas, remiantis atitinkamu I priede pateiktu klausimynu. Bet kuriam už žaliavų ar specialių skiliųjų medžiagų saugojimą atsakingam fiziniam asmeniui ar įmonei taikomos pirmosios pastraipos nuostatos. 2 straipsnis Jeigu Komisijai jau pranešta apie objekto pagrindines technines charakteristikas, 1 straipsnyje nurodytos deklaracijos gali būti parengiamos darant nuorodą į ankstesnį pranešimą su sąlyga, kad bet kuri 1 straipsnyje minėtame klausimyne reikalaujama papildoma informacija pateikiama per 30 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Apie naujo objekto pagrindines technines charakteristikas pranešama, kaip nustatyta 1 straipsnyje, ne mažiau kaip prieš 45 dienas iki pirmos branduolinių medžiagų partijos numatytos gavimo dienos. 3 straipsnis 7 straipsnyje minimos "konkrečios saugos priemonių nuostatos" nurodo svarbiausius pagrindinių techninių charakteristikų pasikeitimus, apie kuriuos turi būti pranešta iš anksto. Apie bet kokius kitus pagrindinių techninių charakteristikų pasikeitimus Komisijai pranešama kartu su pirmąja inventorinio kiekio pakitimo ataskaita, kuri parengiama atlikus pakeitimus. 4 straipsnis Gavusi motyvuotą prašymą, Komisija gali nustatyti papildomą laikotarpį pirmesniuose straipsniuose nurodytoms deklaracijoms parengti. 5 straipsnis 1 straipsnio nuostatos netaikomos fiziniams asmenims ar įmonėms, laikantiems tik tas branduolines medžiagas, kurių atžvilgiu taikoma išimtis dėl deklaracijos pateikimo, kaip numatyta 22 straipsnyje. VEIKLOS PROGRAMA 6 straipsnis 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ar įmonės su saugos priemonėmis susijusios veiklos planavimui taip pat pateikia Komisijai šią informaciją: a) kasmet – veiklos programą, sudarytą laikantis 7 straipsnyje minimų "konkrečių saugos priemonių nuostatų", o pirmasis pranešimas, parengtas pagal X priede pateiktas gaires, pateikiamas tuo pat metu kaip ir 1 straipsnyje minėtos pagrindinės techninės charakteristikos; b) likus ne mažiau kaip 40 dienų iki fizinės inventorizacijos atlikimo pradžios – šio darbo programą; c) likus ne mažiau kaip 40 dienų iki reaktoriaus sustabdymo reguliariam perkrovimui – šio sustabdymo programą, jeigu 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" nenumatyta kitaip. Komisijai nedelsiant pranešama apie bet kokius pasikeitimus, turinčius įtakos fizinės inventorizacijos atlikimo arba reaktorių sustabdymo perkrovimui atlikti programoms. KONKREČIOS SAUGOS PRIEMONIŲ NUOSTATOS 7 straipsnis Remdamasi pagrindinių techninių charakteristikų deklaracijomis ir pagal 6 straipsnį pateikta informacija, Komisija "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" nustato tvarką, pagal kurią atitinkami fiziniai asmenys ar įmonės vykdo reikalavimus, susijusius su jiems nustatytomis saugos priemonėmis. Be kita ko, ši tvarka apima: a) medžiagų balanso zonų nustatymą ir tų strateginių taškų pasirinkimą, kurie yra pagrindiniai matavimo taškai branduolinių medžiagų kiekio kitimui ir atsargoms nustatyti; b) tvarką branduolinių medžiagų kiekvienos medžiagų balanso zonos apskaitai vesti ir ataskaitoms rengti; c) fizinės inventorizacijos dažnumą ir atlikimo tvarką apskaitos tikslais kaip saugos priemonių dalį; d) izoliavimo ir priežiūros priemones, laikantis su gamyklų operatoriais sutartų nuostatų; e) gamyklos operatorių atliekamą mėginių ėmimą tik saugos tikslais. "Konkrečios saugos priemonių nuostatos" taip pat nustato pagal šio reglamento 6 straipsnį reikalaujamų kitų pranešimų turinį ir sąlygas, kuriomis reikalaujamas išankstinis pranešimas apie išvežamas ir gaunamas branduolines medžiagas. Komisija atitinkamam fiziniam asmeniui ar įmonei kompensuoja specialių paslaugų, numatytų "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" arba suteiktų Komisijai ar inspektoriams konkrečiai paprašius, išlaidas pagal suderintą sąmatą. Kompensacijos dydį ir kompensavimo tvarką nustato atitinkamos šalys, ir tai, jei būtina, reguliariai peržiūrima. 8 straipsnis 7 straipsnyje nurodytas "konkrečias saugos priemonių nuostatas" nustato Komisija atskiru sprendimu, pasikonsultavusi su atitinkamu fiziniu asmeniu ar įmone ir atitinkama valstybe nare. Fiziniam asmeniui ar įmonei, kuriai taikomas Komisijos atskiras sprendimas, bus apie tai pranešta ir tokio pranešimo kopija bus nusiųsta atitinkamai valstybei narei. II DALIS APSKAITOS SISTEMA 9 straipsnis 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės tvarko branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės sistemą. Ši sistema apima apskaitos ir eksploatacijos dokumentus, ir, svarbiausia, informaciją apie šių medžiagų kiekį, pobūdį, formą ir sudėtį, laikantis 21 straipsnio reikalavimų, jų faktinę buvimo vietą, konkretų įsipareigojimą dėl saugos ir būdą, kuriuo atitinkami asmenys ar įmonės nurodė savo ketinimą naudoti tokias medžiagas laikantis jų priimtų sprendimų bei medžiagų siuntėją ar gavėją, kai medžiagos yra pervežamos. Matavimo sistema, kurios laikomasi vykdant apskaitą, turi atitikti naujausius tarptautinius standartus arba būti kokybiškai lygiavertė šiems standartams. Ši apskaita turi būti parengta taip, kad remiantis ja būtų galima nustatyti ir pagrįsti Komisijai adresuotus pranešimus 12–21 straipsniuose nustatyta forma ir laiko tarpais. Apskaitos dokumentai saugomi ne mažiau nei penkerius metus. APSKAITOS DOKUMENTAI 10 straipsnis Apskaitos dokumentuose kiekvienai medžiagų balanso zonai nurodoma: a) visi inventorinio kiekio pakitimai, kad bet kuriuo metu būtų galima nustatyti įrašuose branduolinių medžiagų atsargas; b) visi matavimų ir skaičiavimų rezultatai, naudoti fizinei inventorizacijai atlikti; c) visi pataisymai, susiję su inventorinio kiekio pakitimais, branduolinių medžiagų atsargų įrašais ir fizine inventorizacija. Visų inventorinio kiekio pakitimų ir fizinės invenorizacijos atveju apskaitos dokumentuose kiekvienai branduolinių medžiagų partijai pateikiami medžiagos identifikaciniai duomenys, partijos duomenys ir duomenys apie šaltinį. Šioje apskaitoje atskirai pateikiami duomenys apie kiekvienos branduolinių medžiagų partijos uraną, torį ir plutonį. Be to, kiekvieno inventorinio kiekio pakitimo atveju nurodoma inventorinio kiekio pakitimo diena, o kai reikia, išsiuntimo medžiagų balanso zona ir gaunančioji medžiagų balanso zona arba gavėjas. EKSPLOATACIJOS DOKUMENTAI 11 straipsnis Eksploatacijos dokumentai (prireikus kiekvienai medžiagų balanso zonai) apima: a) eksploatavimo duomenis, naudojamus branduolinės medžiagos kiekių ir sudėties pakitimams nustatyti; b) rezervuarų ir instrumentų matavimo duomenis bei informaciją, gautą iš mėginių ėmimo ir analizės, matavimų kokybės kontrolės tvarką ir atsitiktinių bei sisteminių paklaidų apskaičiavimus; c) aprašymą sekos veiksmų, kurių reikia imtis rengiant ir atliekant fizinę inventorizaciją, siekiant užtikrinti, kad tai atliekama tiksliai ir pilnai; d) aprašymą veiksmų, užtikrinančių bet kokio atsitiktinio ar neįvertinto, galimo patirti nuostolio priežastį ir dydį. APSKAITOS IR SPECIALIOS ATASKAITOS 12 straipsnis 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės pateikia Komisijai apskaitos ataskaitas, o kai reikia, ir specialias ataskaitas. Apskaitos ataskaitose pateikiama visa ataskaitos pateikimo dieną turima informacija ir jos prireikus vėliau atnaujinamos. Komisijai pateikus motyvuotą prašymą, paprastai per tris savaites nuo šio prašymo, pateikiama su šiomis ataskaitomis susijusi papildoma informacija ar paaiškinimai. Pradinis aprašas 13 straipsnis 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės siunčia Komisijai visų branduolinių medžiagų, kurias jie dėl bet kokių priežasčių turi savo žinioje penkiolika dienų po paskutinės mėnesio, kurį įsigalioja šis reglamentas, dienos, pradinį atsargų aprašą. Šiame apraše pateikiama informaciją apie to mėnesio paskutinę dieną esančią padėtį. Tuo tikslu naudojama šio reglamento IV priede nustatyta forma. Inventorinio kiekio pakitimo ataskaita 14 straipsnis Kiekvienai medžiagų balanso zonai, 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės siunčia Komisijai ataskaitas apie visų branduolinių medžiagų inventorinio kiekio pakitimus laikydamiesi II priede nustatyto pavyzdžio. Ataskaitose nurodomos medžiagos ir duomenys apie kiekvieną partiją, inventorinio kiekio pakitimo diena, o kai reikia, išsiuntimo medžiagų balanso zona ir gaunančioji medžiagų balanso zona arba gavėjas. Ataskaitose apie pervežimą nurodomas numatytas gaunamų medžiagų panaudojimas, remiantis 9 straipsniu, o išsiunčiamų medžiagų atveju – branduolinių medžiagų panaudojimas ataskaitą pateikiančiame objekte. Jeigu 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatuose" neapibrėžta kitaip, neprivaloma pateikti deklaracijos apie panaudojimą, pervežant tarp to paties objekto skirtingų medžiagų balanso zonų. Šios ataskaitos apie inventorinio kiekio pakitimus, įrašus apie branduolinių medžiagų atsargas ir pataisymus periodiškai suvestinių forma arba atskirai kaip įmanoma greičiau siunčiamos, ir bet kuriuo atveju per 15 dienų nuo mėnesio, per kurį pakinta inventorinis kiekis arba sužinoma apie tuos pakitimus, pabaigos. Už tuos mėnesius, per kuriuos inventorinis kiekis nepakinta, suinteresuoti fiziniai asmenys ar įmonės gali išsiųsti tik formą, skirtą ataskaitai apie inventorinio kiekio pakitimus, nurodant, kad padėtis nepasikeitė. Nežymūs inventorinio kiekio pakitimai kaip mėginių perdavimas analizei, atitinkamiems objektams gali būti sujungiami, kaip nustatyta 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose", kad apie juos galima būtų pranešti kaip apie vieną inventorinio kiekio pakitimą. 15 straipsnis Prie 14 straipsnyje nurodytų ataskaitų pridedamos trumpos pastabos: a) paaiškinančios inventorinio kiekio pakitimus, remiantis šio reglamento 11 straipsnio a punkte numatytuose eksploatacijos dokumentuose pateikta veiklos informacija; b) apibūdinančios, kaip apibrėžta 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose", planuojamą atitinkamo objekto eksploatacijos programą, ypač fizinės inventorizacijos atlikimą. Jeigu reikalaujama informacija jau yra turimuose dokumentuose, vietoj trumpų pastabų gali būti pateikiamos tokių dokumentų kopijos. Medžiagų balanso ataskaita ir fizinės inventorizacijos kiekio aprašas 16 straipsnis Laikydamiesi šio reglamento III priede nustatyto pavyzdžio, 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės siunčia Komisijai ataskaitas apie kiekvieną medžiagų balanso zoną, kuriose nurodoma: a) pradinė fizinė inventorizacija; b) inventorinio kiekio pakitimai (pirmiausia padidėjimai, po to – sumažėjimai); c) galutinių branduolinių medžiagų atsargų įrašai; d) galutinė fizinė inventorizacija; e) neregistruotos medžiagos. Fizinė inventorizacija, laikantis IV priede nurodyto pavyzdžio, atskirai aprašanti visas partijas, inter alia, identifikuojant medžiagas ir nurodant kiekvienos partijos duomenis bei laikantis 9 straipsnio nurodant jų paskirtį, pagal kurią atitinkami fiziniai asmenys ar įmonės ketina panaudoti šias medžiagas, pridedama prie kiekvienos medžiagų balanso ataskaitos. Šios ataskaitos išsiunčiamos kaip galima greičiau, tačiau bet kuriuo atveju per 30 dienų nuo dienos, kurią buvo atlikta fizinė inventorizacija, jeigu 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" nenumatyta kitaip. Specialios ataskaitos 17 straipsnis 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės susiklosčius 18 ir 27 straipsniuose nurodytoms aplinkybėms perduoda Komisijai specialią ataskaitą. Šiose ataskaitose pateiktina informacija apibrėžiama 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose". Specialios ataskaitos ir kiti duomenys ar paaiškinimai, kurių Komisija gali paprašyti dėl šių ataskaitų, pateikiami nedelsiant. 18 straipsnis Speciali ataskaita parengiama nedelsiant: a) jeigu dėl nepaprasto įvykio ar aplinkybių manoma, kad buvo prarasta arba galėjo būti prarasta branduolinė medžiaga peržengiant ribas, šiuo tikslu nustatytas 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose"; arba b) jeigu netikėtai pasikeitė 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" nustatyta integralioji saugos sistema ir tapo galimas neleistinas branduolinės medžiagos šalinimas. Pirmiau nurodyti įpareigojimai atitinkamiems fiziniams asmenims ir įmonėms atsiranda, kai tik jie sužino apie šiuos nuostolius ar integraliosios saugos sistemos sąlygų staigų pasikeitimą ar kitą faktą, dėl kurio jie gali įtarti susiklosčius tokioms sąlygoms. Priežastys nurodomos tuoj pat jas sužinojus. Išsamios taikymo taisyklės 19 straipsnis 10–16 straipsniuose nustatyti su reaktoriais susiję įsipareigojimai taikomi šiomis sąlygomis. Kalbant apie branduolines transformacijas, apskaičiuoti duomenys inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje vėliausiai nurodomi tada, kai panaudotas kuras išgabenamas iš reaktoriaus medžiagų balanso zonos. Be to, prireikus 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" nustatoma kitokia branduolinių transformacijų registravimo ir pranešimo tvarka. 20 straipsnis Branduolinės medžiagos, kurioms taikomi konkretūs saugos įpareigojimai, Bendrijos prisiimti susitarime, sudarytame su Bendrijai nepriklausančia šalimi ar tarptautine organizacija, jeigu tokiame susitarime nenumatyta kitaip, nurodomos kiekvienam įsipareigojimui atskirai tokiuose pranešimuose: a) pradiniuose branduolinių medžiagų atsargų aprašuose (13 straipsnis); b) inventorinio kiekio pakitimo ataskaitose, išskyrus branduolinių medžiagų atsargų aprašus (14 straipsnis); c) fizinės inventorizacijos aprašuose (16 straipsnis) ir d) pranešimuose apie numatomą importą ir eksportą (24 ir 25 straipsniai). Jeigu pirmiau nurodytame susitarime konkrečiai nedraudžiama, toks atskyrimas neužkerta kelio fiziniam medžiagų sumaišymui. Šis straipsnis netaikomas susitarimui ar kokiam nors kitam valstybės narės ir Bendrijos susitarimui su Tarptautine atominės energijos agentūra. 21 straipsnis a) Šiame reglamente nurodytuose pranešimuose žaliavos kiekiai išreiškiami kilogramais, o specialių skiliųjų medžiagų kiekiai – gramais; b) atitinkami medžiagų apskaitos dokumentai pildomi naudojant šio straipsnio a punkte nurodytus vienetus arba mažesnius vienetus. Jie pildomi taip, kad būtų užtikrintas jų patikimumas, o ypač kad atitiktų valstybių narių dabartinę praktiką; c) pirmiau numatytuose pranešimuose kiekiai gali būti suapvalinti iki artimiausio mažiausio sveikojo skaičiaus, jeigu dešimtoji dalis yra 0–4 ir iki didžiausio sveikojo skaičiaus, jeigu dešimtoji dalis yra 5–9; d) jeigu 7 straipsnio "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" nenumatyta kitaip: i) pranešimuose nurodoma bendra sudėtyje esančių elementų masė: uranas, toris ar plutonis, o prisodrintam uranui ir skiliųjų izotopų – bendra masė. Komisijai paprašius, pranešama apie plutonio izotopinę sudėtį, jeigu ji užregistruota objekte eksploatavimui; ii) atskirų eilučių įrašai inventorinio kiekio pakitimo ataskaitose ir fizinės inventorizacijos aprašuose bei atskiros medžiagų balanso ataskaitos turi būti naudojamos šioms branduolinių medžiagų kategorijoms: - išsodrintam uranui, - gamtiniam uranui, - uranui, prisodrintam iki 20 %, - uranui, prisodrintam daugiau kaip 20 %, - plutoniui, - toriui. LEIDŽIANČIOS NUKRYPTI NUOSTATOS IR IŠIMTYS 22 straipsnis a) Siekiant atsižvelgti į ypatingas aplinkybes, kuriomis saugomos medžiagos yra naudojamos ar gaminamos, Komisija 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" gali leisti branduolinių medžiagų gamintojams ir naudotojams nukrypti nuo taisyklių, reglamentuojančių šiame reglamente numatytų pranešimų formą ir pateikimo dažnumą. Komisija gali priimti tokį sprendimą pirmiausia tuomet, kai objektuose maži kiekiai laikomi nepakitę ilgą laiką; b) atitinkamų fizinių asmenų ar įmonių prašymu laikantis VIII priede nustatytos formos, Komisija gali taikyti išimtį dėl deklaracijos pateikimo toliau nurodytoms medžiagoms su sąlyga, kad jos nėra perdirbamos ar laikomos kartu su tomis branduolinėmis medžiagomis, kurioms netaikoma išimtis: - specialioms skiliosioms medžiagoms, kurių naudojamas vienas gramas ar mažiau ir kurios naudojamos kaip jautrieji komponentai instrumentuose, - plutoniui, kurio plutonio-238 izotopinė koncentracija didesnė kaip 80 %, - branduolinėms medžiagoms, naudojamoms tik nebranduolinei veiklai. Jeigu nebeatitinkama sąlygoms, kurių reikia, kad būtų taikoma išimtis, išimties taikymas nutraukiamas. Atitinkamas fizinis asmuo ar įmonė, laikydamasi IX priede nustatytos formos, praneša Komisijai apie sąlygų, dėl kurių taikyta išimtis, išnykimą. 23 straipsnis Šis reglamentas netaikomas gatavų produktų, naudojamų nebranduoliniams tikslams, į kurių sudėtį įeina iš esmės neregeneruojančios branduolinės medžiagos, turėtojams. III DALIS PERVEŽIMAI: IMPORTAS/EKSPORTAS 24 straipsnis a) 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės, eksportuojančios žaliavas ar specialias skiliąsias medžiagas į Bendrijai nepriklausančias valstybes, iš anksto praneša Komisijai apie kiekvieną tokį eksportą. Taip pat išankstinis pranešimas pateikiamas Komisijai: - eksportuojant iš valstybės narės susitarimo šalies į valstybę narę, kuri nėra susitarimo šalis, ir - eksportuojant iš Jungtinės Karalystės į valstybę narę susitarimo šalį. Tačiau išankstinio pranešimo reikalaujama tik tuomet, kai: i) partija didesnė už 1 efektyvųjį kilogramą; ii) to reikalaujama 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" dėl objektų, kurie paprastai perveža didelius bendrus medžiagų kiekius į tą pačią valstybę, net jeigu vienoje partijoje yra ne daugiau kaip vienas efektyvusis kilogramas; b) toks pranešimas pateikiamas po pervežimo susitarimo sudarymo, tačiau bet kuriuo atveju Komisija turi gauti jį prieš aštuonias darbo dienas iki medžiagos paruošimo išvežti; c) toks pranešimas parengiamas laikantis šio reglamento V priede nustatytos formos, inter alia, nurodant: - medžiagą ir, jeigu galima, pervežamos medžiagos numatytą kiekį ir sudėtį bei medžiagos balanso zoną, iš kurios ji vežama, - valstybę, į kurią branduolinė medžiaga siunčiama, - dieną ir vietą, kurioje branduolinė medžiaga bus paruošta išvežimui, - branduolinės medžiagos išsiuntimo ir pristatymo apytiksles datas, - atitinkamų asmenų ar įmonių atliktą branduolinės medžiagos panaudojimą; d) dėl fizinės apsaugos priežasčių su Komisija gali būti specialiai susitarta dėl šio pranešimo formos ir perdavimo tvarkos. 25 straipsnis a) 1 straipsnyje nurodyti fiziniai asmenys ir įmonės, importuojantys žaliavas ar specialias skiliąsias medžiagas iš Bendrijai nepriklausančios valstybės, pateikia Komisijai išankstinį pranešimą apie kiekvieną tokį importą. Taip pat išankstinis pranešimas pateikiamas Komisijai: - importuojant į valstybę narę susitarimo šalį iš valstybės narės, kuri nėra susitarimo šalis, ir - importuojant į Jungtinę Karalystę iš valstybės narės susitarimo šalies. Tačiau išankstinis pranešimas reikalaujamas tik tuomet, kai: i) partija didesnė už 1 efektyvųjį kilogramą; ii) to reikalaujama 7 straipsnyje nurodytose "konkrečiose saugos priemonių nuostatose" dėl objektų, kurie paprastai perveža didelius bendrus medžiagų kiekius į tą pačią valstybę, net jeigu vienoje partijoje yra ne daugiau kaip vienas efektyvusis kilogramas; b) toks pranešimas pateikiamas kuo anksčiau iki branduolinės medžiagos numatytos pristatymo dienos, tačiau bet kuriuo atveju jos gavimo dieną, o Komisija šį pranešimą privalo gauti prieš penkias darbo dienas iki medžiagos išpakavimo. c) toks pranešimas parengiamas laikantis šio reglamento VI priede nustatytos formos, inter alia, nurodant: - medžiagą ir, jeigu galima, medžiagos numatytą kiekį ir sudėtį, - branduolinės medžiagos numatomą pristatymo dieną, numatomą išpakavimo vietą ir dieną; d) dėl fizinės apsaugos priežasčių su Komisija gali būti specialiai susitarta dėl šio pranešimo formos ir perdavimo tvarkos. 26 straipsnis Fiziniams asmenims ir įmonėms, kuriems netaikomas 1 straipsnis, nusprendus eksportuoti ar importuoti 24 ir 25 straipsniuose nurodytas branduolines medžiagas, šie fiziniai asmenys ir įmonės turi pateikti pranešimus, kaip nurodyta 24 ir 25 straipsniuose. 27 straipsnis 17 straipsnyje numatytą specialią ataskaitą parengia fiziniai asmenys ar įmonės, nurodyti 24 ir 25 straipsniuose, jeigu susiklosčius ypatingoms aplinkybėms ar įvykus tam tikram įvykiui, jiems buvo pranešta apie branduolinių medžiagų praradimą arba galimą jų praradimą, ypač tuomet, jeigu ilgai uždelsiama jų pervežimo metu. Tomis pačiomis aplinkybėmis fiziniai asmenys ar įmonės, kuriems taikomas 26 straipsnis, irgi privalo informuoti Komisiją. 28 straipsnis Pasikeitus pasirengimo išvežti, išvežimo ar branduolinių medžiagų išpakavimo dienai, nurodytai 24 ir 25 straipsniuose numatytuose pranešimuose, išskyrus pasikeitimą, kuriam įvykus reikia parengti specialias ataskaitas, pranešama nedelsiant, nurodant pakeistas dienas, jeigu jos žinomos. IV DALIS SPECIALIOS NUOSTATOS RŪDOS IŠGAVĖJAI 29 straipsnis Bet kuris fizinis asmuo ar įmonė, išgaunanti rūdą valstybės narės teritorijoje, pildo apskaitos dokumentus. Šiuose dokumentuose pirmiausia turi būti nurodytas išgaunamos rūdos kiekis tonomis ir urano bei torio vidutinis kiekis joje, kasyklos atsargos ir išvežimą patvirtinantis įrodymas, nurodant dieną, gavėją ir kiekį. Tokie dokumentai turi būti saugomi ne trumpiau kaip penkerius metus. 30 straipsnis Ne vėliau kaip iki kiekvienų metų sausio mėnesio pabaigos, rūdos išgavėjai, laikydamiesi VII priede nustatytos formos, praneša Komisijai apie iš kiekvienos kasyklos per praėjusius metus išvežtą medžiagų kiekį. 31 straipsnis Bet kuris fizinis asmuo ar įmonė, eksportuojanti rūdą į Bendrijai nepriklausančias valstybes, praneša Komisijai apie faktinę išsiuntimo dieną laikantis VII priede nustatytos formos. VEŽĖJAI 32 straipsnis Fizinis asmuo ar įmonė, vežanti valstybių narių teritorijose žaliavas ar specialias skiliąsias medžiagas ar laikinai sauganti jas, pristatymo metu gali priimti ar perduoti jas pagal tinkamai pasirašytą, su nurodyta data kvitą. Jame nurodomi perduodančių ir priimančių medžiagas šalių pavadinimai, gabenami kiekiai ir duomenys apie medžiagų pobūdį, formą ir sudėtį. Jeigu to reikia dėl fizinės apsaugos, pervežamų medžiagų specifikacija gali būti pakeista tinkamais identifikuojančiais partiją duomenimis. Tokie identifikuojantys duomenys turi sietis su 1 straipsnyje nurodytų fizinių asmenų ir įmonių turimais dokumentais, nurodančiais minėtą specifikaciją. Susitariančiosios Šalys šiuos dokumentus saugo bent vienerius metus. 33 straipsnis Fizinių asmenų ar įmonių dokumentai bei raštai, turimi ir parengti laikantis galiojančių teisės aktų, taikomų jiems valstybės narės, kurioje jie užsiima savo veikla, teritorijoje, gali pakeisti 32 straipsnyje numatytus dokumentus ir kvitus su sąlyga, kad juose pateikiama visa reikalaujama informacija. TARPININKAI 34 straipsnis Kiekvienas tarpininkas, ypač įgaliotieji atstovai, brokeriai, komisionieriai ar verslo patikėtiniai, dalyvaujantys sudarant branduolinių medžiagų tiekimo sutartį, visus su jo paties ar jo vardu vykdomomis operacijomis susijusius dokumentus saugo bent vienerius metus pasibaigus sutarties galiojimo laikui. Tokiuose dokumentuose nurodomi susitariančiųjų šalių pavadinimai, sutarties diena, medžiagų kiekis, pobūdis, forma ir sudėtis, nurodant jų kilmę ir paskirties vietą. V DALIS SPECIALIOS NUOSTATOS, TAIKOMOS BRANDUOLINIUS GINKLUS TURINČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ TERITORIJOSE 35 straipsnis 1. Šio reglamento nuostatos netaikomos: a) objektams ar jų dalims, skirtiems gynybos tikslams ir esantiems valstybėje narėje, kuri nėra susitarimo šalis; arba b) branduolinėms medžiagoms, kurias ta valstybė narė skyrė gynybos tikslams. 2. Šio reglamento taikymo apimtį ir tvarką branduolinėms medžiagoms, objektams ar jų dalims, kurie galėtų būti skirti gynybos tikslams ir yra valstybės narės, kuri nėra susitarimo šalis, teritorijoje, nustato Komisija, pasikonsultavusi ir suderinusi su atitinkama valstybe nare, atsižvelgiant į Sutarties 84 straipsnio antrąją dalį. 3. Bet kuriuo atveju laikoma, kad: a) 1–4, 7 ir 8 straipsnių nuostatos taikomos objektams ar jų dalims, kurie tam tikru metu eksploatuojami naudojant tik branduolines medžiagas, kurios gali būti skirtos gynybos tikslams, tačiau kitu metu eksploatuojami naudojant tik civilines branduolines medžiagas; b) 1–4, 7 ir 8 straipsnių nuostatos, išskyrus nacionalinio saugumo tikslams, taikomos objektams ar jų dalims, į kuriuos dėl tokių priežasčių galėtų būti apribota teisė patekti, tačiau jie gamina, perdirba, atskiria, regeneruoja ar bet kuriuo kitu būdu tuo pačiu metu naudoja civilines branduolines medžiagas ir branduolines medžiagas, skirtas arba kurios gali būti skirtos gynybos tikslams; c) 6 ir 9–37 straipsnių nuostatos taikomos visoms civilinėms branduolinėms medžiagoms, esančioms a ir b punktuose minėtuose objektuose ar jų dalyse. VI DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS SĄVOKOS 36 straipsnis Šiame reglamente: a) "susitarimas" – tai 1973 m. balandžio 5 d. pasirašytas susitarimas tarp Belgijos Karalystės, Danijos Karalystės, Vokietijos Federacinės Respublikos, Airijos, Italijos Respublikos, Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės, Nyderladų Karalystės ir Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) bei Tarptautinės atominės energijos agentūros, taikant Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties III straipsnio 1 ir 4 punktus; b) "valstybė narė susitarimo šalis" – tai Belgijos Karalystė, Danijos Karalystė, Vokietijos Federacinė Respublika, Airija, Italijos Respublika, Liuksemburgo Didžioji Hercogystė arba Nyderlandų Karalystė; c) "valstybė narė, kuri nėra susitarimo šalis" – tai Prancūzija arba Jungtinė Karalystė; d) "Bendrijai nepriklausanti valstybė" – tai valstybė, nepriklausanti Europos atominės energijos bendrijai; e) "specialios skiliosios medžiagos" – tai plutonis-239; uranas-233; uranas, prisodrintas urano-235 ar urano-233 ir bet kuri medžiaga, turinti vieną ar kelis pirmiau nurodytus izotopus ir tokias kitas skiliąsias medžiagas, kurias gali nustatyti Taryba Komisijos pasiūlymu, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma; tačiau pasakymas "specialios skiliosios medžiagos" nereiškia nei žaliavų, nei rūdos ar rūdos atliekų; f) "uranas, prisodrintas urano-235 ar urano-233" – tai uranas, kurio sudėtyje yra urano-235 ar urano-233 arba abiejų izotopų sumos pertekliaus santykis su izotopu 238 didesnis už izotopo 235 santykį su randamu gamtoje izotopu 238. "Sodrinimas" – tai urano-233 ir urano-235 bendros masės santykis su minėto urano bendra mase; g) "žaliavos" – tai uranas, turintis gamtoje randamų izotopų mišinį; uranas, kuriame urano-235 kiekis mažesnis už įprastinį; toris; bet kuris iš pirmiau nurodytų izotopų metalo, lydinio forma; cheminis junginys arba koncentratas; bet kuri kita medžiaga, turinti vieną ar kelis izotopus tokia koncentracija, kurią nustatė Taryba Komisijos pasiūlymu, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma ir bet kuri kita medžiaga, kurią gali nustatyti Taryba Komisijos pasiūlymu, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma. Žodžiai "žaliavos" nereiškia nei rūdos, nei rūdos atliekų; h) "rūda" – tai bet kurios rūšies rūda, kurios vidutinę koncentraciją nustatė Taryba Komisijos pasūlymu, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, medžiagos, iš kurių gali būti gaunamos pirmiau nurodytos žaliavos atitinkamai apdorojus jas cheminiu ir fiziniu būdu; i) "branduolinės medžiagos" – tai rūda, žaliavos ir specialios skiliosios medžiagos, nurodytos pirmesniuose e, f, g ir h punktuose; j) medžiagos "pobūdis" – tai gamtinis uranas, išsodrintas uranas, uranas, prisodrintas urano-235 ar urano-233, toriu ar plutoniu, priklausomai nuo konkretaus atvejo; k) "partija" – tai branduolinės medžiagos dalis, kuri laikoma vienetu apskaitos tikslais pagrindiniame matavimo taške ir kurios sudėtis bei kiekis nurodomas tomis pačiomis specifikacijomis ar matavimais. Branduolinės medžiagos gali būti nesupakuotos arba išreikštos tam tikru identifikuotų branduolinio kuro vienetų skaičiumi; l) "informacija apie partiją" – tai branduolinės medžiagos kiekvieno elemento bendra masė, o, kalbant apie plutonį ir uraną, kur reikia, izotopinė sudėtis. Pateikiant ataskaitą partijos atskirų vienetų masė sudedama, prieš tai suapvalinant ją iki artimiausio sveikojo skaičiaus; m) "medžiagos balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų įrašai" – tai tos medžiagų balanso zonos vėliausios fizinės inventorizacijos ir visų inventorinio kiekio pakitimų, įvykusių po fizinės inventorizacijos atlikimo, algebrinė suma; n) "pataisymas" – įrašas apskaitos dokumente ar ataskaitoje aptiktai klaidai ištaisyti arba pirmiau įrašytam į dokumentą ar ataskaitą matavimui jį patikslinus nurodyti. Kiekviename pataisyme turi būti nurodytas įrašas, kuris yra pataisomas; o) "efektyvusis kilogramas"– tai specialus vienetas, skirtas branduolinei medžiagai apsaugoti. Efektyviųjų kilogramų kiekis apskaičiuojamas: i) plutoniui – masė kilogramais; ii) uranui, prisodrintam 0,01 (1 %) ir daugiau – masė kilogramais, padauginta iš jo sodrinimo kvadrate; iii) uranui, prisodrintam mažiau negu 0,01 (1 %) ir daugiau kaip 0,005 (0,5 %) – masė kilogramais, padauginta iš 0,0001; ir iv) išsodrintam uranui, prisodrintam 0,005 (0,5 %) ar mažiau ir toriui – masė kilogramais, padauginta iš 0,00005; p) "inventorinio kiekio pakitimas" – tai medžiagų balanso zonoje esančios branduolinės medžiagos partijų padidėjimas ar sumažėjimas; q) "pagrindinis matavimo taškas" – tai vieta, kur branduolinės medžiagos pasirodo tokia forma, kurią galima išmatuoti, siekiant nustatyti medžiagų kiekio kitimą ar branduolinių medžiagų atsargas. Pagrindiniai matavimo taškai apima, tačiau neapsiriboja įvežtomis ir išvežtomis (tarp jų – išmatuotas atliekas) bei saugomomis medžiagomis medžiagų balanso zonose; r) "medžiagų balanso zona" – tai vieta, kur: i) gali būti nustatytas kiekvieną kartą įvežamas ar išvežamas iš kiekvienos medžiagų balanso zonos branduolinės medžiagos kiekis; ir ii) gali būti nustatyta branduolinės medžiagos fizinė inventorizacija kiekvienoje medžiagos balanso zonoje kai būtina laikantis nustatytos tvarkos, kad būtų nustatytas medžiagų balansas; s) "neregistruotos medžiagos" – tai skirtumas tarp fizinės inventorizacijos ir įrašų apie branduolinių medžiagų atsargas; t) "fizinė inventorizacija" – tai visų išmatuotų ar apskaičiuotų branduolinių medžiagų partijų, esančių nurodytu laiku medžiagos balanso zonoje, suma, apskaičiuota laikantis nustatytos tvarkos; u) "siuntėjo/gavėjo kiekių skirtumas" – tai partijoje esančios branduolinės medžiagos kiekio, nurodyto išsiuntimo medžiagos balanso zonoje ir išmatuoto priimančioje medžiagų balanso zonoje, skirtumas; v) "pagrindiniai duomenys" – tai duomenys, užregistruoti matuojant ar graduojant arba naudojami empiriniams santykiams nustatyti, identifikuojantys branduolinę medžiagą ir pateikiantys duomenis apie partiją. Pagrindiniai duomenys gali, pavyzdžiui, reikšti junginių masę, konversijos faktorius elemento masei, savitajam sunkiui, elementų koncentracijai, izotopiniams santykiams, santykiams tarp tūrio ir manometro parodymų bei pagaminto plutonio ir pagamintos energijos santykiui nustatyti; w) "strateginis taškas" – tai vieta, pasirinkta tikrinant aprašomuosius duomenis, kai, įprastinėmis sąlygomis ir sujungus informaciją iš visų "strateginių taškų", gaunama ir tikrinama informacija, reikalinga ir pakankama susitarime numatytoms saugos priemonėms įgyvendinti; "strateginis taškas" gali reikšti bet kurią vietą, kur atliekami pagrindiniai matavimai medžiagų apskaitai bei vykdomos integraliosios saugos ir stebėjimo priemonės. UŽ BENDRIJOS RIBŲ KONTROLIUOJAMI OBJEKTAI 37 straipsnis Jeigu objektą kontroliuoja asmuo ar įmonė, įsisteigę už Bendrijos ribų, šiuo reglamentu nustatyti įpareigojimai pereina objekto vietos administracijai. PRIEDAI 38 straipsnis Šio reglamento priedai yra neatsiejama jo dalis. Komisija gali atlikti neesminius jų techninius pataisymus. ĮSIGALIOJIMAS 39 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja penkioliktą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Nepažeidžiant 40 straipsnio, Europos atominės energijos bendrijos Komisijos reglamentai Nr. 7 ir Nr. 8 panaikinami. 40 straipsnis Šio reglamento 9–16, 19 ir 21 straipsniai taikomi nuo 7 straipsnyje nurodytų "konkrečių saugos priemonių nuostatų" priėmimo dienos. Iki šių nuostatų priėmimo toliau taikomi pirmiau nurodyto Reglamento Nr. 8 2, 5, 7, 8 ir 10 straipsniai. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1976 m. spalio 19 d. Komisijos vardu François-Xavier Ortoli Pirmininkas [1] OL 15, 1959 3 12, p. 298/59 bei Komunikatas dėl EAEB reglamentų numeravimo (OL 34, 1959 5 29, p. 649/59). [2] OL 34, 1959 5 29, p. 651/59. -------------------------------------------------- I PRIEDAS DEKLARACIJOS APIE OBJEKTO PAGRINDINES TECHNINES CHARAKTERISTIKAS KLAUSIMYNAS A. REAKTORIAI Data … OBJEKTO IDENTIFIKAVIMAS 1. Pavadinimas. 2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir telekso numerius. 3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 5. Dabartinis statusas (eksploatuojamas ar numatyta eksploatavimo pradžios data). 6. Objekto paskirtis ir tipas. 7. Objekto eksploatavimo būdas, darantis įtaką jo galingumui (patvirtinta pamainų sistema, apytiksliai eksploatavimo laikotarpiai per metus ir kt.). 8. Objekto vietovės planas. Žemėlapis su vietovės planu, nurodant perimetrus ir objekto patalpas plane; pastatai, keliai, upės, geležinkeliai ir kt. 9. Objekto planas: a) struktūrinė saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) įvežamų medžiagų saugojimo plotas; c) reaktoriaus zona; d) bandymų ir eksperimentų zona, laboratorijos; e) išvežamų medžiagų saugojimo plotas; f) radioaktyviųjų atliekų laidojimo vieta. NB: 1. Remiantis Sutarties 79 straipsniu, atitinkamos įstaigos, kurioms taikomi saugos priemonių reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie pranešimus, kuriuos jos siunčia Komisijai pagal 78 straipsnio nuostatas. 2. Atsakymas "netaikoma" gali būti pateiktas tik į tuos klausimus, kurie netaikomi. Komisija ir toliau turi teisę prašyti pateikti papildomą su atitinkamu klausimynu susijusią informaciją, kurią ji mano esant reikalinga. Tinkamai užpildytas ir pasirašytas klausimynas turi būti siunčiamas: Commission of the European Communities, Euratom Safeguards Directorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Dutchy of Luxembourg). 10. Papildomi pagrindiniai duomenys apie objektą: a) vienam reaktoriui apskaičiuota šiluminė išeiga nenutrūkstamam eksploatavimui; b) žaliava ir speciali skilioji medžiaga; c) pradinis aktyvios zonos sodrinimas; d) lėtiklis; e) aušalas. BENDRAS OBJEKTO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ APSKAITA, BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ INTEGRALIĄJA SAUGOS IR STEBĖJIMO SISTEMA SUSIJUSIAS YPATYBES Branduolinės medžiagos aprašymas [1] 11. Šilumą išskiriančio elemento ir (arba) rinklės brėžinys, pakankamai detaliai parodantis bendrą konstrukciją su visais dydžiais. (Elementas yra mažiausias kuro vienetas; rinklė yra elementų derinys, skirtas tvarkymo vienetui, tokiam kaip telkinys ar rinklė. Jeigu galima, reiktų pateikti elementų pakeitimo nuostatas, nurodant ar tai įprastas eksploatavimas. 12. Kuro medžiaga (tarp jų kontroliuojama medžiaga ar tarpinės rinklės, jeigu įmanoma): a) cheminė sudėtis ar pagrindinės lydynių sudedamosios dalys; b) vidutinis vienos rinklės sodrinimas; c) vienos rinklės kuro medžiagos vardinė masė su leistinais nukrypimais. 13. Apvalkalo medžiaga. 14. Metodas, pagal kurį nustatomi atskiri šilumą išskiriantys elementai ir (arba) rinklės, kai taikoma. 15. Kitos objekte naudojamos branduolinės medžiagos (trumpai apibūdinkite medžiagą, paskirtį ir naudojimo būdą, pvz., paleidimo strypai). Branduolinių medžiagų kiekio kitimas 16. Kiekio kitimo plokštė, nurodanti taškus, kur branduolinė medžiaga identifikuojama ar matuojama, medžiagų balanso zonos ir branduolinių medžiagų atsargų saugojimo vietos, naudojamos medžiagų apskaitai bei atlikti branduolinių medžiagų kiekio inventorizaciją šiose zonose įprastinėmis eksploatacijos sąlygomis. 17. Numatomi duomenys apie nominalų kuro ciklą, tarp jų (jei taikoma): a) reaktoriaus aktyviosios zonos pakrovimas; b) numatomas išdegimas; c) metinis kuro perkrovos kiekis; d) perkrovimo tarpai (kuro perkrova sustabdžius reaktorių arba kuro perkrovimas nestabdant reaktoriaus); e) apytikslė apyvartos ir branduolinių medžiagų atsargų bei gaunamų ir išvežamų kiekių prognozė. Branduolinių medžiagų tvarkymas 18. Nenaudoto kuro saugyklų išdėstymo tvarka ir bendras planas, pakavimo aprašymas. 19. Nenaudoto kuro paruošimo patalpų išdėstymo tvarka ir bendras planas ir (arba) branduolinių medžiagų analizės patalpos bei reaktoriaus pakrovimo zona. 20. Nenaudoto ir panaudoto kuro pakrovimo įrengimų bendras planas, tarp jų kuro krautuvų ar įrenginių. 21. Reaktoriaus korpuso, aktyviosios zonos ir korpuso angų bendras planas, kuro pakrovimo į korpusą būdas. 22. Aktyviosios zonos planas, kuriame nurodytas aktyviosios zonos bendras išdėstymas, tinklas, forma, žingsnis ir dydžiai, reflektorius, valdymo elementų vieta, forma ir dydžiai, eksperimentinės ir (arba) apšvitinimo pozicijos. 23. Šilumą skleidžiantiems elementams ar rinklėms bei aktyviosios zonos valdymo elementams skirtų kanalų skaičius ir dydis. 24. Panaudoto kuro saugykla: a) saugyklų bendras išdėstymo planas; b) saugojimo medotas; c) numatyta saugyklų talpa; d) įrenginiai panaudotam kurui tvarkyti; e) minimalus aušinimo laikas iki panaudoto kuro išvežimo; f) panaudoto kuro pervežimo talpyklių brėžiniai ir aprašymas (užsandarinimo galimybei ištirti). 25. Branduolinės medžiagos bandymų teritorija (jei taikoma): a) atliekamų veiksmų trumpas aprašymas; b) pagrindinių įrenginių aprašymas (pvz., aukštosios kameros, šilumą išskiriančio elemento klojinį pašalinantys ir išskaidantys įrenginiai); c) branduolinių medžiagų pervežimo talpyklių aprašymas ir atliekų pakavimas (kaip numatyta reikalavimuose užsandarinimo galimybei ištirti); d) nepanaudotų ir panaudotų branduolinių medžiagų saugojimas; e) išdėstymo ir bendri planai, jeigu nenumatyti kitur. Aušalo duomenys 26. Aušalo srauto schemos, pagal kurias apskaičiuojamas šilumos balansas (nurodant spaudimą, temperatūras ir masės srauto greitį pagrindiniuose taškuose). BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ Apskaitos sistema 27. Branduolinių medžiagų kontrolės ir apskaitos sistema (apibūdinkite atskirų vienetų ir (arba) masės apskaitos sistemą, tarp jų atitinkamus branduolinių medžiagų analizės metodus nustatytu tikslumu, pateikiant blanko formų, naudojamų pagal visas taikomas kontrolės ir apskaitos tvarkas, pavyzdžius). Turi būti nurodytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis. Fizinė inventorizacija 28. Apibūdinti tvarką, nustatytą dažnumą, operatoriaus taikomus fizinės inventorizacijos atlikimo metodus (atskirų vienetų ir (arba) masės apskaitai, tai apima pagrindinius analizės metodus), numatytą tikslumą; galimybę prieiti prie branduolinės medžiagos aktyvioje zonoje ir panaudotos branduolinės medžiagos, esančios ne aktyvioje zonoje, numatomi radiacijos lygiai. KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGOS PRIEMONIŲ TAIKYMU 29. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas. 30. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugos taisykles, kurių laikosi inspektoriai darbo objekte metu. B. KRITINIAI (IR NULINĖS ENERGIJOS) OBJEKTAI Data … OBJEKTO IDENTIFIKAVIMAS 1. Pavadinimas. 2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir telekso numerius. 3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 5. Dabartinis statusas (eksploatuojamas ar numatyta eksploatacijos pradžios data). 6. Objekto paskirtis ir tipas. 7. Objekto eksploatacijos būdas, darantis įtaką jo galingumui (patvirtinta pamainų sistema, apytiksliai eksploatacijos laikotarpiai per metus, ir kt.). 8. Objekto vietovės planas. Žemėlapis su vietovės planu, nurodant perimetrus ir objekto patalpas plane; pastatai, keliai, upės, geležinkeliai, ir kt. 9. Objekto planas: a) struktūrinė saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) branduolinių medžiagų saugojimo plotas (-ai); c) kuro elementų surinkimo vietos, laboratorijos, ir kt.; d) kritinės rinklės tinkamumas [2]. 10. Papildomi pagrindiniai duomenys apie objektą [3]: a) didžiausias numatytas eksploatacinis galingumas ir (arba) neutronų srautas; b) branduolinės medžiagos pagrindinis tipas (-ai) ir sodrinimas; c) lėtiklis; d) reflektorius, atgaminimo zona; e) aušalas. BENDRAS OBJEKTO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES Branduolinės medžiagos aprašymas 11. Visų objekte esančių branduolinių medžiagų aprašymas, pateikiant brėžinius ar kitokiu būdu, nurodant: a) visų tipų įrengimus, tarp jų įprastinius tvarkymo įrengimus; b) cheminę sudėtį ar pagrindines lydynių sudedamąsias dalis; c) formą ir dydžius; d) sodrinimą; e) branduolinių medžiagų vardinę masę su konstrukcine leistina paklaida; f) apvalkalo medžiagą ir g) įrengimų identifikavimo metodą (-us). Branduolinių medžiagų vieta ir tvarkymas 12. Aprašymas, pateikiant išdėstymo ir bendrą planus ar kitokiu būdu: a) branduolinių medžiagų saugojimo ir surinkimo zonos bei kritinės rinklės (-ių) tinkamumas (branduolinių medžiagų atsargų vietos); b) šiose vietose esančių branduolinių medžiagų atsargų numatytas kiekis; c) branduolinių medžiagų surinkimo, bandymo ir matavimo organizavimas; ir d) branduolinių medžiagų vežimo maršrutai. 13. Kritinės rinklės aktyviosios zonos brėžinys, nurodant aktyvios zonos atraminę konstrukciją, apsaugines ir šilumos pašalinimo konstrukcijas su aprašymais (jeigu objekte yra daugiau negu viena rinklė, turi būti numatyta kiekvienai rinklei atskirai). BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ Apskaitos sistema 14. Branduolinių medžiagų kontrolės ir apskaitos sistemos aprašymas (apibūdinkite atskirų vienetų ir (arba) masės apskaitos sistemą, tarp jų pagrindinius branduolinių medžiagų analizės metodus, taikomus su nustatytu tikslumu), pateikiant blanko formų, naudojamų pagal visas taikomas kontrolės ir apskaitos tvarkas, pavyzdžius. Turi būti nurodytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis. Fizinė inventorizacija 15. Tvarkos, nustatyto dažnumo, operatoriaus taikomų fizinės inventorizacijos atlikimo metodų (atskirų vienetų ir (arba) masės apskaitai, tarp jų pagrindinių branduolinių medžiagų analizės metodų), aprašymas, laikantis nustatyto tikslumo; galimybė prieiti prie branduolinės medžiagos aktyvioje zonoje ir panaudotos branduolinės medžiagos, esančios ne aktyvioje zonoje, numatomi radiacijos lygiai. KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGOS PRIEMONIŲ TAIKYMU 16. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas. 17. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugos taisykles, kurių laikosi inspektoriai darbo objekte metu. C. KONVERSIJOS, GAMYBOS IR PERDIRBIMO GAMYKLOS Data … OBJEKTO IDENTIFIKAVIMAS 1. Pavadinimas. 2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir telekso numerius. 3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 5. Dabartinis statusas (eksploatuojamas ar numatyta eksploatacijos pradžios data). 6. Objekto paskirtis ir tipas. 7. Objekto eksploatacijos būdas, darantis įtaką jo galingumui (patvirtinta pamainų sistema, apytiksliai eksploatacijos laikotarpiai per metus ir kt.). 8. Objekto vietovės planas. Žemėlapis su vietovės planu, nurodant perimetrus ir objekto patalpas; pastatai, keliai, upės, geležinkeliai ir kt. 9. Objekto planas: a) struktūrinė integralioji saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) branduolinės medžiagos vežimo maršrutai; c) įvežamų branduolinių medžiagų saugykla; d) kiekviena pagrindinė perdirbimo zona ir perdirbimo laboratorija; e) bandymų ar eksperimentinė zonos; f) išvežamų branduolinių medžiagų saugykla; g) radioaktyviųjų atliekų laidojimo vieta; h) analizinė laboratorija. BENDRAS OBJEKTO PLANAS, NURODANT SU MEDŽIAGŲ APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES Branduolinių medžiagų kiekio kitimas, vieta ir tvarkymas 10. Kiekio kitimo plokštė, nurodant taškus, kur branduolinė medžiaga identifikuojama ar matuojama, medžiagų balanso zonos ir branduolinių medžiagų atsargų saugojimo vietos, naudojamos medžiagų apskaitai bei atlikti branduolinių medžiagų kiekio inventorizaciją šiose zonose įprastinėmis eksloatacijos sąlygomis. Aprašyme reikėtų nurodyti (jei taikoma): a) partijos dydį ar kitimo greitį; b) saugojimo ar pakavimo būdą; c) saugyklų talpą; d) bendrą apyvartos ir branduolinių medžiagų atsargų bei išvežamų ir įvežamų kiekių prognozę. 11. Papildant pirmiau nurodytą 10 punktą, žaliavų saugojimo zonos perdirbimo gamykloms turėtų būti aprašytos bendro plano brėžinyje, nurodant: a) kuro elementų ir tvarkymo įrengimų vietas; b) kuro elementų tipus, tarp jų branduolinės medžiagos kiekį ir sodrinimą. 12. Papildant pirmiau nurodytą 10 punktą, proceso perdirbimo etapo aprašyme, jeigu galima, būtina nurodyti: a) laikino saugojimo trukmę; b) išorinio perdirbimo grafiką (jei taikoma). 13. Papildant pirmiau nurodytą 10 punktą, pašalinimo etapo aprašymas, nurodant pašalinimo būdą (laidojimas ar saugojimas). 14. Kiekvienai kiekio kitimo plokštei, nurodytai 10 ir 16 punktuose, pusiausvyros sąlygomis ir atsižvelgiant į 7 straipsnyje nustatytus eksploatavimo būdus, nurodyti: a) nominalią apyvartą per metus; b) perdirbamas branduolių medžiagų atsargas, kurios remiasi nustatytu pajėgumu. 15. Aprašykite įprastinę gamyklos pilno ar dalinio valymo tvarką. Aprašykite ir specialius mėginių ėmimo ir matavimo taškus, susijusius su valymo tvarka bei vėliau atliekama fizine inventorizacija, jeigu tai neaprašyta pirmiau nurodytame 10 punkte. Branduolinės medžiagos aprašymas 16. Kiekio kitimo plokštėje ar kitokiu būdu aprašykite visų branduolinių medžiagų numatomą kiekio kitimą ir atsargas saugojimo bei perdirbimo zonose. Aprašyme turi būti: a) fizinė ir cheminė forma; b) kiekvienos kategorijos kietų ar skystų atliekų kiekio apimtis arba numatytos didžiausios ribos; c) sodrinimo ribos. BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ Apskaitos sistema 17. Apskaitos sistemos aprašymas, kad būtų registruojami ir pranešami apskaitos duomenys ir nustatytas medžiagų balansas, pateikiant pavyzdžių formas, naudojamas visose procedūrose. Turi būti nustatytas tokių dokumentų saugojimo laikotarpis. 18. Nurodykite, kada ir kaip dažnai rengiami medžiagų balansai, be kita ko, bet kurių kampanijų metu. Aprašykite ataskaitų pataisymo metodą atlikus fizinę inventorizaciją. 19. Aprašykite siuntėjo/gavėjo turimų skirtumų įforminimo tvarką ir ataskaitų pataisymo metodą. 20. Aprašykite ataskaitų pataisymo tvarką padarius procedūros ar rašybos klaidą ir jos įtaka siuntėjo/gavėjo kiekių skirtumams, jei taikoma. Fizinė inventorizacija 21. Nuoroda į 15 punktą. 10 ir 16 punktuose minėtose kiekio kitimo plokštėse nurodykite įrengimų dalis, kurios fizinės inventorizacijos sąlygomis laikomos branduolinių medžiagų konteineriais. Nurodykite fizinės inventorizacijos atlikimo laiką kampanijos metu. Matavimo, mėginių ėmimo ir analizės metodai 22. Būtina aprašyti kiekvieno matavimo apskaičiavimo būdą nurodytame taške; reikia nurodyti naudotas lygtis ar lenteles ir skaičiavimus masių ar tūrių faktiniams kiekiams nustatyti. Nurodyti, ar duomenys užrašomi automatiniu ar mechaniniu būdu. Reikia aprašyti mėginių ėmimo kiekviename nurodytame taške būdą ir tvarką. 23. Reikia aprašyti analizės metodus, taikomus apskaitos tikslais. Pageidautina ir nuoroda į žinyną ar ataskaitą. Matavimų tikslumo kontrolė 24. Aprašykite medžiagų apskaitai reikalingą matavimo kokybės kontrolės programą, įskaitant programas (kartu su tikslumo vertėmis), taikomas analitiniam masės, tūrio ir mėginių ėmimo preciziškumui bei nukrypimui nustatyti bei susijusiems įrengimams graduoti; 23 punkte nurodyto matavimo įrengimo gradavimo metodas; standartų rūšis ir kokybė, naudojama 23 punkte nurodytiems analizės metodams; naudojamų analizės įrengimų rūšis, gradavimo metodas ir dažnumas. Statistinis įvertinimas 25. Apibūdinkite statistinio įvertinimo metodus sukauptiems matavimų kontrolės programose duomenims įvertinti, apskaičiuojant matavimo preciziškumą ir tikslumą bei matavimo neapibrėžtį (t. y. matavimų atsitiktinių ir sisteminių klaidų nustatymas bei atitinkamos klaidų ribos; statistinė tvarka atskirų matavimų klaidoms sujungti, siekiant nustatyti siuntėjo/gavėjo turimų skirtumų, įrašų apie branduolinių medžiagų atsargas, fizinės inventorizacijos ir neregistruotų medžiagų bendras klaidų ribas). KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGOS PRIEMONIŲ TAIKYMU 26. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas. 27. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugos taisykles, kurių laikosi inspektoriai darbo objekte metu. D. SAUGOJIMO OBJEKTAI [4] Data … OBJEKTO IDENTIFIKAVIMAS 1. Pavadinimas. 2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir telekso numerius. 3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 5. Dabartinis statusas (eksploatuojamas ar numatyta eksploatacijos pradžios data). 6. Objekto paskirtis ir tipas. 7. Objekto vietos planas. Struktūrinė integraliosios saugos sistema, prireikus tvoros ir privažiavimo keliai. BENDRAS OBJEKTO PLANAS, NURODANT SU BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES Branduolinių medžiagų aprašymas 8. Visų objekte esančių branduolinių medžiagų aprašymas, pateikiant brėžinius ar kitokiu būdu, nurodant: a) visų tipų įrengimus, tarp jų įprastinius tvarkymo įrengimus; b) cheminę sudėtį ar pagrindines lydynių sudedamąsias dalis; c) formą ir dydžius; d) sodrinimą; e) branduolinių medžiagų vardinę masę su leistina konstrukcine paklaida; f) apvalkalo medžiagą ir g) įrengimų identifikavimo metodus. Branduolinių medžiagų vieta ir tvarkymas 9. Aprašymas, pateikiant išdėstymo ir bendrą planus ar kitokiu būdu: a) branduolinių medžiagų saugojimo zonos (fizinės inventorizacijos vietos); b) šiose vietose esančių branduolinių medžiagų atsargų numatytas kiekis; c) branduolinių medžiagų saugojimo ir (arba) vežimo konteineriai; d) branduolinių medžiagų vežimo maršrutai ir tam naudojami įrengimai, jei taikoma. BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ Apskaitos sistema 10. Branduolinių medžiagų kontrolės ir apskaitos sistemos aprašymas (apibūdinkite atskirų vienetų ir (arba) masės apskaitos sistemą, tarp jų pagrindinius branduolinių medžiagų analizės metodus, taikomus su nustatytu tikslumu), pateikiant blanko formų, naudojamų pagal visas taikomas kontrolės ir apskaitos tvarkas, pavyzdžius. Fizinė inventorizacija 11. Tvarkos, nustatyto dažnumo, operatoriaus taikomų fizinės inventorizacijos atlikimo metodų (atskirų vienetų ir (arba) masės apskaitai, tarp jų pagrindinių branduolinių medžiagų analizės metodų) aprašymas ir nustatytas tikslumas. KITA SVARBI INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGOS PRIEMONIŲ TAIKYMU 12. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas 13. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugos taisykles, kurių laikosi inspektoriai darbo objekte metu. E. IZOTOPŲ ATSKYRIMO ĮRENGINIAI Data … OBJEKTO IDENTIFIKAVIMAS 1. Pavadinimas. 2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir telekso numerius. 3. Savininkas (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 4. Operatorius (teisiškai atsakinga įstaiga ar fizinis asmuo). 5. Dabartinis statusas (eksploatuojamas ar numatyta eksploatacijos pradžios data). 6. Statybos grafikas (jeigu objektas dar neeksploatuojamas): a) statybos pradžios data; b) objekto priėmimo data; c) eksploatacijos pradžios data. 7. Objekto paskirtis ir tipas (nominalus atskyrimo pajėgumas, sodrinimo įrengimai ir kt.). 8. Objekto eksploatacijos būdas, darantis įtaką jo galingumui (patvirtinta pamainų sistema, apytiksliai eksploatacijos laikotarpiai per metus ir kt.) 9. Objekto vietovės planas. Žemėlapis su vietovės planu, nurodant parametrus ir objekto patalpas; pastatai, keliai, upės, geležinkeliai ir kt. 10. Objekto planas: a) struktūrinė integralioji saugos sistema, tvoros ir privažiavimo keliai; b) tam tikrų objekto dalių integralioji saugos sistema; c) branduolinės medžiagos vežimo maršrutai; d) įvežamų branduolinių medžiagų saugykla; e) kiekviena pagrindinė perdirbimo zona ir perdirbimo laboratorija, apimant ir medžiagų sverimo ir mėginių ėmimo zonas, deaktyvacijos, valymo ir tiekimo zonas ir kt.; f) bandymų ar eksperimentinės zonos; g) išvežamų branduolinių medžiagų saugykla; h) radioaktyviųjų atliekų laidojimo patalpos; i) analitinė laboratorija. BENDRAS OBJEKTO PLANAS, NURODANT SU BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA, INTEGRALIĄJA SAUGA IR STEBĖJIMU SUSIJUSIAS YPATYBES Branduolinių medžiagų kiekio kitimas, vietovė ir tvarkymas 11. Saugyklų ir perdirbimo zonų aprašymas, pateikiant diagramas ar kitokiais būdais aprašant. Aprašymas turėtų apimti (jei taikoma): a) mėginių ėmimo ir matavimo taškus; b) partijos dydį ir (arba) kiekio kitimo greitį; c) saugojimo arba pakavimo būdą; d) saugyklų talpą. 12. Be pirmiau 11 punkte nurodytos informacijos, objekto aprašyme turėtų būti: a) atskyrimo pajėgumas; b) sodrinimo techniniai būdai ar metodai; c) galimi tiekimo, produkto ir atliekų taškai; d) recirkuliacijos įrengimai; e) naudojami UF6 tipo ir dydžio cilindrai ir pripildymo bei pašalinimo metodai. 13. Jei būtina, nurodyti energijos suvartojimą. 14. Kiekvienoje diagramoje pusiausvyros sąlygomis turėtų būti nurodyta: a) nominali apyvarta per metus; b) eksploatuojamų medžiagų fizinė inventorizacija; c) branduolinių medžiagų nuostolių dydis, atsiradęs dėl nuotėkio, skilimo, nusodinimo ir kt.; d) įrenginio reguliarios techninės priežiūros tvarka (periodinis sustabdymas arba sudedamųjų dalių pakeitimas nestabdant ir kt.). 15. Aprašyti specialius mėginių ėmimo ir matavimo taškus, susijusius su neeksplotuojamų įrengimų deaktyvacija techninės priežiūros ar pakeitimo tikslu. 16. Aprašyti eksploatavimo metu gaunamų atliekų laidojimo tašką, tarp jų laidojimo metodą, saugojimo laikotarpį, laidojimo tipą ir kt. Branduolinių medžiagų aprašymas 17. Aprašyti panaudojant kiekio kitimo plokštes ar kitokiu būdu numatytą visų branduolinių medžiagų kiekio kitimą ir atsargas saugyklų ir perdirbimo zonose. Aprašyme turėtų būti: a) fizinė ir cheminė forma; b) sodrinimo kiekis tiekimui, produktui ir atliekoms; c) kiekvienos kategorijos kietų ar skystų atliekų kiekio apimtis arba numatytos didžiausios ribos. BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ APSKAITA IR KONTROLĖ Apskaitos sistema 18. Apskaitos sistemos aprašymas, kad būtų registruojami ir pranešami apskaitos duomenys ir nustatytas medžiagų balansas, pateikiant pavyzdžių formas, naudojamas visose procedūrose. 19. Nurodykite, kada ir kaip dažnai rengiami medžiagų balansai, be kita ko, bet kurių kampanijų metu. Aprašykite ataskaitų pataisymo metodą atlikus fizinę inventorizaciją. 20. Aprašykite siuntėjo/gavėjo turimų skirtumų įforminimo tvarką ir ataskaitų pataisymo metodą. 21. Aprašykite ataskaitų pataisymo tvarką padarius procedūros ar rašybos klaidą ir jos įtaka siuntėjo/gavėjo kiekių skirtumams, jei taikoma. Fizinė inventorizacija 22. 11 ir 17 punktuose minėtose kiekio kitimo plokštėse nurodykite įrengimų dalis, kurios fizinės inventorizacijos sąlygomis laikomos branduolinių medžiagų konteineriais. Nurodykite fizinės inventorizacijos atlikimo laiką. Matavimo, mėginių ėmimo ir analizės metodai 23. Nustatant mėginių ėmimo ir matavimo taškus, remtis diagramos 11 ir 17 punktuose nurodytomis kiekio kitimo plokštėmis. 24. Būtina aprašyti kiekvieno matavimo apskaičiavimo nurodytame taške naudotą metodą; nuroyti naudotas lygtis ar lenteles ir skaičiavimus masių ar tūrių faktiniams kiekiams nustatyti. Nurodyti, ar duomenys užrašomi automatiniu ar mechaniniu būdu. Reikia aprašyti mėginių ėmimo kiekviename nurodytame taške būdą ir tvarką. Nurodykite paimtų mėginių skaičių ir atmetimo kriterijus. 25. Reikia aprašyti analizės metodus, taikomus apskaitos tikslais. Pageidautina ir nuoroda į žinyną ar ataskaitą. Matavimų tikslumo kontrolė 26. Aprašykite programas masės, tūrio ir mėginių ėmimo preciziškumo ir nukrypimų tęstiniam įvertinimui bei susijusiems įrengimams graduoti. 27. Aprašykite standartų rūšį ir kokybę, naudojamus 25 punkte nurodytiems analizės metodams, analizės įrengimų rūšį, gradavimo metodą ir dažnumą. Statistinis įvertinimas 28. Apibūdinkite statistinio įvertinimo programas sukauptiems matavimų kontrolės programose duomenims apie masę, tūrį, mėginių atranką ir analizinius matavimamus (t. y. matavimų atsitiktinių ir sisteminių klaidų nustatymas bei atitinkamos klaidų ribos); statistiniai metodai, naudojami atskirų matavimų klaidoms sujungti, siekiant nustatyti siuntėjo/gavėjo turimų skirtumų, įrašų apie branduolinių medžiagų atsargas, fizinės inventorizacijos ir neregistruotų medžiagų bendras klaidų ribas. KITA INFORMACIJA, SUSIJUSI SU SAUGOS PRIEMONIŲ TAIKYMU 29. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas. 30. Informacija apie taikomas sveikatos ir saugos taisykles, kurių turi laikytis inspektoriai darbo objekte metu. F. OBJEKTAI, KURIUOSE NAUDOJAMOS BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS VIRŠIJA VIENĄ EFEKTYVŲJĮ KILOGRAMĄ Data … Bet kurio tipo objektams, nenurodytiems A–E poskirsniuose, kuriuose naudojamos medžiagos per vienerius metus viršija vieną efektyvųjį kilogramą, klausimynas apima: - objekto identifikavimą, - objekto bendrą planą, kuris apima jo medžiagų apskaitos, integraliosios saugos ir priežiūros sistemos ypatybes, - branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės sistemą, kuri apima jų fizininės inventorizacijos atlikimo metodus, - kitą informaciją, susijusią su saugos priemonių taikymu. Šiose pozicijose nurodyta informacija, kai taikoma, yra tokia pati, kaip klausimynuose C, D ir E skirsniuose nurodytų tipų objektams. G. KITI OBJEKTAI [5] Data … OBJEKTO IR BRANDUOLINIŲ MEDŽIAGŲ IDENTIFIKAVIMAS 1. Pavadinimas. 2. Vieta, tikslus adresas, nurodant telefono ir telekso numerius. 3. Savininkas (teisiškai atsakingas subjektas ar fizinis asmuo). 4. Operatorius (teisiškai atsakingas subjektas ar fizinis asmuo). 5. Branduolinės medžiagos rūšis. 6. Saugojimo ir tvarkymo konteinerių aprašymas (kaip reikalaujama, siekiant ištirti užplombavimo galimybei). 7. Branduolinės medžiagos panaudojimo aprašymas. BRANDUOLINĖS MEDŽIAGOS APSKAITA IR KONTROLĖ 8. Bendras galiojančios ir siūlomos branduolinių medžiagų apskaitos ir kontrolės tvarkos aprašymas, apimantis ir fizinės inventorizacijos atlikimo tvarką. 9. Medžiagų apskaitos ir kontrolės organizavimas. [1] 11–14 punktai turi būti užpildomi kiekvienam objekto rinklės tipui. Turėtų būti naudojami tokie patys terminai, kaip nurodyta 11 punkte. [2] Turi būti nurodama kiekvienai kritinei rinkei, jeigu objekte jų yra daugiau negu viena. [3] Turi būti nurodama kiekvienai kritinei rinkei, jeigu objekte jų yra daugiau negu viena. [4] Atskiri objektai, kurie paprastai nesiejami su sodrinimu, konversja, gamyba, reaktorias ir cheminio perdirbimo ir regeneravimo objektais. [5] Terminas "kiti" reškiavisus objektus, nenurodytus A—F poskirsniuose, kuriuose paprastai naudojamų branduolinių medžiagų kiekis ne didesnis negu vienas efektyvusis kilogramas. -------------------------------------------------- II PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Objektas: Pavadinimas ir adresas objekto, kuris nurodytas ataskaitoje, o vežimo atveju, atitinkamo objekto pavadinimas ir adresas (gavėjas–išvežimo atveju ir siuntėjas – gavimo atveju). 2) MBZ (Medžiagų balanso zona): Ataskaitoje nurodytos medžiagų balanso zonos kodas. Šis kodas pranešamas atitinkamam objektui konkrečiomis saugos priemonių nuostatomis. 3) Data: Inventorinio kiekio pakitimo metai, mėnuo ir diena. 4) PMT: Pagrindinis matavimo taškas. Kodai atitinkamam objektui pranešami konkrečiomis saugos priemonių nuostatomis. Ataskaitoje nurodytam inventorinio kiekio pakitimui turėtų būti naudojamas atitinkamas kodas. 5) Matavimas: Turi būti nurodytas pagrindas, kuriuo buvo nustatytas ataskaitoje nurodytos branduolinės medžiagos kiekis. Atitinkamai turėtų būti naudojamas vienas iš šių kodų: Išmatuotas | Apytikris | Paaiškinimas | M | E | Ataskaitoje nurodytoje medžiagų balanso zonoje | N | F | Kitoje medžiagų balanso zonoje | T | G | Ataskaitoje nurodytoje medžiagų balanso zonoje, kai masės jau buvo nurodyti ankstesnėje inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje arba fizinės inventorizacijos apraše | L | H | Kitoje medžiagų balanso zonoje, kai masės jau buvo nurodyti ankstesnėje inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje arba esamos medžiagų balanso zonos fizinės inventorizacijos apraše. | 6) Inventorinio kiekio pakitimo rūšis: Ataskaitoje nurodoma inventorinio kiekio pakitimo rūšis. Turi būti taikomas vienas iš šių kodų: azinis žodis | Kodas | Paaiškinimas | Gavimas | RD | Branduolinės medžiagos gavimas iš Bendrijoje esančios medžiagų balanso zonos | Importas | RF | Branduolinės medžiagos importas iš vietos, esančios už Bendrijos ribų | Gavimas iš veiklos, kuriai netaikomos saugos priemonės | RN | Branduolinės medžiagos gavimas iš veiklos, kuriai netaikomos saugos priemonės (35 straipsnis) | Išvežimas | SD | Branduolinės medžiagos pervežimas į Bendrijoje esančią medžiagos balanso zoną | Eksportas | SF | Branduolinės medžiagos eksportas į vietą, esančią už Bendrijos ribų | Pervežimas, kai veiklai netaikomos saugos priemonės | SN | Branduolinės medžiagos pervežimas, kai veiklai netaikomos saugos priemonės (35 straipsnis) | Išmatuotos atliekos | LD | Branduolinės medžiagos išmatuotas ar numatomas remiantis matavimais kiekis, kuris pašalinamas apdorojimo metu taip, kad medžiaga tampa netinkama tolesniam naudojimui branduoliniams tikslams. Minėtas branduolinės medžiagos kiekis atimamas iš medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų | Perdavimas į laikomas atliekas | TW | Išmatuotas ar numatomas remiantis matavimais atliekų kiekis, kuris buvo pervežtas į konkrečią medžiagų balanso zonos vietą, iš kurios ji gali būti vėl sugrąžinta. Minėtas branduolinės medžiagos kiekis atimamas iš medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų. (Laikomos atliekos yra suprantamos kaip branduolinė medžiaga, kurios pagal šiuolaikinės technologijos metodus ekonomiškai nepagrįsta naudoti) | Pakartotinis perdavimas iš laikomų atsargų | FW | Branduolinės medžiagos pakartotinis perdavimas iš laikomų atsargų kategorijos į medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargas. Tai taikoma bet kuriuo metu, kai branduolinė medžiaga pašalinama iš medžiagų balanso zonoje esančios konkrečios vietos perdirbimui medžiagų balanso zonoje arba išvežimui iš medžiagų balanso zonos | Išmetimas iš laikomų atsargų | WD | Branduolinės medžiagos kiekio perdavimas iš laikomų atsargų kategorijos į išmatuotas atliekas. Šis inventorinio kiekio pakitimas pakeičia du inventorinio kiekio pakitimus "Pakartotinis perdavimas iš laikomų atsargų (FW)" ir "Išmatuotos atliekos (LD)". Minėtas branduolinės medžiagos kiekis nedaro įtakos medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų | Atsitiktinis praradimas | LA | Branduolinės medžiagos žinomo kiekio negrįžtamas ir netyčinis praradimas dėl eksploatacinės avarijos | Išimtis | EU | Išimties taikymas branduolinės medžiagos kiekiui deklaracijos pateikimo atžvilgiu (22 straipsnis). Minėtas branduolinės medžiagos kiekis atimamas iš medžiagų balanso zonos brandolinių medžiagų atsargų | Išimties atšaukimas | DU | Išimties branduolinės medžiagos kiekiui, kurio atžvilgiu pirmiau nebuvo taikoma deklaracija, atšaukimas (22 straipsnis). Minėtas branduolinės medžiagos kiekis turi būti pridedamas prie medžiagų balanso zonos branduolinių medžiagų atsargų | Kategorijos pasikeitimas | CC | Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vienos kategorijos (21 straipsnis) į kitą | Perskirstymas | RB | Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vienos partijos į kitą. Taikomas tik tuomet, jeigu partijos judėjimo stebėjimas reikalaujamas pagal konkrečias saugos priemonių nuostatas | Konkretaus įsipareigojimo pasikeitimas | CR | Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vieno konkretaus su saugos priemonių nuostatomis susijusio įsipareigojimo (20 straipsnis), taikomo branduolinei medžiagai, į kitą | Panaudojimo pasikeitimas | CU | Branduolinės medžiagos kiekio apskaitos duomenų pervedimas iš vieno panaudojimo (9 straipsnis), kuriam medžiaga buvo naudojama, į kitą | Branduolinė transformacija | NT | Branduolinės medžiagos kiekio padidėjimas ar sumažėjimas, atsiradęs dėl branduolinės transformacijos, pvz., skilimo, pagavos ar radioaktyvaus gesimo | Siuntėjo/gavėjo kiekių skirtumas | DI | Siuntėjo/gavėjo kiekių skirtumas (36 straipsnio u punktas) | Naujas matavimas | NM | Branduolinės medžiagos kiekis medžiagos balanso zonoje, apskaičiuotas kaip skirtumas tarp naujai išmatuoto ir pirmiau apskaičiuoto kiekio, kuris nėra nei siuntėjo/gavėjo kiekių skirtumas, nei pataisymas (Šioje pozicijoje pateikta informacija apims skirtumus, atsiradusius įmonės operatoriui atlikus fizinę inventorizaciją assmeniniais tikslais) | Apvalinimai | RA | Toks apvalinimo pataisymas, kad prireikus atitinkamo laikotarpio ataskaitoje nurodyta suapvalintų kiekių suma sutaptų su medžiagų balanso zonoje esančių branduolinių medžiagų atsargų ataskaitinio laikotarpio pabaigos įrašais, | Ataskaitinio laikotarpio pabaigos įrašai apie branduolinių medžiagų atsargas | BA | Mėnesio pabaigos įrašai apie branduolinių medžiagų atsargas kiekvienai atskirai branduolinės medžiagos kategorijai | Nėra pakitimo | NC | Per mėnesį inventorinis kiekis nepakito. | 7) Atitinkama MBZ: Tam tikriems toliau išvardintiems inventorinio kiekio pakitimams nurodomas atitinkamos medžiagų balanso zonos kodas. a) Gavimas (RD): Išvežančios medžiagų balanso zonos kodas. b) Importas (RF): Eksportuojančios medžiagų balanso zonos kodas (jeigu nežinomas, pakanka eksportuojančios šalies kodo). c) Išvežimas (SD): Priimančios medžiagų balanso zonos kodas. d) Eksportas (SF): Importuojančios medžiagų balanso zonos kodas (jeigu nežinomas, pakanka importuojančios šalies kodo). 8) Partijos pavadinimas: Objekto operatorius gali pasirinkti partijos pavadinimą, tačiau: a) pakitus inventoriniam kiekiui "Gavimas (RD)", gali būti naudojamas siuntėjo pasirinktas partijos pavadinimas; b) partijos pavadinimas negali būti pakartotinai naudojamas kitai partijai toje pačioje medžiagų balanso zonoje; c) jeigu pagal konkrečias saugos priemonių nuostatas reikalaujamas partijos judėjimo stebėjimas, pakartotinai naudojamas tas pats partijos pavadinimas, kaip ir vartotas tai partijai pirmiau. Medžiagų balanso zonoje tuo pačiu metu neturėtų būti dviejų partijų su tuo pačiu partijos pavadinimu (šiuo atveju partijos pavadinimas gali būti pakeistas, naudojant inventorinio kiekio pakitimą "Perskirstymas (RB)"). 9) Vienetų skaičius Nurodomas partiją sudarančių panašių vienetų skaičius. Jeigu inventorinio kiekio pakitimas sąlygoja keletos įrašų padarymą, partijos vienetų skaičius nurodomas vienetų skaičiaus suma kiekviename pavieniame įraše. Trumpoms kelių įrašų eilučių pastaboms stulpeliai turi būti numeruojami eilės tvarka, žiūrėti (24). 10) Medžiagos aprašymas: Turi būti naudojami šie kodai. Jie turi būti naudojami pagal tokią kategorijų tvarką: a) Forma (32 ir 33 stulpeliai): Pagrindinė kategorija | Pakategorė | Kodas | Rūdos | — | OR | Koncentratai | — | YC | Urano heksafluoridas (UF6) | — | U6 | Urano tetrafluoridas (UF4) | — | U4 | Tirpalai | Nitrato | LN | Fluorido | LF | Kiti | LO | Milteliai | Homogeniniai | PH | Heterogeniniai | PN | Keramika | Tabletės | CP | Rutuliai | CS | Kiti | CO | Metalas | Grynas | MP | Lydiniai | MA | Kuras | Šilumą išskiriantys elementai | ER | Plokštės | EP | Sąrankos | EB | Branduolinio kuro rinklės | EA | Kiti | EO | Uždarieji šaltiniai | — | QS | Maži kiekiai | — | QS SS | Mėginiai | Atliekos | Homogeninės | SH | Heterogeninės (valymo, šlakas, nuosėdos, smulkios dalelės, kt.) | SN | Kietosios atliekos | Skeveldros | AH | Mišrios (plastmasė, apvalkalai, popieriai ir t. t ) | AM | Užteršti įrengimai | AC | Kiti | AO | Skystos atliekos | Mažo aktyvumo | WL | Vidutinio aktyvumo | WM | Didelio aktyvumo | WH | b) Konteinerio ar šilumą išskiriančio elemento rūšis (34 stulpelis): Konteinerio rūšis | Kodas | Cilindras | C | Paketas | P | Statinė | D | Diskretusis kuro vienetas | S | Paukščio narvelis | B | Butelis | F | Cisterna ar kitas konteineris | T | Kiti | O | c) Branduolinės medžiagos būsena (35 stulpelis): Būsena | Kodas | Nenaudota branduolinė medžiaga | F | Panaudota branduolinė medžiaga | I | Saugomos atliekos | W | Neregeneruojama medžiaga | N | Regeneruojama medžiaga | R | 11) Elementas: Naudojamos šios branduolinės medžiagos kategorijos: Kategorija | Kodas | Išsodrintas uranas | D | Gamtinis uranas | N | Mažai prisodrintas uranas (iki ir įskaitant 20 % prisodrinimą) | L | Stipriai prisodrintas uranas (daugiau kaip 20 % prisodrinimas) | H | Plutonis | P | Toris | T | Jeigu vienoje partijoje yra daugiau negu vienos kategorijos branduolinė medžiaga, kiekvienai kategorijai turi būti naudojamos atskiros įrašo eilutės. 12) Elementų masė: Nurodoma 11 punkte nurodyto elemento masė. Naudojami šie vienetai: plutonio ir prisdorintojo urano – mažiausiai gramai, torio, gamtinio urano ir išsodrinto urano – mažiausiai kilogramai. Nepaisant to, apskaitos dokumentuose galėtų būti nurodyti dešimtainiai skaičiai. Pakitus inventoriniam kiekiui "Branduolinė transformacija (NT)", "Siuntėjo/gavėjo kiekių skirtumas (DI)", "Naujas matavimas (NM)" ir "Apvalinimai (RA)", mažinantys branduolinių medžiagų atsargas kiekiai prieš skaičių pažymimi minuso ženklu. 13) Vienetas: Nurodomas elemento masės vienetas, jeigu jis skiriasi nuo standartinių vienetų, nurodytų 12 punkte. Kilogramams naudojamas kodas K, o gramams – kodas G. 14) Izotopas: Šis kodas nurodo atitinkamą skiliųjų izotopų rūšį ir nurodomas tik tuomet, jeigu nurodoma skiliųjų izotopų masė. Naudojami šie kodai: Kodas | Paaiškinimas | G | U-235 | K | U-233 | J | U-235 plius U-233 | 15) Skiliųjų izotopų masė: Jeigu konkrečiose saugos priemonių nuostatose nenumatyta kitaip, skiliųjų izotopų masė nurodoma tik prisodrintajam uranui ir kategorijos pakitimams, susijusiems su prisodrintuoju uranu. Turėtų būti naudojamas tas pats matavimo vienetas kaip ir atitinkamos masės elementui. Šiuo atveju taikomos tos pačios 12 punkte nurodytos pastabos apie skaičiaus ženklą. 16) Vienetas: Nurodomas skiliųjų izotopų masės vienetas, jeigu jis skiriasi nuo 15 punkte nurodytų standartinių vienetų. Kodą K naudoti kilogramams, o kodą G – gramams. 17) Isipareigojimas: Nurodomas branduolinei medžiagai taikomas konkretus su sauga susijęs įsipareigojimas, Bendrijos nustatytas susitarime, sudarytame su Bendrijai nepriklausančia trečiąja šalimi ar tarptautine organizacija (20 straipsnis). Komisija praneša objektams atitinkamus kodus ir bet kuriuos vėlesnius jų pakeitimus. 18) Panaudojimas: Branduolinės medžiagos panaudojimas nurodomas dviejų simbolių kodu (9 straipsnis). Panaudojimo nurodymas privalomas tik vežimui į ir iš objekto (14 straipsnis). Atitinkamas objektas turėtų nurodyti taikomą kodą pagal šias sąlygas: a) visos tam pačiam panaudojimui skirtos branduolinės medžiagos nurodomos tuo pačiu kodu; b) Bendrijai iš anksto pranešama apie pirmą kartą naudojamo kodo svarbą; c) skirtingi panaudojimai nurodomi skirtingais kodais; d) jeigu tame pačiame objekte branduolinė medžiaga naudojama kitam tikslui, negu buvo pranešta pirmiau, apie šį pasikeitimą pranešama inventorinio kiekio pakitimu "Panaudojimo pasikeitimas (CU)". 19) Atitinkama informacija: Tam tikriems toliau nurodytiems inventorinio kiekio pakitimams turi būti pateikiama atitinkama informacija. a) Kategorijos pasikeitimas (CC): Branduolinės medžiagos kategorijos kodas iki pasikeitimo (11 punkte nurodomas atitinkamas kodas po pasikeitimo). b) Konkretaus įsipareigojimo pasikeitimas (CR): Konkretaus, branduolinei medžiagai taikomo, su sauga susijusio įsipareigojimo prieš pasikeitimą kodas (17 punkte nurodomas atitinkamas kodas po pasikeitimo). c) Panaudojimo pasikeitimas (CU): Branduolinės medžiagos panaudojimo kodas iki pasikeitimo (18 punkte nurodomas atitinkamas kodas po pasikeitimo). d) Perskirstymas (RB): Partijos pavadinimas prieš perskirstymą, taikomas tik tuomet, jeigu konkrečiose saugos priemonių nuostatose numatytas partijos judėjimo stebėjimas ir operatorius nori pakeisti esamą partijos pavadinimą (8 punkte nurodomas partijos pavadinimas po perskirstymo). 20) Įrašas: Šis stulpelis numatytas tik konkrečių įrašų eilutėms nurodyti ir užpildomas tik šiais atvejais: Kodas | Paaiškinimas | I | Šioje įrašo eilutėje nurodoma izotopinė sudėtis, žr. 23 punktą | N | Įrašo eilutėje pateikiama trumpa pastaba, žr. 24 punktą | 21) Pataisymas: Taisoma išbraukiant neteisingo įrašo eilutę (-es) ir įrašant teisingą įrašą (teisingus įrašus). Naudojami šie kodai: Kodas | Paaiškinimas | D | Išbraukiama. Išbrauktina įrašo eilutė pilnai pakartojama (iki 73 stulpelio imtinai), išskyrus 3 punktą, kuriame nurodoma išbraukimo iš apskaitos dokumentų data | A | Pridedama. Teisingo įrašo eilutė pilnai pakartojama (iki 73 stulpelio imtinai). 3 punkte nurodoma data, kurią buvo padarytas įrašas apskaitos dokumentuose | 22) Pradinė data: Taisant nurodomi metai, mėnuo ir diena, kurią pirmą kartą buvo pataisytas įrašas eilutėje. 23) Izotopų duomenys: Jeigu taip nurodyta konkrečiose saugos priemonių nuostatose, nurodomas izotopų masės procentas. Reikalaujama dviejų dešimtainių tikslumo. 2–4, 6 ir 8–11 įrašo eilutėje informacija apie izotopų duomenis nurodoma šio įrašo eilutės atitinkamuose stulpeliuose. 24) Trumpos pastabos: Pateikiamas inventorinio kiekio pakitimo paaiškinimas (šio reglamento 15 straipsnis). Įrašo eilutės 2–6, 8, 10 ir 11 punktuose pateikta informacija, kurioms skirtos trumpos pastabos, pakartojama šio įrašo eilutės atitinkamuose stulpeliuose. Trumpos pastabos prie 25 punkto gali būti nurodytos ir atskirame lape. 25) Pastabos: Vieta operatoriaus pastaboms. BENDROS PASTABOS APIE ATASKAITŲ FORMŲ UŽPILDYMĄ 1. Pervežant branduolinę medžiagą, siuntėjas pateikia gavėjui visą reikalingą informaciją inventorinio kiekio pakitimo ataskaitai parengti. 2. 19 punkte nurodytais atvejais skirtumai tiesiogiai nurodomi vienoje įrašo eilutėje (tiesioginėje apskaitoje). Tačiau operatorius gali pateikti papildomą informaciją įrašo eilutėse, pavyzdžiui, parodant, iš kur atsirado šie skirtumai su sąlyga, kad jis koduoja šią informaciją susitartu būdu. 3. Turi būti užpildomi visi atitinkami stulpeliai. Informacija įrašoma jai skirtose vietose. 4. Komisijai pritarus, ataskaitos gali būti rengiamos kompiuteriniu būdu ir siunčiamos Komisijai kompiuterine forma su sąlyga, kad jose yra visa pagal šį reglamentą reikalaujama informacija. 5. Jeigu skaitmeniniuose duomenyse yra vienetų trupmenos, naudojama dešimtainė sistema skaičiams po kablelio atskirti. 6. Gali būti naudojami šie 54 simboliai: 26 didžiosios raidės nuo A iki Z, skaičiai nuo 0 iki 9 ir simboliai "pliusas", "minusas", "brūkšnelis", "žvaigždutė", "tarpas", "lygybė", "daugiau už", "mažiau už", "taškas", "kablelis", "skliaustai atidaromi", "skliaustai uždaromi", "dvitaškis", "doleris", "procentai", "citatos ženklas", "kabliataškis" ir "klaustukas". Raidė "O" turėtų būti su brūkšneliu, vengiant paniavos su skaičiumi "0". 7. Remiantis Sutarties 79 straipsniu, objektai, kuriems taikomi saugos reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie bet kokius pranešimus, kuriuos jie pateikia Komisijai laikantis šio straipsnio. 8. Tinkamai užpildytos ir pasirašytos formos siunčiamos adresu: Commission of the European Communities, Euratom Safeguards Direktorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Duchy of Luxembourg). -------------------------------------------------- III PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Objektas: Ataskaitą pateikiančio objekto pavadinimas ir adresas. 2) Ataskaitinio laikotarpio pradžia: Data, nuo kurios pradedamas skaičiuoti ataskaitinis laikotarpis, t. y. 00.00 valandą kitą dieną nuo praėjusios fizinės inventorizacijos atlikimo dienos. 3) Kategorija: Branduolinės medžiagos kategorija, kuriai buvo parengta medžiagos balanso ataskaita. 4) MBZ: Medžiagų balanso zonos, apie kurią pateikiama ataskaita, kodas. Apie šį kodą atitinkamam objektui pranešama konkrečiose saugos priemonių nuostatose. 5) Data: Metai, mėnuo, diena, kada buvo atlikta fizinė inventorizacija, parodant 24.00 val. situaciją. 6) Informacija apie branduolinų medžiagų atsargas: Prireikus įrašoma informacija apie skirtingų branduolinų medžiagų atsargų rūšių kiekius toliau nurodyta tvarka. Turi būti naudojami šie kodai: Bazinis žodis | Kodas | Paaiškinimas | Fizinė inventorizacija pradžioje | PB | Fizinė inventorizacija ataskaitinio laikotarpio pradžioje | Inventorinio kiekio pakitimai ( dėl kodų žiūrėti III priedo Paaiškinimųjų pastabų 6 punktą) | | Visam ataskaitiniam laikotarpiui kiekvienai inventorinio kiekio pakitimo rūšiai skiriama viena suvestinio įrašo eilutė (pirmiausia padidėjimas, po to – sumažėjimas) | Įrašai apie branduolinių medžiagų atsargas pabaigoje | BA | Įrašai apie branduolinių medžiagų atsargas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje | Fizinė inventorizacija pabaigoje | PE | Fizinė inventorizacija ataskaitinio laikotarpio pabaigoje | Neregistruotos medžiagos | MF | Neregistruotos medžiagos. Turi būti apskaičiuojamos kaip "Fizinė inventorizacija ataskaitinio laikotarpio pabaigoje (PE)" atėmus "Ataskaitinio laikotarpio pabaigos įrašai apie branduolinių medžiagų atsargas (BA)" | 7) Elementas: Kiekvienai branduolinės medžiagos kategorijai parengiamos atskiros medžiagų balanso ataskaitos. Turi būti naudojami II priedo Paaiškinimųjų pastabų 1 punkte pateikti kodai. 8–12: Taikomi II priedo "Paaiškinamųjų pastabų" 12, 13, 14, 15 ir 16 punktai. 13) Pataisymas: Kodas | Paaiškinimas | D | Išbraukiama. Išbrauktina įrašo eilutė pilnai pakartojama (iki 73 stulpelio imtinai) | A | Pridedama. Teisingo įrašo eilutė pilnai pakartojama (iki 73 stulpelio imtinai) | 14) Pastabos: Vieta skirta operatoriaus pastaboms. BENDROS PASTABOS APIE ATASKAITOS FORMŲ PILDYMĄ II priedo "Paaiškinamųjų pastabų" pabaigoje esančios 3, 4, 5, 6, 7 ir 8 bendrosios pastabos taikomos mutatis mutandis. -------------------------------------------------- IV PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Objektas: Ataskaitą pateikiančio objekto pavadinimas ir adresas. 2) MBZ: Medžiagų balanso zonos, apie kurią pateikiama ataskaita, kodas. Šis kodas atitinkamam objektui pranešamas konkrečiose saugos priemonių nuostatose. 3) Data: Metai, mėnuo, diena, kada buvo atlikta fizinė inventorizacija, parodant 24.00 val. situaciją. 4) PMT: Pagrindinis matavimo taškas. Kodai atitinkamam objektui pranešami konkrečiose saugos priemonių nuostatose. 5) Matavimas: Taikomas II priedo "Paaiškinamųjų pastabų" 5 punktas. 6) Partijos pavadinimas: Jeigu pagal konkrečias saugos priemonių nuostatas reikalaujamas partijos judėjimo stebėjimas, pakartojama tai pačiai partijai pirmiau inventorinio kiekio pakitimo ataskaitoje ar pirmesnės fizinės inventorizacijos apraše naudotas partijos pavadinimas. 7–16: Taikomi II priedo "Paaiškinamųjų pastabų" 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17 ir 18 punktai. 17) Pataisymas: Taisoma išbraukiant neteisingo įrašo eilutę (eilutes) ir įrašant teisingą įrašą (teisingus įrašus). Turi būti naudojami šie kodai: Kodas | Paaiškinimas | D | Išbraukiama. Išbrauktina įrašo eilutė pilnai pakartojama (iki 73 stulpelio imtinai) | A | Pridedama. Teisingo įrašo eilutė pilnai pakartojama (iki 73 stulpelio imtinai) | 18) Pastabos: Vieta skirta operatoriaus pastaboms. BENDROS PASTABOS APIE ATASKAITŲ FORMŲ PILDYMĄ Jeigu fizinės inventorizacijos atlikimo dieną medžiagų balanso zonoje branduolinės medžiagos nėra, ataskaitoje užpildomi tik pirmiau nurodyti 1, 2, 3 ir 9 punktai. II priedo "Paaiškinamųjų pastabų" pabaigoje esančios 3, 4, 5, 6, 7 ir 8 bendrosios pastabos taikomos mutatis mutandis. -------------------------------------------------- V PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Apie ataskaitą pateikiančios medžiagų balanso zonos kodą atitinkamam objektui pranešama konkrečiose saugos priemonių nuostatose. 2) Objekto, išvežančio ir priimančio branduolinę medžiagą, pavadinimas, adresas ir šalis. Eksportuojant iš Jungtinės Karalystės, kai taikoma, nurodomas ir gavėjas galutinėje paskirties vietoje. 3) Elementų bendra masė gamtiniam ir išsodrintam uranui bei toriui nurodoma kilogramais, o prisodrintam uranui ir plutoniui – gramais. Jei taikoma, nurodoma skiliųjų izotopų masė. 4) Nurodoma cheminė sudėtis. 5) Jei taikoma, nurodomas prisodrinimo laipsnis arba izotopinė sudėtis. 6) Naudokite medžiagos aprašymą, kaip nustatyta šio reglamento II priedo 10 punkte. 7) Nurodomas vežamų branduolinio kuro vienetų skaičius. 8) Konteinerių aprašymas (tipas), nurodant ypatybes, leidžiančias sandariai uždaryti. 9) Vežimą identifikuojantys duomenys (pvz., konteinerio žymenys ar numeriai). 10) Jei taikoma, nurodykite transporto priemonę. 11) Nurodykite medžiagų balanso zonos vietą, kur branduolinės medžiagos ruošiamos išvežimui, kur gali būti identifikuojamos ir, jei įmanoma, patikrinamas kiekis bei sudėtis. 12) Paskutinė diena, kada medžiagą galima identifikuoti ir, jei įmanoma, patikrinti jos kiekį bei sudėtį. 13) Apytikslės išsiuntimo ir numatomo pristatymo į paskirties vietą dienos. 14) Nurodykite branduolinės medžiagos numatytą panaudojimą. 15) Svarbiausia, atitinkamai nurodykite: - Bendrijos su valstybe, kuri nėra Bendrijos nare ar tarptautine organizacija, sudarytą susitarimą, pagal kurį medžiaga pervežama, - Komisijos leidimą pagal Sutarties 59 straipsnį, - datą, kurią Tiekimo agentūra sudarė sutartį arba laikoma, kad ji buvo sudaryta bei bet kokias naudingas nuorodas, - pranešimo Tiekimo agentūrai apie darbo sutartis (Sutarties 75 straipsnis) ir sutartis nedideliems medžiagų kiekiams tiekti (Sutarties 74 straipsnis ir Komisijos Reglamentas Nr. 17/66/Euratomas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (Euratomas) Nr. 3137/74) datą ir bet kokias naudingas nuorodas. NB: Pagal Sutarties 79 straipsnį objektai, kuriems taikomi saugos reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus, kuriuos jie siunčia Komisijai pagal šį straipsnį. Ši tinkamai užpildyta ir pasirašyta forma siunčiama adresu: The Commission of the European Communities, Euratom Safeguards Direktorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Duchy of Luxembourg). -------------------------------------------------- VI PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Apie ataskaitą pateikiančios medžiagų balanso zonos kodą atitinkamam objektui pranešama konkrečiose saugos priemonių nuostatose. 2) Objekto, gaunančio ir išvežančio branduolinę medžiagą, pavadinimas, adresas ir šalis. 3) Elementų bendra masė gamtiniam ir išsodrintam uranui bei toriui nurodoma kilogramais, o prisodrintam uranui ir plutoniui – gramais. Jei taikoma, nurodoma skiliųjų izotopų masė. 4) Nurodoma cheminė sudėtis. 5) Jei taikoma, nurodomas prisodrinimo laipsnis arba izotopinė sudėtis. 6) Naudokite medžiagos aprašymą, kaip nustatyta šio reglamento II priedo 10 punkte. 7) Nurodomas vežamų branduolinio kuro vienetų skaičius. 8) Konteinerių aprašymas (tipas) ir, jei įmanoma, uždėtų plombų aprašymas. 9) Jeigu taikoma, nurodykite transporto priemonę. 10) Numatoma ar faktinė pristatymo į pateikiančią ataskaitą medžiagų balanso zoną diena. 11) Nurodykite medžiagų balanso zonos vietą, kur branduolinės medžiagos bus išpakuojamos, gali būti identifikuojamos ir gali būti patikrintas jų kiekis ir sudėtis. 12) Diena (-os), kada medžiaga bus išpakuojama. 13) Svarbiausia, atitinkamai, nurodykite: - Bendrijos sudarytą susitarimą su valstybe, kuri nėra Bendrijos narė, ar tarptautine organizacija, pagal kurį medžiaga pervežama, - datą, kada Tiekimo agentūra sudarė sutartį arba laikoma, kad ji buvo sudaryta bei bet kokias naudingas nuorodas, - pranešimo Tiekimo agentūrai apie darbo sutartis (Sutarties 75 straipsnis) ir sutartis nedideliems medžiagų kiekiams tiekti (Sutarties 74 straipsnis ir Komisijos Reglamentas Nr. 17/66/Euratomas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (Euratomas) Nr. 3137/74) datą ir bet kokias naudingas nuorodas. NB: Pagal Sutarties 79 straipsnį objektai, kuriems taikomi saugos reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus, kuriuos jie siunčia Komisijai pagal šį straipsnį. Ši tinkamai užpildyta ir pasirašyta forma siunčiama adresu: The Commission of the European Communities, Euratomas Safeguards Direktorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Duchy of Luxembourg). -------------------------------------------------- VII PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Deklaracija apie kitų metų išvežimus kiekvienam gavėjui atskirai parengiama vėliausiai iki kiekvienų metų sausio pabaigos. Eksporto deklaracija kiekvienam išvežamam kiekiui parengiama išvežimo dieną. 2) Ataskaitą parengusios įmonės pavadinimas ir adresas. 3) Kasyklos, kuriai parengiama deklaracija, pavadinimas. 4) Kasyklos kodas, kurį Komisija praneša įmonei. NB: Pagal Sutarties 79 straipsnį objektai, kuriems taikomi saugos reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus, kuriuos jie siunčia Komisijai pagal šį straipsnį. Ši tinkamai užpildyta ir pasirašyta forma siunčiama adresu: The Commission of the European Communities, Euratomas Safeguards Direktorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Duchy of Luxembourg). -------------------------------------------------- VIII PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Data, kada kreipiamasi dėl išimties. 2) Objekto, prašančio išimties, pavadinimas, adresas ir šalis. 3) Apie prašančios medžiagų balanso zonos kodą atitinkamam objektui pranešama konkrečiose saugos priemonių nuostatose. 4) Elementų bendra masė gamtiniam ir išsodrintam uranui bei toriui nurodoma kilogramais, o prisodrintam uranui ir plutoniui – gramais. Jei taikoma, nurodoma skiliųjų izotopų masė. 5) Branduolinių medžiagų kategorijos, kaip nustatyta II priedo 11 punkte. 6) Nurodoma cheminė sudėtis. 7) Jei taikoma, nurodomas prisodrinimo laipsnis arba izotopinė sudėtis. 8) Apibūdinkite medžiagas, kaip nustatyta šio reglamento II priedo 10 punkte. 9) Nurodomas vežamų branduolinio kuro vienetų skaičius. 10) Medžiagų balanso zonos vieta, kur šiuo metu saugoma branduolinė medžiaga. 11) Išbraukite netaikomas priežastis. 12) Nurodyti branduolinės medžiagos numatomą panaudojimą, dėl kurio prašoma suteikti išimtį. 13) Jei taikoma, nurodykite konkretų branduolinei medžiagai taikomą saugos įpareigojimą. Taikykite šio reglamento II priedo 17 punkte nustatytus kodus. 14) Išvežimo iš medžiagų balanso zonos apytikslė data (jautriesiems komponentams) arba perdavimas nebranduolinei veiklai, jei taikoma. NB: Pagal Sutarties 79 straipsnį objektai, kuriems taikomi saugos reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus, kuriuos jie siunčia Komisijai pagal šį straipsnį. Ši tinkamai užpildyta ir pasirašyta forma siunčiama adresu: The Commission of the European Communities, Euratom Safeguards Direktorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Duchy of Luxembourg) -------------------------------------------------- VI PRIEDAS +++++ TIFF +++++ PAAIŠKINAMOSIOS PASTABOS 1) Apie ataskaitą pateikiančios medžiagų balanso zonos kodą atitinkamam objektui pranešama konkrečiose saugos priemonių nuostatose. 2) Objekto, gaunančio ir išvežančio branduolinę medžiagą, pavadinimas, adresas ir šalis. 3) Elementų bendra masė gamtiniam ir išsodrintam uranui bei toriui nurodoma kilogramais, o prisodrintam uranui ir plutoniui – gramais. Jei taikoma, nurodoma skiliųjų izotopų masė. 4) Nurodoma cheminė sudėtis. 5) Jei taikoma, nurodomas prisodrinimo laipsnis arba izotopinė sudėtis. 6) Naudokite medžiagos aprašymą, kaip nustatyta šio reglamento II priedo 10 punkte. 7) Nurodomas vežamų branduolinio kuro vienetų skaičius. 8) Konteinerių aprašymas (tipas) ir, jei įmanoma, uždėtų plombų aprašymas. 9) Jeigu taikoma, nurodykite transporto priemonę. 10) Numatoma ar faktinė pristatymo į pateikiančią ataskaitą medžiagų balanso zoną diena. 11) Nurodykite medžiagų balanso zonos vietą, kur branduolinės medžiagos bus išpakuojamos, gali būti identifikuojamos ir gali būti patikrintas jų kiekis ir sudėtis. 12) Diena (-os), kada medžiaga bus išpakuojama. 13) Nurodykite branduolinės medžiagos numatytą panaudojimą NB: Pagal Sutarties 79 straipsnį objektai, kuriems taikomi saugos reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus, kuriuos jie siunčia Komisijai pagal šį straipsnį. Ši tinkamai užpildyta ir pasirašyta forma siunčiama adresu: The Commission of the European Communities, Euratomas Safeguards Direktorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Duchy of Luxembourg). -------------------------------------------------- X PRIEDAS EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA EURATOMO SAUGOS PRIEMONĖS GAIRĖS DĖL VEIKLOS PROGRAMOS PRANEŠIMO METMENŲ, REMIANTIS ŠIO REGLAMENTO 6 STRAIPSNIU Pranešimai, jei įmanoma, apima dvejus praėjusius metus. Svarbiausia šiuose pranešimuose nurodoma: - veiklos rūšys, pvz., siūlomos kampanijos, nurodant kuro elementų rūšį ir kiekį, kurie bus pagaminti ar perdirbti, sodrinimo programos, reaktoriaus eksploatavimo programos su planuotais sustabdymais, - numatomas branduolinių medžiagų pristatymo tvarkaraštis, nurodant medžiagų kiekį partijoje, formą (UF6, UO2, nenaudotas ar panaudotas kuras, ir kt.), numatoma konteinerio ar pakuotės rūšis, - datos, iki kurių numatoma nustatyti medžiagų kiekį produktuose ir išsiuntimo datos, - fizinės inventorizacijos atlikimo datos ir trukmė. NB: Pagal Sutarties 79 straipsnį objektai, kuriems taikomi saugos reikalavimai, praneša atitinkamos valstybės narės valdžios institucijoms apie visus pranešimus, kuriuos jie siunčia Komisijai pagal šį straipsnį.Ši tinkamai užpildyta ir pasirašyta forma siunčiama adresu: The Commission of the European Communities, Euratom Safeguards Direktorate, "Jean Monnet" Building, Kirchberg, Luxembourg (Grand Duchy of Luxembourg). --------------------------------------------------