KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/620

2018 m. balandžio 20 d.

dėl programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninių specifikacijų laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 377/2014

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 377/2014, kuriuo nustatoma programa „Copernicus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 911/2010 (1), ypač į jo 9 straipsnio 8 dalies a punktą,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Programos „Copernicus“ paslaugų komponento techninės specifikacijos

Priimamos toliau išvardytos Reglamento (ES) Nr. 377/2014 5 straipsnio 1 dalyje nurodyto programos „Copernicus“ paslaugų komponento įgyvendinimo techninės specifikacijos:

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL L 122, 2014 4 24, p. 44.

In situ duomenys turi būti teikiami remiantis įvairiais duomenų šaltiniais, įskaitant valstybių narių duomenų šaltinius. „Copernicus“in situ komponentas daugiausia turi būti grindžiamas esamais duomenų šaltiniais ir pajėgumais. Jis turi apimti įvairių kategorijų duomenis (reguliarių ir dažnų matavimų ir stebėjimų vietoje duomenis, periodiškai kaupiamus duomenis arba vienkartinio panaudojimo duomenis). „Copernicus“in situ komponentas Europos lygmeniu turi apimti esamus in situ ir bazinius duomenis. Kai kuriais atvejais teikiant paslaugas taip pat gali būti sudaromi konkretūs susitarimai su in situ duomenų teikėjais konkrečioje jų teminėje srityje.

Regioniniai produktai turi būti teikiami sujungiant oro kokybės modelius (iki dešimties), skirtus Europai ir kelioms kategorijoms, pavyzdžiui, susijusius su epizodiniais taršos atvejais ir foninėmis O3, NO2, NO, CO, SO2, NH3, peroksiacetilo nitratų, lakiųjų organinių junginių, KD2,5, KD10, žiedadulkių (pagrindinių alergenų) koncentracijomis.

Teikiant „Copernicus“ atmosferos stebėsenos paslaugą (CAMS), turi būti teikiama informacija, parengta remiantis palydovų duomenimis ir skirta Žemės atmosferos sudėties stebėsenai palengvinti. Be to, vystant šią paslaugą, turi būti sukurta galimybė naudojant palydovus nuolat stebėti Žemės atmosferos sudėtį pasauliniu ir regioniniu mastu. Ši galimybė turi apimti atmosferos dabartinės padėties apibūdinimą (analizę), prognozavimą, kokia bus padėtis po kelių dienų (prognozes), ir nuoseklių retrospektyvių pastarųjų metų duomenų įrašų teikimą (pakartotinę analizę). Teikiant šią paslaugą turi būti sukuriami geofiziniai produktai, kurie galėtų būti toliau techniškai apdorojami, taip pat gaunama įvairių formų aukšto lygio informacija, kurią paskui įvertintų ekspertai, siekdami padėti sprendimus priimantiems asmenims. Siekiant užtikrinti aukščiausią produktų kokybę, ji turi būti kruopščiai tikrinama.

Vietos, Europos ir pasaulinio komponentų žemės dangos ir žemės naudojimo žemėlapių elementai turi būti grindžiami didelės ir labai didelės skiriamosios gebos spektroradiometrų ir sintezuotosios apertūros radarų palydoviniais duomenimis. Be to, pokyčių analizės tikslais turi būti naudojami istoriniai duomenys. Europos žemėlapiai turi būti sudaromi remiantis visiška ES-39 aprėptimi, apimančia daug laiko eilučių. Į procesą turi būti funkciškai integruotos „Sentinel-1“ ir „Sentinel-2“ misijos. Jos turi būti papildytos labai didelės skiriamosios gebos palydoviniais duomenimis, skirtais tam tikriems naudojimo būdams ir patvirtinimo reikmėms.

Vietos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi teikti išsamesnę informaciją apie žemės dangą ir žemės naudojimą, papildančią Europos komponentą, susijusį su konkrečiomis svarbiomis zonomis – vadinamosiomis probleminėmis zonomis. Šis komponentas turi apimti didesniųjų miestų zonų kartografavimą ir kaitos analizę ir būti orientuotas būtent į šių užduočių atlikimą remiantis 2006 ir 2012 m. sudarytais Miestų atlasais (dabar taikomas penkerių metų atnaujinimo ciklas). Vietos žemės paviršiaus stebėsenos komponentas turi rengti ekologiškai jautrių zonų žemėlapius ir stebėti šias zonas, reguliariai atnaujindamas su pakrantės zonomis susijusio darbo rezultatus. Teikiant pakrantės zonų paslaugą, turi būti teikiama svarbiausia ekosistemų veikimo stebėsenos ir vertinimo informacija ir biologinės įvairovės stebėsenos informacija, kaip nustatyta pagal ekosistemų ir jų paslaugų kartografavimo ir vertinimo (angl. MAES) sistemą. Taip pat turi būti teikiami su tuo susiję žemės dangos pasikeitimo produktai. Be to, turi būti atliekamas panašus darbas siekiant stebėti „Natura 2000“ vietovių pokyčius ir galimas aplinkines grėsmes, susijusias su žemės naudojimu. Vykdant pakrantės zonų stebėseną, derinant su „Copernicus“ jūros aplinkos stebėsenos paslauga, turi būti vykdoma pakrantės ruožo, kaip probleminės zonos, kuriai būdingas labai didelis sudėtingumas, nuolydžiai, dinamika, spaudimai ir socialinė rizika, ypatumų stebėsena.

V PRIEDAS

„COPERNICUS“ KLIMATO KAITOS PASLAUGOS TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS

1. TAIKYMO SRITIS

Teikiant „Copernicus“ klimato kaitos paslaugą (C3S), klimato sistemos stebėjimus ir modelius derinant su naujausiomis mokslinėmis žiniomis, turi būti rengiama patikima, kokybiška informacija apie buvusią, esamą ir būsimą Europos ir pasaulio klimato būklę.

Teikiant C3S, turi būti siekiama šių tikslų:

a) dokumentuoti buvusią ir esamą klimato būklę (remiantis stebėjimais ir pakartotine analize);

b) rengti šešių mėnesių sezonines prognozes (taikant įvairius modelius apimantį kompleksinį metodą);

c) teikti klimato prognozes (remiantis įvairiais scenarijais).

Teikiant šią paslaugą, taip pat turi būti suteikiama galimybė sužinoti kelis klimato rodiklius ir klimato indeksus, susijusius su nustatytais poveikio klimatui veiksniais ir su numatomu poveikiu klimatui.

Teikiant šią paslaugą, turi būti siekiama teikti informaciją, kuri visuomeniniam ir verslo sektoriams padėtų pagerinti sprendimų priėmimą ir planavimą, susijusį su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie klimato kaitos. Teikiant šią paslaugą, turi būti atsižvelgiama į susijusius veiksmus, vykdomus pagal Europos Sąjungos bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą („Horizontas 2020“), į esamas nacionalinio lygmens priemones ir, kai įmanoma, padedama siekti Pasaulinės meteorologijos organizacijos (WMO) nustatytos bendrosios klimato paslaugų sistemos pagrindinių tikslų.

2. NAUDOTOJŲ REIKALAVIMAI IR PAGRINDINĖS TAIKYMO SRITYS

C3 paslauga visų pirma turi būti naudinga Europos politikos formuotojams, nacionaliniams ir (arba) regioniniams klimato paslaugų teikėjams ir tarpininkams, teikiantiems paslaugas nacionalinėms Vyriausybėms. Teikiant C3S, turi būti teikiama pasaulinio ir Europos masto klimato kaitos informacija, papildyta konkrečiai vietai pritaikyta informacija, teikiama nacionalinių ir regioninių klimato paslaugų teikėjų. C3 paslauga turi veikti kaip Europos nuoseklumo ir geriausios praktikos skatinimo centras, teikiantis bendrąją bazinę informaciją bei mokymo pajėgumus, siekiant pagerinti supratimą tarp valstybių narių ir jose pačiose. Taip pat svarbu pažymėti, kad C3S turi suteikti galimybę teikiant nacionalines klimato paslaugas naudotis C3S infrastruktūra, įskaitant klimato duomenų rinkinius, gaires, ekspertines žinias ir priemones.

3. PASLAUGOS ARCHITEKTŪRA

C3 paslaugos infrastruktūra turi būti suprojektuota taip, kad būtų tinkama visiems paslaugos elementams ir teiktų bendro naudojimo duomenų rinkinius, sąveikias sistemas ir priemones, skaičiavimo įrenginius, interneto ir duomenų srities paslaugas. C3S infrastruktūra turi palengvinti dalijimąsi ištekliais ir geriausia praktika su kitomis „Copernicus“ paslaugomis, turi būti paskirstoma įvairiems duomenų teikėjams ir kuo daugiau naudoti jau esamą infrastruktūrą ir programinę įrangą.

Siūloma C3S architektūra turi būti kuriama remiantis keturiais vienas kitą papildančiais elementais:

a) klimato duomenų saugykla (angl. CDS), kurioje turi būti saugoma esminė klimato informacija, skirta tolesnių grandžių reikalavimams patenkinti. CDS turi būti projektuojama ir kuriama taip, kad būtų galima naudoti įvairius geofizinius su klimatu susijusius kintamuosius (daugelis jų turi būti esminiai su klimatu susiję kintamieji) arba teminius klimato duomenų įrašus, sezonines prognozes, klimato prognozes, taip pat įvairiems sektoriams skirtus klimato rodiklius.

b) Sektorių informacijos sistema (SIS) turi teikti informaciją ir užsakomąją analizę, pritaikytą prie galutinių naudotojų ir klientų, dalyvaujančių formuojant ir įgyvendinant įvairių ES sektorių politiką, poreikių. Visų pirma sektorių informacijos sistemai turi būti teikiami duomenys ir geofiziniai produktai, esantys CDS ir, kai tinkama, papildyti papildomais duomenų rinkiniais, pavyzdžiui, reikalingais sprendžiant su konkrečiais sektoriais susijusio Europos masto poveikio klimatui klausimus. SIS turi būti suprojektuota taip, kad padėtų pagrindinėse Europos sektorių politikos srityse, susijusiose su klimato kaita.

c) Vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija turi būti kompleksinė vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija, kuri vertintų techninę ir mokslinę paslaugos kokybę, įskaitant paslaugos naudingumą jos naudotojams. Vertinimo ir kokybės kontrolės funkcija turi savaime skatinti veiksmus, kuriais būtų siekiama tobulinti paslaugą ir sąsają su išorės peržiūromis, kurias galbūt atliktų Komisija.

d) Informavimo ir platinimo platforma turi būti suprojektuota taip, kad, naudojant visas šiuolaikines komunikacijos priemones, būtų užtikrintas savalaikis ir veiksmingas informacijos teikimas Europos institucijoms, valdžios institucijoms ir plačiajai visuomenei (kai tinkama). Šis komponentas taip pat turi užtikrinti sąveiką su kitomis viso pasaulio institucijomis, atsakingomis už klimato kaitos ir susijusių dalykų stebėseną ir susijusios informacijos teikimą.

4. TECHNINIS PASLAUGOS PORTFELIS

Teikiant klimato kaitos paslaugą, klimato kaitos stebėjimus ir įvairių kategorijų modelius derinant su naujausiomis mokslinėmis žiniomis, turi būti rengiama patikima, kokybiška informacija apie buvusią, esamą ir būsimą Europos ir pasaulio klimato būklę.

Klimato duomenų saugykloje turi būti saugoma geofizinė informacija, reikalinga nuosekliai ir suderintai klimato kaitos rodiklių analizei. CDS turi teikti nuoseklius esminius su klimatu susijusius kintamuosius ir kitą svarbią informaciją apie kompleksinės klimato sistemos praeities, dabartinę ir būsimą raidą pasauliniu, kontinentiniu ir regioniniu mastu.

Pagrindinius CDS duomenis turi sudaryti keturių kategorijų duomenys.

1) Klimato stebėjimai

Šis paslaugos elementas turi padėti kurti ir teikti prieigą prie išsamių, ilgalaikių duomenų rinkinių, teikiančių informaciją apie įvairius esminius su klimatu susijusius kintamuosius (oro temperatūrą paviršiuje, ant paviršiaus iškrentantį kritulių kiekį, vandens garų kiekį, paviršiaus spinduliuotės balansą, Žemės spinduliuotės balansą, anglies dioksido, metano, ozono, aerozolių kiekį, debesų savybes, vėjo greitį ir kryptį, vandenyno spalvą, jūrų ledą, jūros lygį, jūros paviršiaus temperatūrą, Pasaulinio vandenyno šilumos kiekį, sniego dangą, ledynus ir ledo kepures, albedą, sugertosios fotosintetiškai aktyvios spinduliuotės frakciją, gaisrų sukeliamą trikdymą, ledo skydus). Jis pirmiausia turi naudoti įvairius su klimatu susijusių kintamųjų duomenų rinkinius, sudarytus tiesiogiai remiantis Žemės stebėjimo istorinių duomenų įrašais, o ne atliekant pakartotines analizes ir modeliavimą.

2) Pakartotinės klimato analizės

Šis komponentas turi teikti išteklius toliau nurodytų dalykų techninei plėtrai, rengimui, stebėsenai, vertinimui ir teikimui atlikti:

a) šių pasaulinių pakartotinės klimato analizės duomenų rinkinių ir produktų: 1) atmosferos pakartotinės analizės, apimančios ne trumpesnį kaip 30 metų laikotarpį ir skirtos beveik tikralaikei (mažiau kaip penkių dienų atotrūkio) klimato sistemos stebėsenai, grindžiamai išsamia pasauline stebėsenos sistema, apimančia stebėjimus vietoje ir stebėjimus naudojant palydovus; 2) kompleksinės klimato sistemos išplėstinės (daugiau 100 metų apimančios) pakartotinės analizės; 3) siekiant gauti nuoseklius sausumos ir vandenynų su klimatu susijusių kintamųjų didelės skiriamosios gebos (pradinė skiriamoji geba – 16 km) įverčius, turi būti naudojamos išvestinės didelės skiriamosios gebos pasaulinės vandenynų ir žemės paviršiaus metrologinės informacijos, gautos remiantis atmosferos pakartotinėmis analizėmis, pakartotinės analizės;

b) regioninių klimato pakartotinių analizių duomenų rinkinių ir produktų.

Pakartotinės analizės turi būti rengiamos aukštos kokybės klimato stebėjimus įtraukiant į kompleksinį atmosferos, žemės paviršiaus, vandenynų ir (arba) jūrų ledo modelį, suderinamą su ECMWF sezoninių prognozių sistema. Atliekant pakartotinę regioninę analizę, turi būti naudojami didelės skiriamosios gebos stebėjimai, o su Europos regionu susijusių pakartotinės analizės produktų skiriamoji geba turi būti didesnė nei pasaulinės pakartotinės analizės produktų. Siekiant panaudoti visus pradinius duomenis, padedančius rengti pakartotines regionines analizes, turi būti nustatytas maždaug penkerių metų atnaujinimo ciklas.

3) Klimato prognozės

Šis paslaugos elemento komponentas turi padėti sujungti Europos lygmeniu teikiamą informaciją, siekiant parengti šiuolaikiškas pasaulines ir regionines klimato prognozes. Šie duomenys, dabar saugomi Žemės sistemos tinklinės federacijos (angl. Earth System Grid Federation, ESGF), turi būti pasiekiami funkciniu principu. Šis paslaugos elementas taip pat turi padėti vystyti daugiamodelinius klimato produktus ir rodiklius – tiek bendruosius, tiek susijusius su konkrečiais sektoriais. Panašiai turi būti remiamas didelės skiriamosios gebos regioninių prognozių scenarijų integravimas, šiuo tikslu taip pat vystant susijusius klimato rodiklius.

4) Sezoninės prognozės

Šis komponentas turi teikti išteklius, kad būtų galima teikti aukštos kokybės tinkamai suderintus daugiamodelinius kompleksinius produktus ir užtikrinti atvirą prieigą prie sezoninių prognozių duomenų. To turėtų būti siekiama remiant reguliarią pakartotinių prognozių veiklą keliose Europos paslaugų teikėjų veiklos vietose, užtikrinant skiriamąją gebą ir dažnumą, kurių nepavyktų pasiekti be tokios paramos. Be to, šis komponentas, naudodamas šias pakartotines analizes ir centrų parengtas prognozes, kartą per mėnesį turi pateikti daugiamodelinių produktų rinkinį.

5. REIKALINGI DUOMENYS

Ši paslauga turi būti teikiama remiantis esamais nacionaliniais pajėgumais, kuriamais pagal įvairias klimato kaitos tyrimų iniciatyvas, ir juos papildyti.

Teikiant šią paslaugą, turi būti teikiama išsami klimato informacija, apimanti labai įvairius Žemės sistemos komponentus (atmosferą, žemės paviršių, vandenynus, jūrų ledą ir anglies dioksidą) ir laikotarpius, apimančius nuo dešimtmečių iki šimtmečių. Teikiant šią paslaugą, turi būti kuo geriau panaudojami ankstesni, esami ir būsimi Žemės stebėjimai (grindžiami stebėjimų vietoje ir stebėjimų naudojant palydovus sistemomis), kartu pasitelkiant modeliavimo, skaičiavimų superkompiuteriais ir bendradarbiavimo galimybes). Šiuo kompleksiniu principu turi būti parengiamas nuoseklus, išsamus ir patikimas buvusio, dabartinio ir būsimo klimato apibūdinimas.

5.1. Stebėjimai naudojant palydovus

Teikiant C3S, klimatologijai, pakartotinei analizei ir patvirtinimui reikalingiems produktams teikti turi būti naudojamos dabartinės ir anksčiau taikytos palydovų naudojimu pagrįstos priemonės.

Teikiant C3S, turi būti naudojami šių rūšių duomenys:

a) radiometrų ir spektrometrų duomenys, gauti srityje nuo infraraudonojo iki mikrobangų diapazono, skirti skaisčio temperatūrai išmatuoti ir geofiziniams parametrams (vėjo vektoriui, ozono kiekiui, paviršiaus temperatūrai) apskaičiuoti;

b) GPS radijo ryšio uždengimo duomenys, skirti informacijai apie atmosferos temperatūrą, slėgį ir vandens garų kiekį rengti;

c) skaterometrų duomenys, skirti vėjo greičiui ir krypčiai prie paviršiaus išmatuoti;

d) altimetrų duomenys, skirti vandenynų bangų aukščiui apskaičiuoti.

Šiai paslaugai teikti turi būti naudojami „Sentinel“ palydovų duomenys ir produktai.

5.2. Stebėjimai vietoje

Teikiant C3S, neturi būti naudojamos stebėjimų vietoje sistemos – stebėjimų duomenys turi būti renkami iš duomenų teikėjų. Tam turi būti naudojamos esamos Europos ir tarptautinės infrastruktūros. Teikiant C3S, neturi būti finansiškai remiamas pačių duomenų kaupimas – turi būti finansuojama tik speciali veikla, kuria siekiama užtikrinti tų duomenų apdorojimo (kokybės kontrolės, formatavimo ir platinimo tikslais) funkcinius reikalavimus.

Kai kurių rūšių stebėjimų duomenys (paviršinis slėgis, temperatūra, vėjas, drėgnumas, vėjo pobūdis) turi būti renkami iš sausumos stočių, dreifuojančių plūdurų, radiozondų, laivų ir orlaivių.