EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2009/144/EB

2009 m. lapkričio 30 d.

dėl tam tikrų ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių sudėtinių dalių ir techninių charakteristikų

(kodifikuota redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ir ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

1. Šioje direktyvoje „traktorius“ (žemės ūkio ar miškų ūkio) – tai bet kokia ne mažiau kaip dviejų ašių motorinė ratinė arba vikšrinė transporto priemonė, kurios pagrindinė paskirtis yra teikti traukos jėgą ir kuri specialiai suprojektuota vilkti, stumti, vežti arba varyti žemės ūkyje ar miškų ūkyje naudojamus tam tikrus padargus, mašinas arba priekabas. Traktorius gali būti pritaikytas kroviniams ir keleiviams vežti.

2. Ši direktyva taikoma tik 1 dalyje apibrėžtiems traktoriams su pneumatinėmis padangomis, kurių didžiausias projektinis greitis yra ne mažesnis kaip 6 km/h ir ne didesnis kaip 40km/h.

2 straipsnis

1. Šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus atitinkantiems traktoriams valstybės narės dėl su šios direktyvos reguliavimo dalyku susijusių priežasčių negali:

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos nuostatų, susijusių su traktoriaus naudojimu, valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su velkama (-omis) mase (-ėmis), gali ir toliau taikyti savo nacionalines nuostatas, atspindinčias pirmiausia specialius reikalavimus, susijusius su jų teritorijos žemės paviršiaus reljefu, laikydamosi I priedo 2.2 punkte nurodytų velkamų masių apribojimų, jeigu dėl to nereikia atlikti traktoriaus pakeitimų arba gauti kito papildomo nacionalinio tipo patvirtinimo.

2. Šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų neatitinkantiems traktoriams valstybės narės dėl su šios direktyvos reguliavimo dalyku susijusių priežasčių:

3. Valstybės narės šioje direktyvoje nustatytų reikalavimų neatitinkančių naujų traktorių atveju dėl priežasčių, susijusių su šios direktyvos reguliuojamu dalyku:

3 straipsnis

1. Kiekviena valstybė narė suteikia EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą visų tipų priekiniams stiklams arba kitiems lango stiklams ir (arba) mechaniniam sukabinimo įtaisui, kurie atitinka III ir (arba) IV prieduose išdėstytus konstrukcijos ir bandymų reikalavimus.

2. EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė imasi reikiamų priemonių, jeigu būtina, ir, jeigu reikia, bendradarbiaudama su kitų valstybių narių kompetentingomis institucijomis, patikrinti, ar produkcijos pavyzdžiai atitinka patvirtintą tipą. Tokie patikrinimai atliekami rengiant tik atrankinius tikrinimus.

4 straipsnis

Valstybės narės dėl visų tipų priekinių stiklų arba kitų langų stiklų ir (arba) mechaninio sukabinimo įtaisų, kuriuos jos patvirtina pagal 3 straipsnį, išduoda traktoriaus, priekinio stiklo arba mechaninio sukabinimo įtaiso gamintojui arba gamintojo įgaliotam atstovui EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, atitinkantį III arba IV prieduose parodytus pavyzdžius.

Valstybės narės imasi visų atitinkamų priemonių, kad nebūtų naudojami ženklai, galintys kelti painiavą tarp įrangos tipo, kuriam pagal 3 straipsnį suteiktas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, ir kitos įrangos.

5 straipsnis

Jokia valstybė narė negali uždrausti pateikti į rinką priekinių stiklų ir kitų langų stiklų arba mechaninių sukabinimo įtaisų dėl priežasčių, susijusių su jų konstrukcija, jeigu jie turi EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą.

Vis dėlto valstybė narė gali uždrausti pateikti į rinką priekinius stiklus ir kitų langų stiklus arba mechaninius sukabinimo įtaisus su EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu, kurie neatitinka patvirtinto tipo reikalavimų.

Tokia valstybė narė nedelsdama informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją apie priemones, kurių imtasi, ir nurodo tokio sprendimo priežastis.

6 straipsnis

Kiekvienos valstybės narės kompetentingos institucijos kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms per vieną mėnesį nusiunčia sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikatų, kurių pavyzdžiai parodyti III arba IV priede, užpildytų atskirai kiekvienam priekinio stiklo ir kitų langų stiklo arba mechaninio sukabinimo įtaiso tipui, kuriam valstybės narės suteikia patvirtinimą arba atsisako jį suteikti, kopijas.

7 straipsnis

1. Jeigu EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikusi valstybė narė nustato, kad kai kurie priekiniai stiklai ir kitų langų stiklai arba mechaniniai sukabinimo įtaisai, turintys tą patį EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, neatitinka patvirtinto tipo reikalavimų, tokia valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad produkcijos pavyzdžiai atitiktų patvirtinto tipo reikalavimus.

Tos valstybės narės kompetentingos institucijos kitos valstybės narės kompetentingoms institucijoms praneša apie priemones, kurių imtasi ir kurios prireikus, jeigu pakartotinai ir šiurkščiai pažeidžiami nustatyti reikalavimai, gali apimti ir EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios.

Tos institucijos imasi tokių pat priemonių, jeigu kitos valstybės narės kompetentingos institucijos joms praneša apie tokį reikalavimų nesilaikymą.

2. Valstybių narių kompetentingos institucijos per vieną mėnesį praneša vienos kitoms apie visus EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimus, kurie paskelbti netekusiais galios, ir apie priežastis, dėl kurių tokios priemonės imtasi.

8 straipsnis

Kai remiantis nuostatomis, priimtomis įgyvendinant šią direktyvą, priimamas sprendimas atsisakyti suteikti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą priekiniam stiklui ar mechaniniam sukabinimo įtaisui, arba uždrausti juos pateikti į rinką ar naudoti, arba tokį tipo patvirtinimą paskelbti netekusiu galios, nurodomos išsamios tokio sprendimo priežastys.

Apie tokį sprendimą pranešama suinteresuotai šaliai, kuri kartu yra informuojama apie jai prieinamas savo teisių gynimo priemones pagal valstybėse narėse galiojančius įstatymus ir apie terminus, per kuriuos galima tokiomis savo teisių gynimo priemonėmis pasinaudoti.

9 straipsnis

Pakeitimai, būtini I-VI prieduose numatytiems reikalavimams suderinti su technikos pažanga, priimami Direktyvos 2003/37/EB 20 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka.

10 straipsnis

Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

11 straipsnis

Direktyva 89/173/EEB su pakeitimais, padarytais VII priedo A dalyje nurodytais aktais, yra panaikinama nedarant įtakos valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, nurodytais VII priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal VIII priede pateiktą atitikties lentelę.

12 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Ji taikoma nuo 2010 m. birželio 1 d.

13 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

(1) OL C 182, 2009 8 4, p. 76.

(2) 2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimas.

(3) OL L 67, 1989 3 10, p. 1.

(4) Žr. VII priedo A dalį.

(5) OL L 171, 2003 7 9, p. 1.

(6) Paskelbtas kaip Tarybos sprendimo 97/836/EB I priedas (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).

PRIEDŲ SĄRAŠAS

I PRIEDAS: Matmenys ir velkamos masės Priedėlis: EB tipo patvirtinimo sertifikato priedas II PRIEDAS: Greičio ribotuvas, pavarų sudėtinių dalių, kyšančių dalių ir ratų apsauga Priedėlis: EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato priedas III A PRIEDAS: Priekinis stiklas ir kiti įstiklinimai – Reikalavimai įrangai, apibrėžimai, paraiška patvirtinti sudėtinės dalies tipą, sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, ženklinimas, bendros specifikacijos, bandymai ir produkcijos atitiktis Priedėlis: Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklų pavyzdžiai III B PRIEDAS: Pranešimas dėl EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo, atsisakymo suteikti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo išplėtimo ir EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paskelbimo netekusiu galios 1 priedėlis: Priekinių langų grūdinti stiklai 2 priedėlis: Tolygiai grūdinto stiklo plokštės, kitos negu priekinio lango stiklai 3 priedėlis: Priekinio lango tripleksai 4 priedėlis: Nepriekinio lango plokštės 5 priedėlis: Priekinio lango stikloplasčiai 6 priedėlis: Stiklo plokštės, kitos negu priekinio lango plokštės 7 priedėlis: Stiklo paketai 8 priedėlis: Priekinio lango stiklų sąrašo turinys III C PRIEDAS: Bendrosios bandymų sąlygos III D PRIEDAS: Grūdinto stiklo priekiniai langai III E PRIEDAS: Tolygiai grūdinto stiklo langai, išskyrus priekinių langų stiklus III F PRIEDAS: Priekiniai langai su paprastais triplekso stiklais III G PRIEDAS: Langai su triplekso stiklais, išskyrus priekinius langus III H PRIEDAS: Priekiniai langai su apdorotais triplekso stiklais III I PRIEDAS: Nedūžtamieji langų stiklai, iš vidaus padengti plėvele III J PRIEDAS: Priekiniai stiklaplasčio langai III K PRIEDAS: Langų stiklaplasčio stiklai, išskyrus priekinių langų stiklus III L PRIEDAS: Stiklo paketai III M PRIEDAS: Priekinių stiklų grupavimas juos pateikiant sudėtinės dalies tipo patvirtinimo bandymams III N PRIEDAS: Segmento aukščio matavimas ir dūžio taškų vieta III O PRIEDAS: Produkcijos atitikties patikrinimai III P PRIEDAS EB tipo patvirtinimo sertifikato priedas IV PRIEDAS: Mechaniniai traktoriaus ir velkamos transporto priemonės sukabintuvai ir vertikali sukabinimo taško apkrova 1 priedėlis: Mechaninio sukabintuvo sudėtinių dalių brėžiniai 2 priedėlis: Dinaminio bandymo metodas 3 priedėlis: Sukabinimo įtaiso statinio bandymo metodas 4 priedėlis: Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas 5 priedėlis: EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys 6 priedėlis: EB tipo patvirtinimo suteikimo sąlygos 7 priedėlis: EB tipo patvirtinimo sertifikato priedas V PRIEDAS: Ženklinimo plokštelių išdėstymas, jų tvirtinimo būdas ir įrašai ant traktoriaus korpuso Priedėlis: EB tipo patvirtinimo sertifikato priedas VI PRIEDAS: Velkamų transporto priemonių stabdžių valdymas ir stabdžių jungtis tarp traktoriaus ir velkamos transporto priemonės Priedėlis: EB tipo patvirtinimo sertifikato priedas VII PRIEDAS: A dalis: Panaikinama direktyva ir jos vėlesni pakeitimai B dalis: Perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminų sąrašas VIII PRIEDAS: Atitikties lentelė

I PRIEDAS Matmenys ir velkamos masės 1. APIBRĖŽIMAI 1.1. „Ilgis“ — tai traktoriaus ilgis, išmatuotas tarp vertikalių plokštumų, kraštiniuose traktoriaus taškuose stačiu kampu kertančių traktoriaus išilginę ašį, tačiau: — be visų veidrodžių, — be visų paleidimo rankenų, — be visų priekinių arba šoninių gabaritinių žibintų. 1.2. „Plotis“ — tai traktoriaus plotis, išmatuotas tarp vertikalių plokštumų, lygiagrečių traktoriaus išilginei ašiai ir kertančių kraštinius traktoriaus taškus, tačiau: — be visų veidrodžių, — be visų posūkių rodiklių, — be visų priekinių, šoninių arba galinių gabarito žibintų; be visų stovėjimo žibintų, — be visų traktoriaus padangų deformacijų, kurias sukelia traktoriaus masė, — be visų atlenkiamų sudėtinių dalių, pavyzdžiui, pakeliamų atramų kojai ir lanksčiųjų purvasaugių. 1.3. „Aukštis“ — tai vertikalus atstumas tarp žemės ir toliausiai nuo žemės paviršiaus esančio traktoriaus taško, išskyrus anteną. Nustatant šį aukštį traktoriui turi būti: sumontuotos naujos padangos, kurių didžiausią riedėjimo spindulį yra nurodęs gamintojas. 1.4. „Leidžiama vilkti masė“ — tai masė, kurią gali vilkti tam tikro tipo traktorius. Leidžiama vilkti masė gali, pavyzdžiui, būti sudaryta iš vienos ar kelių velkamų priekabų arba žemės ūkio ir miškų ūkio padargų. Reikia skirti gamintojo nurodytą techniškai leidžiamą vilkti masę ir masę, kurią vilkti yra suteiktas leidimas, kaip nustatyta toliau 2.2 punkte. 1.5. „Vilkimo įtaisas“ tai traktoriaus sudėtinė dalis, skirta mechaninei jungčiai tarp traktoriaus ir velkamos priekabos užtikrinti. 1.6. „Eksploatuoti parengto traktoriaus masė (mt)“ – tai: Direktyvos 2003/37/EB 2.1.1 punkte apibrėžta masė. 1.7. „Techniškai leidžiama (-os) vilkti masė (-s)“ – tai: — velkami įrenginiai, kuriems nesumontuoti stabdžiai, — velkami įrenginiai su atskira stabdžių sistema (kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 76/432/EEB (1) I priedo 1.12 punkte), — inercijos jėgų stabdomi velkami įrenginiai (kaip apibrėžta Direktyvos 76/432/EEB I priedo 1.14 punkte), — velkami įrenginiai su hidrauline arba pneumatine stabdžių sistema: stabdymas gali būti nuostovusis, trūkusis arba nepriklausoma mechanine pavara (kaip apibrėžta Direktyvos 76/432/EEB I priedo atitinkamai 1.9, 1.10 ir 1.11 punktuose). 2. REIKALAVIMAI 2.1. Matmenys Didžiausi traktoriaus matmenys yra tokie: 2.1.1. ilgis – 12 m; 2.1.2. plotis – 2,55 m (neskaitant su žeme besiliečiančios padangų dalies išgaubos); 2.1.3. aukštis – 4 m. 2.1.4. Matavimai tikrinant pirmiau nurodytus matmenis atliekami taip: — parengto eksploatuoti neapkrauto traktoriaus masė, kaip apibrėžta 1.6 punkte, — matavimai atliekami lygioje vietoje, — traktorius neturi riedėti, jo variklis turi būti išjungtas, — traktoriui turi būti sumontuotos naujos gamintojo rekomenduoto slėgio padangos, — durys ir langai turi būti uždaryti, — vairaratis turi būti priekinėje padėtyje, — nuo traktoriaus turi būti nuimti visi pritaisyti žemės ūkio ir miškų ūkio padargai. 2.2. Leidžiama vilkti masė Leidžiama vilkti masė neturi būti didesnė: 2.2.1.1. už techniškai leidžiamą vilkti masę, nurodytą 1.7 punkte, kurią yra rekomendavęs traktoriaus gamintojas; 2.2.1.2. už velkamą masę, nustatytą vilkimo įtaisui pagal EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą. 2.2.2. Jeigu valstybė narė taiko 2 straipsnio 2 dalies nuostatas, velkama (-os) masė (-s) turi būti nurodyta (-os) traktoriaus registravimo sertifikate. (1) 1976 m. balandžio 6 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių stabdymo įtaisus, suderinimo (OL L 122, 1976 5 8, p. 1). Priedėlis PAVYZDYS EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO, IŠDUOTO TRAKTORIUI, PRIEDAS DĖL MATMENŲ IR VELKAMŲ MASIŲ (2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/37/EB dėl žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo 4 straipsnio 2 dalis) EB tipo patvirtinimo Nr.: … Sudėtinė dalis (-ys) arba charakteristika (-os): Matmenys: 1.1.1. ilgis: … m 1.1.2. plotis: … m 1.1.3. aukštis: … m Velkami įrenginiai: 1.2.1. velkamų įrenginių, kuriuose nesumontuota stabdžių sistema, masė: … kg 1.2.2. velkamų įrenginių su nepriklausoma stabdžių sistema masė: … kg 1.2.3. inercijos jėgų stabdomų velkamų įrenginių masė: … kg 1.2.4. velkamų įrenginių su sumontuota pagalbine stabdžių sistema (hidrauline arba pneumatine) masė: … kg 2. Traktoriaus modelis arba jo gamintojo firmos pavadinimas: … … 3. Traktoriaus tipas ir, jeigu reikia, komercinis traktoriaus pavadinimas: … … 4. Gamintojo pavadinimas ir adresas: … … 5. jeigu reikia, gamintojo įgalioto atstovo pavadinimas ir adresas: … … … 6. Traktoriaus pristatymo EB tipui patvirtinti data: … … 7. Technine tarnyba, atliekanti tipo patvirtinimo bandymus: … … … 8. Šios techninės tarnybos ataskaitos pateikimo data: … … 9. Šios techninės tarnybos parengtos ataskaitos numeris: … … 10. Matmenų ir velkamų masių EB tipo patvirtinimas suteiktas/nesuteiktas (1). 11. Vieta: … 12. Data: … 13. Parašas: … 14. Prie šio sertifikato yra pridedami tokie dokumentai, pažymėti minėtojo EB tipo patvirtinimo Nr.: … brėžiniai su matmenimis; … traktoriaus brėžiniai arba nuotraukos. Duomenys turi būti pateikiami valstybių narių kompetentingoms institucijoms, jeigu jos to pareikalauja. 15. Pastabos: … … … (1) Nereikalingas įrašas išbraukiamas.

II PRIEDAS Greičio ribotuvas, pavarų sudėtinių dalių, kyšančių dalių ir ratų apsauga 1. GREIČIO RIBOTUVAS 1.1. Jeigu greičio ribotuvą kaip standartinę dalį sumontuoja gamintojas, jis turi būti įtaisytas ir suprojektuotas taip, kad traktorius atitiktų Tarybos direktyvos 2009/60/EB (1) nuostatas dėl didžiausio projektinio greičio. 2. PAVARŲ SUDĖTINIŲ DALIŲ, KYŠANČIŲ DALIŲ IR RATŲ APSAUGA 2.1. Bendroji dalis 2.1.1. Traktorių pavarų sudėtinės dalys, kyšančios dalys ir ratai turi būti suprojektuoti, sumontuoti ir apsaugoti taip, kad juos naudodami įprastomis sąlygomis asmenys būtų apsaugoti nuo nelaimingų atsitikimų. 2.1.2. Pripažįstama, kad 2.1.1 punkto reikalavimų yra laikomasi, jeigu pildomi 2.3 punkte išdėstyti reikalavimai. Leidžiama priimti sprendimus, neaprašytus 2.3 punkte, jeigu gamintojas pateikia įrodymų, kad šie sprendimai yra bent jau lygiaverčiai 2.3 punkto reikalavimams. 2.1.3. Apsauginiai įtaisai turi būti patikimai pritvirtinti prie traktoriaus. „Patikimai pritvirtinti“ reiškia tai, kad šiuos įtaisus galima pašalinti tik naudojant įrankius. 2.1.4. Skydai, dangčiai ir gaubtai, į kuriuos galima susižeisti, jeigu jie yra uždaromi užtrenkiant, turi būti pagaminti taip, kad šie įtaisai savaime neužsitrenktų (pvz., naudojant apsauginius įtaisus arba tinkamai įrengiant ar projektuojant). 2.1.5. Vienas apsauginis įtaisas gali būti skirtas keliems pavojų keliantiems taškams. Tačiau jeigu reguliavimo, techninės priežiūros arba radijo trukdžių slopinimo įtaisai, kurie gali veikti tik varikliui dirbant, yra sumontuoti po vienu apsauginiu įtaisu, tada turi būti įrengti dar kiti apsaugai. 2.1.6. Fiksatoriai (pvz., spyruoklinės sąvaržos arba sklendės), — skirti apsaugoti greitai atjungiamas tvirtinimo sudėtines dalis (pvz., šakutės pirštus), ir — tokios apsauginių įtaisų sudėtinės dalys, kurios atidaromos be įrankių (pvz., variklio gaubtas), turi būti patikimai pritvirtinti arba prie traktoriaus įrangos, arba prie apsauginio įtaiso. 2.2. Apibrėžimai „Apsauginis įtaisas“ – tai įtaisas, skirtas pavojingoms dalims apsaugoti. Šioje direktyvoje nurodyti apsauginiai įtaisai – tai gaubtai, dangčiai arba apsaugai. 2.2.1.1. „Gaubtas“ – tai apsauginis įtaisas, esantis tiesiai prieš pavojingą dalį, kuris vienas arba kartu su kitomis mašinos dalimis iš visų pusių saugo, kad pavojingos dalies nebūtų galima paliesti. 2.2.1.2. „Dangtis arba skydas“ – tai prieš pavojingą dalį esantis apsauginis įtaisas, saugantis, kad pavojingos dalies nebūtų galima paliesti iš uždengtos pusės. 2.2.1.3. „Apsaugas“ – tai apsauginis įtaisas, kuris atitvaru, grotelėmis arba panašiu įtaisu užtikrina reikiamą saugų atstumą, kad nebūtų galima prisiliesti prie pavojingos dalies. „Pavojinga dalis“ – tai bet kokia vieta, kuri dėl nejudamos ar judamos traktoriaus dalies išdėstymo arba konstrukcijos kelia pavojų arba kurioje galima susižeisti. Ypač pavojingos dalys – tai suspaudimo, nupjovimo, pjovimo, smeigimo, dūrimo, pagriebimo, įtraukimo ir agresyvios vietos. 2.2.2.1. „Suspaudimo vieta“ – tai bet kuri pavojinga vieta, kurioje dalys viena kitos arba nejudamų dalių atžvilgiu juda taip, kad gali suspausti žmogų arba tam tikras jo kūno dalis. 2.2.2.2. „Nupjovimo vieta“ – tai bet kuri pavojinga vieta, kurioje dalys viena kitos arba kitų dalių atžvilgiu juda taip, kad žmogų arba tam tikras jo kūno dalis gali suspausti arba nupjauti. 2.2.2.3. „Pjovimo, smeigimo arba dūrimo vieta“ – tai bet kuri pavojinga vieta, kurioje judančios arba nejudamos aštriabriaunės, išgaląstos ar bukos dalys gali sužeisti žmogų arba tam tikras žmogaus kūno dalis. 2.2.2.4. „Pagriebimo vieta“ – tai bet kuri pavojinga vieta, kurioje aštriabriaunės iškyšos, dantys, kaiščiai, sraigtai ir varžtai, tepimo įmovos, velenai, velenų galai arba kitos dalys juda taip, kad žmogus, tam tikros jo kūno dalys ar drabužiai gali būti sugriebti ir velkami. 2.2.2.5. „Įtraukimo arba agresyvi vieta“ – tai bet kuri pavojinga vieta, kurios dalys, judėdamos siaura anga, gali užkliudyti žmogų, tam tikras jo kūno dalis arba drabužius. 2.2.3. „Siekis“ – tai didžiausias nuotolis, kurį į viršų, į apačią, į vidų, viršuje, aplink arba į ilgį gali pasiekti žmogus ar tam tikros žmogaus kūno dalys be kokių nors objektų pagalbos (1 paveikslas). 2.2.4. „Saugus atstumas“ – tai atstumas, atitinkantis siekį arba žmogaus kūno matmenis, prie kurių yra pridėta saugos prošvaisa (1 paveikslas). 2.2.5. „Valdymo įtaisas“ – tai bet koks įtaisas, kurį tiesiogiai paveikus yra pakeičiama traktoriaus būsena arba traktoriaus ar prie jo prijungtos įrangos veikimas. 2.2.6. „Normali eksploatacija“ reiškia traktoriaus naudojimą pagal gamintojo numatytą paskirtį, kai traktoriumi naudojasi su jo savybėmis susipažinęs vairuotojas, kuris laikosi gamintojo nustatytoje naudojimo instrukcijoje ir ant traktoriaus esančiais ženklais pateikiamų nurodymų dėl traktoriaus eksploatacijos, priežiūros ir saugaus darbo. 2.2.7. „Atsitiktinis kontaktas“ reiškia nenumatytą kontaktą tarp asmens ir pavojingos vietos, kylantį dėl asmens veiksmų normalios traktoriaus eksploatacijos ir jo priežiūros metu. 2.3. Saugūs atstumai sąlyčiui su pavojingomis dalimis išvengti 2.3.1. Saugus atstumas yra matuojamas nuo tų vietų, kurios gali būti pasiektos valdant, prižiūrint ir tikrinant traktorių, taip pat nuo žemės paviršiaus. „Traktoriaus priežiūra ir tikrinimas“ – tai darbas, kurį pagal traktoriaus naudojimo instrukcijas paprastai atlieka vairuotojas. Nustatant saugius atstumus laikomasi šio pagrindinio principo: traktorius turi būti projektinės būklės ir pavojingai daliai pasiekti nenaudojamos jokios priemonės. Saugūs atstumai nurodyti 2.3.2.1–2.3.2.5 punktuose. Jeigu traktorius atitinka 2.3.2.6-2.3.2.14 punktuose išdėstytus reikalavimus, tam tikrose konkrečiose srityse arba tam tikroms konkrečioms sudėtinių dalių dalims numatomas atitinkamas saugos lygis. Pavojingų vietų apsauga 2.3.2.1. Siekis į viršų Jeigu žmogus stovi tiesiai, viršutinė saugumo prošvaisa yra 2 500 mm (žr. 1 paveikslą). 2.3.2.2. Siekis į apačią, iš viršaus Saugumo prošvaisa, siekiant per aptvaro viršų, yra: A = Nuo žemės paviršiaus iki pavojingos vietos; B = Aptvaro arba apsauginio įtaiso aukštis; C = Horizontalus atstumas tarp pavojingos vietos ir aptvaro (žr. 2 paveikslą). Siekiant į apačią ir iš viršaus, turi būti išlaikyti 1 lentelėje nurodyti saugūs atstumai. 1 Lentelė (mm) Pavojingos vietos atstumas a nuo žemės Aukštis b tarp aptvaro ir apsauginio įtaiso 2 400 2 200 2 000 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 Horizontalus atstumas c nuo pavojingos vietos 2 400 — 100 100 100 100 100 100 100 2 200 — 250 350 400 500 500 600 600 2 000 — — 350 500 600 700 900 1 100 1 800 — — — 600 900 900 1 000 1 100 1 600 — — — 500 900 900 1 000 1 300 1 400 — — — 100 800 900 1 000 1 300 1 200 — — — — 500 900 1 000 1 400 1 000 — — — — 300 900 1 000 1 400 800 — — — — — 600 900 1 300 600 — — — — — — 500 1 200 400 — — — — — — 300 1 200 200 — — — — — — 200 1 100 2.3.2.3. Siekis aplink Kad tam tikra žmogaus kūno dalis pavojingos vietos nepasiektų, turi būti išlaikyta toliau pateiktoje 2 lentelėje nurodyta mažiausia saugumo prošvaisa. Išlaikant saugumo prošvaisą daroma prielaida, kad pagrindinis kūno sąnarys, apie kurį kalbama, stipriai prispaudžiamas prie apsauginio įtaiso krašto. Saugumo prošvaisa laikoma neišlaikyta tol, kol neįsitikinama, jog žmogaus kūno dalis nebegali pasislinkti ar prasiskverbti dar toliau į priekį. 2 Lentelė Žmogaus kūno dalis Saugus atstumas Paveikslas Ranka nuo pirmojo sąnario iki pirštų galo ≥ 120 Ranka nuo riešo iki piršto galo ≥ 230

Žmogaus kūno dalis Saugus atstumas Paveikslas Ranka nuo alkūnės iki piršto galo ≥ 550 Ranka nuo peties alkūnės iki pirštų galo ≥ 850 2.3.2.4. Siekis ir įsiskverbimas per kiaurymes Jeigu per kiaurymes arba per angas galima įsiskverbti iki pavojingų dalių, turi būti išlaikytas 3 ir 4 lentelėse nustatytas saugus atstumas. Dalys, kurios juda viena kitos atžvilgiu, arba judamos dalys greta nejudamų dalių nelaikomos rizikos veiksniais, jeigu tarp jų yra ne didesnis kaip 8 mm atstumas. 3 Lentelė Saugūs atstumai pailgoms ir lygiagrečioms angoms a yra mažesnysis angos matmuo b yra saugus atstumas nuo pavojingos vietos

Piršto galas Pirštas Plaštaka iki nykščio galo Ranka iki pažasties — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < a ≤ 20 20 < a ≤ 30 30 < a ≤ 135 maximum > 135 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 —

4 Lentelė Saugūs atstumai kvadratinėms ir apskritoms angoms a yra angos skersmuo arba kraštinės ilgis b yra saugus atstumas nuo pavojingos vietos

Piršto galas Pirštas Plaštaka iki tarpupirščio ties nykščiu Ranka iki pažasties — 4 < a ≤ 8 8 < a ≤ 12 12 < a ≤ 25 25 < a ≤ 40 40 < a ≤ 250 maximum 250 b ≥ 15 b ≥ 80 b ≥ 120 b ≥ 200 b ≥ 850 — 2.3.2.5. Saugus atstumas suspaudimo vietose Suspaudimo vieta nurodytoms kūno dalims nelaikoma pavojinga, jeigu saugūs atstumai yra ne mažesni už 5 lentelėje pateiktuosius ir jeigu yra užtikrinta, kad gretima, didesnė kūno dalis nebus suspausta. 5 Lentelė Galūnė Kūnas Koja Pėda Ranka Plaštaka, pirmasis sąnarys Pirštas Saugūs atstumai 500 180 120 100 25 Iliustracijos 2.3.2.6. Valdymo įtaisai Prošvaisa tarp dviejų paminų ir tarpas tarp angų, pro kurias yra prakišti valdymo įtaisai, nelaikomi suspaudimo arba nupjovimo vietomis. 2.3.2.7. Galinė tritaškė pakabinimo sistema 2.3.2.7.1. Už plokštumos, kertančios tritaškės pakabinimo sistemos pakėlimo traukių švytavimo taškų vidurinę plokštumą, turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa tarp judančių dalių visų taškų arba tarp pakėlimo įtaiso eigos, tačiau ši sąlyga nekeliama viršutinei ir apatinei padėtims 0,1 n, kartu išlaikant 25 mm atstumą arba ne mažesnį kaip 30° kampą tarp kerpamųjų dalių, kurių kampo dydis keičiamas (žr. 3 paveikslą). Eiga n′, viršutiniame ir apatiniame gale sumažinta dydžiu 0,1 n, nustatoma taip (žr. 4 paveikslą). Kai apatines traukles tiesiogiai įjungia pakėlimo mechanizmas, atskaitos plokštumą apibrėžia tų trauklių vidurinė skersinė vertikalioji plokštuma. 2.3.2.7.2. Hidraulinio kėlimo įtaiso eigos n apatinės trauklės sujungimo taško apatinę padėtį A pagal 1994 m. gruodžio mėn. 730 ISO standarto 1 dalį riboja matmuo „14“, o viršutinę padėtį B apriboja didžiausia hidraulinė eiga. Eiga n′ atitinka į viršų ir į apačią dydžiu 0,1 n sumažintą eigą n ir yra lygi vertikaliam atstumui tarp A′ ir B′. 2.3.2.7.3. Be to, per visą eigos n′ ilgį tarp kėlimo trauklių ir gretimų dalių turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa. 2.3.2.7.4. Jeigu tritaškės pakabinimo sistemoje naudojami sukabinimo įtaisai, kurių konstrukcija yra tokia, kad tarp traktoriaus ir traukiamo padargo gali nebūti operatoriaus (pvz., greitaveikio užkabo atveju), 2.3.2.7.3 punkto nuostatos negalioja. 2.3.2.7.5. Naudojimo instrukcijoje turėtų būti konkretūs nurodymai dėl pavojingų vietų, esančių priešais plokštumą, apibrėžtą 2.3.2.7.1 punkto pirmame sakinyje. 2.3.2.8. Priekinė tritaškė pakabinimo sistema 2.3.2.8.1. Kiekviename kėlimo įtaiso eigos n taške, tačiau ne viršutiniam ir apatiniam taškui 0,1 n, tarp judančių dalių turi būti išlaikyta ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa ir ne mažesnis kaip 30° kampas arba 25 mm saugumo prošvaisa, jeigu kampas keičiamas kerpamomis dalimis. Eiga n′, viršutiniame ir apatiniame gale sumažinta dydžiu 0,1, apibrėžiama taip (žr. 4 paveikslą). 2.3.2.8.2. Hidraulinio kėlimo įtaiso eigos n apatinės trauklės sujungimo taško apatinę padėtį A pagal 1998 m. kovo mėn. standarto ISO 8759 2 dalį riboja matmuo „14“, o viršutinę padėtį B riboja didžiausia hidraulinė eiga. Eiga n′ atitinka į viršų ir į apačią dydžiu 0,1 n sumažintą eigą n ir yra lygi vertikaliam atstumui tarp A′ ir B′. 2.3.2.8.3. Kai priekinės tritaškės pakabinimo sistemos apatinėms trauklėms naudojami sukabinimo įtaisai (pvz., greitaveikio užkabo atveju), kurių konstrukcija tokia, kad agregavimo metu tarp traktoriaus ir prikabinamo padargo gali nebūti operatoriaus, 2.3.2.8.1 punkte nustatyti reikalavimai negalioja, jeigu aplink taškus, kur apatinės trauklės prikabintos prie traktoriaus, yra 250 mm spindulio atstumas. Tačiau ne mažesnė kaip 25 mm saugumo prošvaisa nuo gretimų dalių apibrėžtoje eigoje n′, šiaip ar taip, turi būti išlaikyta apie koto/cilindro eigos išorinį paviršių. 2.3.2.9. Vairuotojo sėdynė ir vairavimo erdvė Kai vairuotojas sėdi sėdynėje, visos nupjovimo vietos turi būti nepasiekiamos vairuotojo rankomis ir kojomis. Šis reikalavimas laikomas patenkintu, jeigu pildomos šios sąlygos: 2.3.2.9.1. Vairuotojo sėdynė yra viduriniame išilginės ir vertikalios pastūmų reguliavimo taške. Vairuotojo pasiekiamumo erdvė yra padalyta į A ir B zonas. Šių zonų centrinis sferinis taškas yra 60 mm prieš ir 580 mm virš sėdynės kontrolinio taško (žr. 5 paveikslą). A zona – tai 550 mm skersmens sfera, o B zona yra tarp pirmiau minėtos sferos ir 1 000 mm skersmens sferos. 2.3.2.9.2. A zonoje išlaikomas 120 mm, o B zonoje – 25 mm saugus atstumas aplink suspaudimo ir nupjovimo vietas, o tarp nupjovimo dalių, kuriomis keičiamas kampas, išlaikomas ne mažesnis kaip 30° kampas. 2.3.2.9.3. A zonoje turi būti atsižvelgiama tik į tas suspaudimo ir nupjovimo vietas, kuriose pavojų sukelia išoriniu energijos šaltiniu varomos dalys. 2.3.2.9.4. Jeigu vieta laikoma pavojinga dėl to, kad prie sėdynės yra konstrukcijos dalys, tarp sėdynės ir šių dalių išlaikomas bent 25 mm saugus atstumas. Vieta tarp sėdynės atkaltės ir greta esančių konstrukcijos dalių nelaikoma pavojinga, jeigu pirmiau minėtos konstrukcijos dalys yra aptakios, o sėdynės atkaltė – iš visų pusių suapvalinta ir neturi aštrių briaunų. 2.3.2.10. Keleivio sėdynė (jeigu yra) 2.3.2.10.1. Jeigu dalys gali kelti pavojų kojoms, turi būti numatyti saugos įtaisai 800 mm spindulio pusrutulyje, pradedant nuo sėdynės pagrindo priekinio krašto ir į apačią. 2.3.2.10.2. Kaip aprašyta 2.3.2.9 punkte (žr. 6 paveikslą), pavojingos vietos A ir B zonose turi būti apsaugotos sferos viduje, kurio centras yra 670 mm virš keleivio sėdynės priekinio krašto vidurio. Siauros tarpvėžės traktoriai (traktoriai, kurių tarpvėžė apibrėžta Tarybos Direktyvos 87/402/EEB (2) 1 straipsnio antroje įtraukoje) 2.3.2.11.1. Kalbant apie siauros tarpvėžės traktorius, 2.3.2.9 punkto reikalavimai negalioja zonai, kuri yra statmena judėjimo krypčiai ir kuri yra žemiau 45° kampu atgal pakreiptos plokštumos ir kerta tašką, esantį 230 mm atstumu už sėdynės kontrolinio taško (žr. 7 paveikslą). Jeigu šioje zonoje yra bent viena pavojinga vieta, prie traktoriaus turi būti pritvirtinti atitinkami įspėjimai. 2.3.2.11.2. Tarybos direktyvos 80/720/EEB (3) I priedo II.1 ir II.2 skirsnių nuostatos taikomos vairuotojo vietos prieigos priemonėms. 2.3.2.11.3. Direktyvos 80/720/EEB I priedo 1.6 punkto nuostatos taikomos valdymo įtaisams. 2.3.2.11.4. Prieš atskaitos plokštumą, per paminos (sankabos ir (arba) darbinio stabdžio) vidurį stačiu kampu kertančią išilginę transporto priemonės ašį, labai karštos išmetimo sistemos sudėtinės dalys turi būti apsaugotos, jeigu jos yra viršutinės zonos 300 mm juostoje (700 mm virš žemės) ir apatinės zonos 150 mm juostoje (žr. 8 paveikslą). Iš šonų apsaugotiną zoną apriboja išoriniai traktoriaus ir išmetimo sistemos gabaritai. Po traktoriaus įlipimo pakoja esančios labai karštos išmetimo sistemos sudėtinės dalys turi būti uždengtos per visą vertikalų jų ilgį arba kitaip termiškai apsaugotos. 2.3.2.12. Lanksčiųjų hidraulinių žarnų išdėstymas ir ženklinimas 2.3.2.12.1. Lanksčiosios hidraulinės žarnos turi būti išdėstytos taip, kad nebūtų mechaniškai arba termiškai pažeidžiamos. 2.3.2.12.2. Lanksčiosios hidraulinės žarnos turi būti lengvai identifikuojamos ir jose nenutrinamai turi būti nurodyti šie duomenys: — lanksčiųjų žarnų gamintojo ženklas, — pagaminimo data (pagaminimo metai ir mėnuo), — didžiausias leistinas dinaminis veikimo viršslėgis. 2.3.2.12.3. Prie vairuotojo arba keleivio sėdynės esančios lanksčiosios hidraulinės žarnos turi būti išdėstytos arba apsaugotos taip, kad joms trūkus neiškiltų pavojus žmonėms. 2.3.2.13. Vairavimo ir posūkio ašis Viena kitos arba nejudamai pritvirtintų dalių atžvilgiu judančios dalys turi būti apsaugotos, jeigu jos yra 2.3.2.9 ir 2.3.2.10 punktuose apibrėžtose zonose. Kai lankstaus rėmo traktorius valdomas pasukant galinį pusrėmį, iš abiejų traktoriaus šonų tokiu atstumu, kokiu galima pasukti pusrėmį, turi būti nenutrinami ir aiškūs ženklai arba užrašai, nurodantys, kad neleidžiama būti pusrėmio posūkio neapsaugotoje dalyje. Atitinkami nurodymai turi būti pateikti naudojimo vadove. 2.3.2.14. Traktoriaus pavarų velenai Pavarų velenai (pvz., keturių varančiųjų ratų), kurie gali suktis tik traktoriui važiuojant, turi būti apsaugoti, jeigu jie yra 2.3.2.9 ir 2.3.2.10 punktuose apibrėžtoje zonoje. 2.3.2.15. Laisvoji erdvė apie varančiuosius ratus 2.3.2.15.1. Ratų apsaugų laisvoji erdvė turi atitikti šiuos reikalavimus. 2.3.2.15.2. „Laisvoji erdvė“ – tai erdvė, kuri aplink varančiųjų ratų padangas, skaičiuojant nuo gretimų transporto priemonės dalių, turi likti neužpildyta. Varančiųjų ratų laisvoji erdvė, kai sumontuotos didžiausios padangos, turi atitikti 9 paveiksle ir 6 lentelėje nurodytus matmenis. 6 Lentelė Standartiniai traktoriai Siauros tarpvėžės traktoriai A H A h mm Mm Mm Mm 40 60 15 30 Laisvoji erdvė, mažesnė už nurodytąją 9 paveiksle ir 6 lentelėje, be 2.3.2.9 ir 2.3.2.10 punktuose apibrėžtos erdvės, gali būti siauros tarpvėžės traktoriuose, jeigu purvasaugiai taip pat naudojami prie ratų prilipusiai žemei nugramdyti. 2.3.2.16. Karšti paviršiai Karšti paviršiai, prie kurių vairuotojas gali prisiliesti normalios eksploatacijos metu, turi būti uždengti arba izoliuoti. Tai taikoma karštiems paviršiams, esantiems prie laiptelių, turėklų, laikiklių ir neatskiriamų traktoriaus dalių, kuriomis naudojamasi įlipant ir išlipant iš traktoriaus ir prie kurių gali būti atsitiktinai prisiliesta. 2.3.2.17. Akumuliatoriaus gnybtų dangtelis Neįžeminti gnybtai turi būti apsaugoti nuo atsitiktinio trumpojo jungimo. 2.4. Metodas sėdynės kontroliniam taškui nustatyti 2.4.1. Bendroji dalis Toliau yra aprašytas metodas ir įtaisas visų tipų minkštųjų sėdynių kontroliniam taškui nustatyti. 2.4.2. Apibrėžimai Sėdynės kontrolinis taškas (SKT): Tai vertikalioje vidurinėje išilginėje sėdynės kontrolinio taško nustatymo įtaiso, kuris ant vairuotojo sėdynės uždedamas pagal 2.4.4 ir 2.4.6 punktų nuostatas, plokštumoje esantis taškas, parodytas 10 paveiksle. Sėdynės kontrolinis taškas, nustatomas transporto priemonės atžvilgiu, nekeičia savo padėties kaip sėdynės reguliavimo ir (arba) svyravimo funkcija. 2.4.3. Įtaisas sėdynės kontroliniam taškui (SKT) nustatyti Įtaisas sėdynės kontroliniam taškui nustatyti privalo būti toks, koks yra parodytas 10 paveiksle. Šio įtaiso masė yra 6 kg ± 1 kg. Jo apatinė pusė turi būti plokščia ir poliruota. 2.4.4. Sėdynės sureguliavimas nustatant kontrolinį tašką (SKT) Jeigu sėdynę ir jos pakabos sistemą galima reguliuoti, prieš nustatant sėdynės kontrolinį tašką sėdynė reguliuojama taip: a) visomis reguliavimo kryptimis – atgal/į priekį, į aukštį ir polinkio kampas – sėdynė turi būti vidurinėje padėtyje. Jeigu nėra galimybės laikytis šio reikalavimo, naudojama sėdynės vidurinei padėčiai artimiausia viršutinė arba apatinė reguliavimo padėtis; b) sėdynės reguliuojama pakaba turi būti nustatyta taip, kad ant sėdynės uždėjus įtaisą kontroliniam taškui nustatyti ir jį veikiant apkrova pakaba būtų vidurinėje savo eigos padėtyje; c) nereguliuojama sėdynės pakaba gali būti nustatoma vertikalioje padėtyje, kurioje pakaba atsiduria ant sėdynės uždėjus įtaisą jos kontroliniam taškui nustatyti ir šį įtaisą veikiant apkrova; d) jeigu pirmiau paminėti reguliavimo būdai prieštarauja konkretiems gamintojo nurodymams, šių turi būti laikomasi taip, kad būtų nustatyta padėtis, rekomenduota 75 kg svorio vairuotojui. NB: 75 kg vairuotojas apytiksliai atitinka ant sėdynės uždėtą įtaisą kontroliniam taškui nustatyti su 65 kg apkrova. 2.4.5. Sėdynės kontrolinio taško trijų atskaitos ašių x′, y′ ir z′ nustatymas Koordinatės turi būti nustatomos taip: a) vienoje sėdynės pusėje gale esančios tvirtinimo angos vieta; b) jeigu šios angos ašis yra lygiagreti įtaise nustatytai svyravimo ašiai, ji laikoma y′ ašimi (nukreipta iš kairės į dešinę, jeigu žvelgsime iš sėdinčio vairuotojo pusės – žr. 11 paveikslą); c) jeigu šios angos ašis yra lygiagreti vertikaliai plokštumai, kertančiai sėdynės vidurio liniją, tiesi linija laikoma y′ ašimi, nubrėžta lygiagrečiai pirmiau nurodytai svyravimų ašiai per tašką, kuriame sėdynės atraminė plokštuma kerta pirmiau nurodytos angos ašį (žr. 12 paveikslą); d) visais kitais atvejais y′ ašis nustatoma pagal matuojamos sėdynės parametrus; e) x′ ir z′ ašys apibrėžiamos kaip vertikalių ir horizontalių plokštumų, einančių per y′, susikirtimai su vertikalia plokštuma sėdynės vidurio linijoje. x′ ir z′ ašys nubrėžtos į priekį ir į viršų (žr. 11 ir 12 paveikslus). 2.4.6. Sėdynės kontrolinio taško (SKT) nustatymo metodas Sėdynės kontrolinis taškas (SKT) nustatomas naudojant 10 paveiksle nurodytą įtaisą ir laikantis šios tvarkos: a) sėdynė uždengiama audeklo gabalu, kad įtaisą būtų galima greičiau teisingai nustatyti; b) įtaisas uždedamas ant sėdynės pagrindo (be papildomos masės) ir pastumiamas atgal, kol atsiremia į sėdynės atkaltę; c) ant įtaiso dedami svoriai, kol bendroji įtaiso masė padidėja nuo 6 kg ± 1 kg iki 26 kg ± 1 kg. Vertikalios apkrovos centras turi būti 40 mm prieš sėdynės kontrolinio taško ženklą, esantį horizontalioje įtaiso dalyje (žr. 10 paveikslą); d) horizontalia maždaug 100 N jėga įtaisas sėdynės kontroliniame taške veikiamas du kartus, kaip nurodyta 10 paveiksle; e) uždedami kiti svoriai, kol bendroji įtaiso masė nuo 26 kg ± 1 kg padidėja iki 65 kg ± 1 kg. Vertikalios papildomų svorių apkrovos centras turi būti 40 mm prieš sėdynės kontrolinio taško ženklą, esantį horizontalioje įtaiso dalyje (žr. 10 paveikslą); f) abiejuose sėdynės šonuose nuo sėdynės vidurinės išilginės linijos lygiais atstumais esančių dviejų vertikalių plokštumų, susikertančių su sėdynės kontrolinio taško, nustatyto įtaisu, ašimi, koordinatės, apibrėžtos 2.4.5 punkte, turi būti išmatuotos ±1 mm tikslumu. Matavimų, atliktų dviejose plokštumose, aritmetinių vidurkių vertės užregistruojamos kaip sėdynės kontrolinio taško koordinatės; g) pastabose gali būti nurodytos sąlygos, atsirandančios taikant nustatymo būdą, kurios skiriasi nuo šiuo priedu nustatytos tvarkos arba dėl kurių gali atsirasti klaidų dėl rezultatų aiškinimo, taip pat jų atsiradimo priežastys. (1) 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/60/EB dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių didžiausio projektinio greičio ir jų krovinių kėbulų (kodifikuota redakcija) (OL L 198, 2009 7 30, p. 15). (2) 1987 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 87/402/EEB dėl konstrukcijų, apsaugančių nuo apvirtimo, kurios montuojamos prieš siauros tarpvėžės ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo sėdynę (OL L 220, 1987 8 8, p. 1). (3) 1980 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 80/720/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių vairuotojo darbo erdve, vairuotojo vietos prieiga, durimis ir langais, suderinimo (OL L 194, 1980 7 28, p. 1). Priedėlis PAVYZDYS EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATO, IŠDUOTO TRAKTORIUI, PRIEDAS DĖL GREIČIO RIBOTUVO IR PAVARŲ SUDĖTINIŲ DALIŲ, KYŠANČIŲ DALIŲ IR RATŲ APSAUGOS (2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/37/EB dėl žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių, jų priekabų ir keičiamos velkamosios įrangos, jų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo 4 straipsnio 2 dalis) EB tipo patvirtinimo Nr.: … Sudėtinė dalis (-ys) arba charakteristika (-os): 1.1. greičio ribotuvas (jeigu sumontuotas) 1.2. pavarų, kyšančių dalių ir ratų apsauga 2. Traktoriaus modelis (arba gamintojo įmonės pavadinimas): … … 3. Traktoriaus tipas ir, jeigu reikia, komercinis traktoriaus pavadinimas: … … 4. Gamintojo pavadinimas ir adresas: … … 5. Jeigu yra, gamintojo įgalioto atstovo pavadinimas ir adresas: … … 6. 1 punkte nurodytų sudėtinių dalių ir (arba) charakteristikų aprašas: … 7. Traktoriaus pristatymo EB tipui patvirtinti data: … 8. Techninė tarnyba, atliekanti tipo patvirtinimo bandymus: … … 9. Šios tarnybos ataskaitos pateikimo data: … 10. Šios tarnybos parengtos ataskaitos numeris: … 11. Greičio ribotuvo, pavarų sudėtinių da1ių, kyšančių da1ių ir ratų apsaugos EB tipo patvirtinimas suteiktas/nesuteiktas (1): 12. Vieta: … 13. Data: … 14. Parašas: … 15. Prie šio sertifikato yra pridedami tokie dokumentai, pažymėti minėtojo EB tipo patvirtinimo Nr.: … brėžiniai su matmenimis: … atitinkami traktoriaus da1ių brėžiniai arba nuotraukos. Duomenys turi būti pateikiami kitų va1stybių narių kompetentingoms institucijoms, jei jos to pareikalauja. 16. Pastabos: … … (1) Nereikalingas įrašas išbraukiamas.

III A PRIEDAS Priekinis stiklas ir kiti įstiklinimai Reikalavimai įrangai, apibrėžimai, paraiška patvirtinti sudėtinės dalies tipą, sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, ženklinimas, bendros specifikacijos, bandymai ir produkcijos atitiktis 1. REIKALAVIMAI ĮRANGAI Žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių gamintojo nuožiūra traktoriuose gali būti įmontuota: 1.1.1. priekiniai stiklai ir langų stiklai, kiti negu tie priekiniai stiklai, kuriems galioja šio priedo nuostatos; 1.1.2. kiti priekiniai stiklai, kuriems taikomi kitokie reikalavimai dėl langų stiklų, negu šiame priede aprašytiems priekiniams stiklams, išskyrus šios direktyvos III C priedo 9.1.4.2 punkto reikalavimus (langų stiklai, kurių šviesos pralaidumo koeficientas yra ne mažesnis kaip 70 %); 1.1.3. ne priekiniam stiklui leidžiama naudoti Tarybos direktyva 92/22/EEB (1) arba JTEEK reglamento Nr. 43 14 priedu patvirtintus tvirtus plastikinius įstiklinimus. 2. APIBRĖŽIMAI Šioje direktyvoje vartojami tokie apibrėžimai: 2.1. „grūdinto stiklo langas“ – tai vienasluoksnis stiklas, specialiai apdorotas, kad padidėtų mechaninis stiklo stiprumas ir kad, jei stiklas sudužtų, jo duženos būtų tam tikros būklės; „tripleksas“ – tai lango stiklas, sudarytas iš dviejų arba kelių stiklo sluoksnių, suklijuotų vienu arba keliais organinės plėvelės sluoksniais; tripleksas gali būti: 2.2.1. „paprastas“ – jeigu nė vienas stiklo sluoksnis, iš kurių tripleksas sudarytas, nėra apdorotas, arba 2.2.2. „apdorotas“ – jeigu bent vienas stiklo sluoksnis, iš kurių tripleksas sudarytas, specialiai apdorotas, kad padidėtų mechaninis stiklo stiprumas ir kad, jei stiklas sudužtų, jo duženos būtų tam tikros būklės; 2.3. „nedūžtamas stiklas, padengtas organine plėvele“ – tai lango stiklas, apibrėžtas 2.1 arba 2.2 punkte, kurio vidinis paviršius padengtas organine plėvele; 2.4. „nedūžtamas stiklaplastis“ – tai triplekso plokštė, sudaryta iš vieno stiklo sluoksnio ir vieno arba kelių organinės plėvelės sluoksnių, iš kurių bent vienas yra panaudotas kaip tarpsluoksnis. Jeigu nedūžtamas stiklaplastis sumontuotas traktoriuje, organinė plėvelė turi būti priklijuota vidinėje stiklaplasčio pusėje; „priekinių stiklų grupė“ – tai grupė, sudaryta iš įvairaus dydžio ir formų priekinių stiklų, kuriems turi būti atlikti bandymai jų mechaniniam stiprumui, dužimo pobūdžiui ir atsparumo aplinkos poveikiui nustatyti; 2.5.1. „plokščias priekinis stiklas“ – tai priekinis stiklas be vardinio išlinkio, dėl kurio stiklo segmento aukštis per kiekvieną ilginį metrą padidėja daugiau kaip 10 mm; 2.5.2. „lenktas priekinis stiklas“ – tai priekinis stiklas su vardiniu išlinkiu, dėl kurio stiklo segmento aukštis per kiekvieną ilginį metrą padidėja daugiau kaip 10 mm; 2.6. „dvigubas langas“ – tai du stiklai, atskirai sumontuoti toje pačioje traktoriaus angoje; „stiklo paketas“ – tai gamykloje nejudinamai sujungtų dviejų stiklų, tarp kurių yra nustatyto dydžio vienodas tarpas, konstrukcija; 2.7.1. „simetriškas stiklo paketas“ – tai stiklo paketas, sudarytas iš dviejų vieno tipo stiklo plokščių (grūdinto stiklo arba triplekso ir t. t.), kurių pagrindinės ir antrinės charakteristikos yra vienodos; 2.7.2. „nesimetriškas stiklo paketas“ – tai stiklo paketas, sudarytas iš dviejų skirtingo tipo stiklo plokščių (grūdinto stiklo arba triplekso ir t. t.), kurių pagrindinės ir (arba) antrinės charakteristikos yra skirtingos; 2.8. „pagrindinė charakteristika“ – tai charakteristika, stiklo plokštės optines ir (arba) mechanines savybes pastebimai pakeičianti taip, kad šis pokytis tikrai turi įtakos funkcijai, kurią traktoriuje turi atlikti stiklo plokštė. Šis terminas taip pat taikomas prekės ženklui arba prekės pavadinimui; 2.9. „antrinė charakteristika“ – tai charakteristika, stiklo plokštės optines ir (arba) mechanines savybes pakeičianti taip, kad šis pokytis iš dalies turi įtakos funkcijai, kurią traktoriuje turi atlikti stiklo plokštė. Šių pokyčių mastas vertinamas pagal sudėtingumo indeksus; 2.10. „atsparumo indeksai“ apima dviejų pakopų vertinimo sistemą, taikomą pasitaikantiems kiekvienos antrinės charakteristikos pokyčiams. Jei indeksas „1“ tampa indeksu „2“, reikia atlikti papildomus bandymus; 2.11. „priekinio stiklo ruošinio plotas“ – tai mažiausias keturkampis stiklo plotas, iš kurio gali būti pagamintas priekinis stiklas; „priekinio stiklo polinkio kampas“ – tai kampas tarp vertikalios ir tiesios linijų, esančių traktoriaus išilginės ašies vertikalioje plokštumoje ir kertančių priekinio stiklo viršutinius ir apatinius kraštinius taškus; 2.12.1. matuojant priekinio stiklo polinkio kampą, lygioje vietoje stovinčio traktoriaus masė turi būti eksploatacinė; 2.12.2. traktoriai, kuriuose yra hidropneumatinė, hidraulinė arba pneumatinė pakaba arba automatinis prošvaisos reguliavimo atsižvelgiant į apkrovą įtaisas, yra bandomi įprastomis gamintojo nurodytomis veikimo sąlygomis; 2.13. „h, segmento aukštis“ – tai didžiausias atstumas, išmatuotas stačiu kampu maždaug į stiklo plokštę, vidinį plokštės paviršių skiriančiąją nuo plokštės, kertančios plokštės galus (žr. III N priedą, 1 paveikslą); „stiklo plokštės tipas“ – tai stiklo plokštė, apibrėžta 2.1–2.4 punktuose, kurios pagrindinės ir antrinės charakteristikos, išvardytos III D–III L prieduose iš esmės nesiskiria; 2.14.1. nors pasikeitus pagrindinėms charakteristikoms galima daryti išvadą, jog produktas tampa naujo tipo produktu, yra pripažinta, kad tam tikrais atvejais pakitus formai ir matmenims nėra būtina atlikti visus bandymus. Atskiruose prieduose nustatytiems bandymams atlikti plokštės gali būti sugrupuojamos, jeigu nėra abejonių, kad pagrindinės stiklo plokščių charakteristikos yra panašios; 2.14.2. stiklo plokštės, kurių skirtingos yra tik antrinės charakteristikos, gali būti laikomos to paties tipo plokštėmis; vis dėlto tam tikrus bandymus galima atlikti naudojant tokių stiklo plokščių pavyzdžius, jeigu šių bandymų atlikimas oficialiai nurodytas bandymų sąlygose; 2.15. „r, išlinkis“ – tai apytikslė priekinio stiklo lanko mažiausio spindulio vertė, išmatuota didžiausio išlinkio vietoje. 3. PARAIŠKA PATVIRTINTI SUDĖTINĖS DALIES TIPĄ 3.1. Paraišką dėl EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo stiklo plokštės tipui įteikia nedūžtamo stiklo plokštės gamintojas arba deramai akredituotas atstovas dėl kiekvieno nedūžtamo stiklo tipo. Paraišką galima įteikti tik vienoje valstybėje narėje. Pateikiant paraišką dėl kiekvieno nedūžtamo stiklo tipo kartu pateikiami toliau nurodyti dokumentai (kiekvieno dokumento po tris egzempliorius) bei šios detalės: techninis aprašas, kuriame išdėstytos visos pagrindinės ir antrinės charakteristikos, ir 3.2.1.1. ne didesnio negu A4 formato, arba sulankstyti, kad būtų tokio formato, kitų, ne priekinių, stiklų brėžiniai, kuriuose nurodyta: — didžiausias plotas, — mažiausias kampas tarp dviejų gretimų stiklo plokštės pusių, ir — didžiausias segmento, jeigu toks yra, aukštis; priekinio stiklo: 3.2.1.2.1. priekinio stiklo modelių, dėl kurių pateikta paraiška sudėtinės dalies tipo patvirtinimui gauti, sąrašas, kuriame nurodomas traktoriaus gamintojo pavadinimas ir traktoriaus tipas (-ai); masteliu 1:10 nubraižyti priekinių stiklų brėžiniai, diagramos ir stiklų sumontavimo traktoriuje brėžiniai, kuriuose pateiktos detalės, nurodančios: 3.2.1.2.2.1. priekinio stiklo vietą R taško atžvilgiu, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/2/EC (2) I priedo 1.2 punkte; 3.2.1.2.2.2. priekinio stiklo polinkio kampą; 3.2.1.2.2.3. stiklo plotų, kuriuose tikrinamos stiklo optinės ypatybės, vietą bei dydį ir, jeigu reikia, plotus, kuriems taikytos skirtingos grūdinimo procedūros; 3.2.1.2.2.4. priekinio stiklo ruošinio plotą; 3.2.1.2.2.5. priekinio stiklo segmento didžiausią aukštį ir 3.2.1.2.2.6. priekinio stiklo išlinkį (kad priekinius stiklus būtų galima suskirstyti į grupes); 3.2.1.3. ne didesnio negu A4 formato, arba sulankstyti, kad būtų tokio formato, stiklo paketų brėžiniai, kuriuose, be 3.2.1.1 punkte pateiktos informacijos, nurodyta: — kiekvienos stiklo paketą sudarančios stiklo plokštės tipas, — plokščių jungties tipas (organinė, stiklas su stiklu, stiklas su metalu), — vardinis tarpelis tarp dviejų stiklo plokščių. 3.3. Be to, paraiškos pateikėjas privalo pristatyti pakankamai sudėtinės dalies tipo patvirtinimui gauti pateiktų stiklo plokščių modelių bandinių ir gatavų stiklo plokščių pavyzdžių, kurių kiekis, jeigu būtina, nustatomas susitarus su technine tarnyba, atsakinga už bandymų atlikimą. 3.4. Kompetentinga institucija privalo patikrinti, ar yra patvirtintos reikalavimus atitinkančios priemonės, užtikrinančios veiksmingą produkcijos atitikties patikrinimą prieš suteikiant sudėtinės dalies tipo patvirtinimą. 4. ŽENKLAI 4.1. Kiekviena nedūžtamo stiklo plokštė, įskaitant jos pavyzdžius ir sudėtinės dalies tipui patvirtinti pateiktus bandinius, privalo turėti gamintojo prekės ženklą arba prekės pavadinimą. Ženklai turi būti lengvai įskaitomi ir nenutrinami. 5. SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMAS 5.1. Jeigu sudėtinės dalies tipui patvirtinti pateikti pavyzdžiai atitinka tolesniuose 5–7 punktuose išdėstytus reikalavimus, tam tikro tipo nedūžtamo stiklo plokštei suteikiamas patvirtinimas. 5.2. Kaip apibrėžta III E, III G, III K ir III L prieduose, sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris paskiriamas kiekvienam tipui arba dėl priekinių stiklų – kiekvienai patvirtintai grupei. Šio numerio pirmi du skaičiai (Direktyvoje 89/173/EEB pirmi skaičiai dabar yra 00) nurodo pakeitimus, kurie apima pačius naujausius pagrindinius techninius pakeitimus, padarytus Direktyvoje 89/173/EEB, pakeistoje šia direktyva, išduodant patvirtinimą. Valstybė narė negali to paties numerio paskirti kitam nedūžtamo stiklo plokštės tipui arba grupei. Pranešimas apie sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, šio patvirtinimo išplėtimą arba tipo nepatvirtinimą nedūžtamo stiklo plokštės tipui pagal šios direktyvos nuostatas valstybėms narėms perduodamas siunčiant pranešimą, parengtą pagal šios direktyvos III B priede ir jo priedėliuose pateiktus pavyzdžius. 5.3.1. Prie pranešimo apie EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą priekiniams stiklams turi būti pridėtas dokumentas, kuriame išvardyti visi patvirtintos priekinių stiklų grupės tipai ir pagal III B priedo 8 priedėlio nuostatas pateiktos grupės charakteristikos. Be 4.1 punkte nurodyto ženklinimo, EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu turi būti aiškiai pažymėtos visos nedūžtamo stiklo plokštės ir stiklo paketai, atitinkantys pagal šios direktyvos nuostatas patvirtintą tipą. Kiekvienas stiklo paketas taip pat gali būti pažymėtas kokiu nors jam skirtu specialu sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklu. Toks sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas – tai: 5.4.1. stačiakampis, įrėminantis mažąją raidę „e“, po kurios seka valstybės narės, suteikusios patvirtinimą, skiriamasis numeris (3); 5.4.2. sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris 5.4.1 punkte numatyto stačiakampio dešinėje. Greta, virš EB tipo patvirtinimo ženklo, pažymimi šie papildomi simboliai: 5.5.1. ant priekinio stiklo: I : grūdintam stiklui (I/P, jeigu poliruotas) (4), II : paprastam tripleksui (II/P, jeigu poliruotas) (4), III : apdorotam tripleksui (III/P, jeigu poliruotas) (4), IV : stiklaplasčiui; V : kitai stiklo plokštei negu priekinio stiklo plokštė, kuriai taikomos III C priedo 9.1.4.2 punkto nuostatos; VI : stiklo paketams; T : priekiniams stiklams, kurie atitinka reikalavimus, taikomus kitoms negu priekinio stiklo plokštės, išskyrus tas, kurioms galioja III C priedo 9.1.4.2 punkto nuostatos (stiklo plokštės, kurių reguliarus šviesos pralaidumo koeficientas yra mažesnis už 70 %). Tačiau priekiniams stiklams, atitinkantiems reikalavimus, taikomus kitoms, ne priekinio stiklo plokštėms, simbolis „T“ gali būti žymimas tik atlikus bandymą su galvą imituojančiu maketu, apibrėžtu III G priedo 3.3.2 punkte, kai metimo aukštis yra 4,0 m + 25 mm/– 0 mm. 5.6. EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas ir simbolis turi būti lengvai įskaitomi ir nenutrinami. 5.7. Šio priedo priedėlyje pateikti sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklai. 6. BENDRIEJI REIKALAVIMAI 6.1. Visos stiklo plokštės, ypač skirtos priekiniams stiklams gaminti, turi būti pakankamai kokybiškos, kad stiklui sudužus, būtų kiek įmanoma mažiau galimybių susižeisti. Stiklas turi būti pakankamai atsparus per nelaimingus atsitikimus, galinčius įvykti esant įprastam transporto eismui, atmosferos ir temperatūros sąlygoms, cheminiam poveikiui, degimui ir abrazyviniam dilimui. 6.2. Be to, nedūžtamas stiklas turi būti reikiamo skaidrumo, per daug neiškreipti per priekinį stiklą matomų objektų vaizdo ir nebūti kelių eismo ženklų bei signalų spalvų supainiojimo priežastis. Sudužus priekiniam stiklui, vairuotojas ir toliau turi gana aiškiai matyti kelią, kad galėtų saugiai stabdyti ir sustabdyti savo vairuojamą traktorių. 7. KONKRETŪS REIKALAVIMAI Visi nedūžtamo stiklo tipai, atsižvelgiant į kategoriją, kuriai jie yra priskirti, turi atitikti šiuos konkrečius reikalavimus: 7.1. grūdintas priekinis stiklas – III D priedo reikalavimus; 7.2. tolygiai grūdintos stiklo plokštės, išskyrus priekinius stiklus – III E priedo reikalavimus; 7.3. paprasti priekinio lango tripleksai – III F priedo reikalavimus; 7.4. paprasti tripleksai, išskyrus priekinio lango tripleksus – III G priedo reikalavimus; 7.5. apdoroti priekinio lango tripleksai – III H priedo reikalavimus; 7.6. nedūžtamo stiklo plokštės, padengtos organine plėvele – atitinkamus pirmiau išvardytus reikalavimus ir III I priedo reikalavimus; 7.7. priekinio lango stiklaplastis – III J priedo reikalavimus; 7.8. stiklaplasčio plokštės, išskyrus priekinio lango plokštes – III K priedo reikalavimus; 7.9. stiklo paketai – III L priedo reikalavimus. 8. BANDYMAI Turi būti atlikti šie bandymai: 8.1.1. Suirimo į skeveldras bandymas Šio bandymo tikslas: 8.1.1.1. patikrinti, ar suirus stiklo plokštei atsiradusios skeveldros ir duženos yra tokios, kad galimybė jomis susižeisti yra nedidelė, ir 8.1.1.2. patikrinti matomumą pro priekinį stiklą jam sutrūkinėjus. 8.1.2. Mechaninio stiprumo bandymas 8.1.2.1. Bandymas smūgiuojant rutuliuku Šis bandymas atliekamas dvejopai: vienam bandymui naudojamas 227 g rutuliukas, kitam – 2 260 g rutulys. 8.1.2.1.1. Bandymas su 227 g rutuliuku: šio bandymo tikslas – įvertinti triplekso tarpsluoksnio sukibimą ir tolygiai grūdinto stiklo mechaninį stiprumą. 8.1.2.1.2. Bandymas su 2 260 g rutuliu: šio bandymo tikslas – nustatyti triplekso atsparumą rutulio prasiskverbimui. 8.1.2.2. Bandymas, atliekamas su galvą imituojančiu maketu Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar stiklo plokštė atitinka reikalavimus, kad būtų kuo mažiau susižeidžiama, jeigu vairuotojo galva atsitrenktų į priekinį stiklą, tripleksą arba stiklaplasčio plokštes, kitas ne priekinio lango stiklaplasčio plokštes, taip pat į stiklo paketus, naudojamus šoniniuose languose. 8.1.3. Atsparumas aplinkos poveikiui 8.1.3.1. Abrazyvinio dilimo bandymas Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar nedūžtamo stiklo plokštės atsparumas abrazyviniam dilimui neviršija nustatytų verčių. 8.1.3.2. Bandymas veikiant aukšta temperatūra Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar triplekso arba stiklaplasčio plokštės, ilgą laiką veikiamos aukšta temperatūra, tarpsluoksnyje neatsiranda pūslių arba kitokių defektų. 8.1.3.3. Atsparumo spinduliuotei bandymas Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar labai sumažėja ilgą laiką spinduliuotės veikiamų triplekso, stiklaplasčio arba plėvele padengtų stiklo plokščių skaidrumas ir ar stiklas labai išblunka. 8.1.3.4. Atsparumo drėgmei bandymas Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar triplekso, stiklaplasčio arba organine plėvele aptrauktos stiklo plokštės išlaikys ilgalaikį atmosferos drėgmės poveikį ir ar nepablogės jų kokybė. 8.1.3.5. Atsparumas temperatūros pokyčiui Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar organinės (-ių) plėvelės (-ių), panaudotos (-ų) gaminant nedūžtamąjį stiklą, kaip apibrėžta 2.3 ir 2.4 punktuose, ją (-as) ilgą laiką veikiant aukšta arba žema temperatūra, kokybė labai nepasikeis. 8.1.4. Optinės savybės 8.1.4.1. Šviesos pralaidumo bandymas Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar normalus nedūžtamo stiklo plokščių skaidrumas neviršija nustatytų verčių. 8.1.4.2. Optinio iškraipymo bandymas Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar per priekinį langą matomų objektų vaizdai neiškraipomi taip, kad galėtų suklaidinti vairuotoją. 8.1.4.3. Antrinio atvaizdo atskyrimo bandymas Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar kampinis antrinio atvaizdo atskyrimas nuo pirminio vaizdo neviršija nustatytų verčių. 8.1.4.4. Spalvų skyrimo bandymas Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar nėra jokios rizikos supainioti pro priekinį stiklą matomas spalvas. 8.1.5. Atsparumo ugniai bandymas Šio bandymo tikslas – patikrinti, ar nedūžtamo stiklo, apibūdinto 2.3 ir 2.4 punktuose, vidinio paviršiaus degumas yra pakankamai mažas. 8.1.6. Atsparumas cheminiams reagentams Šio bandymo tikslas – nustatyti, ar nedūžtamo stiklo vidinis paviršius, kaip apibrėžta 2.3 ir 2.4 punktuose, yra atsparus cheminių medžiagų, galinčių būti arba jau naudojamų traktoriuje (pvz., valymo mišinių), poveikiui. 8.2. Bandymai, kurie turi būti atlikti 2.1–2.4 punktuose apibūdintų kategorijų stiklo plokštėms 8.2.1. Nedūžtamo stiklo plokštėms turi būti atlikti šioje lentelėje išvardyti bandymai: Priekiniai stiklai Stiklo plokštės, išskyrus priekinius stiklus Grūdintas stiklas Paprastas tripleksas Apdorotas tripleksas Stikla-plastis Grūdintas stiklas Tri-pleksas Stikla-plastis I I/P II II/P III III/P IV Suirimo į skeveldras bandymas D/2 D/2 — — H/4 H/4 — E/2 — — Mechaninio stiprumo bandymas: su 227 g rutuliuku — — F/4.3. F/4.3. F/4.3. F/4.3. F/4.3. E/3.1. G/4 G/4 su 2 260 g rutuliu — — F/4.2. F/4.2. F/4.2. F/4.2. — — — — Bandymas, atliekamas su galvą imituojančiu maketu (5) D/3 D/3 F/3 F/3 F/3 F/3 J/3 — G/3 (7) K/3 (7) Abrazyvinio dilimo bandymas: išorinio paviršiaus vidinio paviršiaus — — F/5.1. F/5.1. F/5.1. F/5.1. F/5.1. — F/5.1. F/5.1. — — I/2 — I/2 — I/2 I/2 I/2 (6) I/2 (6) I/2 Bandymas, veikiant aukšta temperatūra — — C/5 C/5 C/5 C/5 C/5 — C/5 C/5 Spinduliuotės bandymas — C/6 C/6 C/6 C/6 C/6 C/6 — C/6 C/6 Drėgnumo bandymas — C/7 C/7 C/7 C/7 C/7 C/7 C/7 (6) C/7 C/7 Šviesos pralaidumo bandymas C/9.1. C/9.1. C/9.1. C/9.1. C/9.1. C/9.1. C/9.1. C/9.1. C/9.1. C/9.1. Optinio iškraipymo bandymas C/9.2. C/9.2. C/9.2. C/9.2. C/9.2. C/9.2. C/9.2. — — — Antrinio atvaizdo atskyrimo bandymas C/9.3. C/9.3. C/9.3. C/9.3. C/9.3. C/9.3. C/9.3. — — — Spalvų skyrimo bandymas C/9.4. C/9.4. C/9.4. C/9.4. C/9.4. C/9.4. C/9.4. — — — Atsparumo temperatūrų pokyčiams bandymas — C/8 — C/8 — C/8 C/8 C/8 (6) C/8 (6) C/8 Atsparumo ugniai bandymas — C/10 — C/10 — C/10 C/10 C/10 (6) C/10 (6) C/10 Atsparumo cheminiams reagentams bandymas — C/11 — C/11 — C/11 C/11 C/11 (6) C/11 (6) C/11 NB: Šioje lentelėje nuoroda, pvz., K/3, – tai III K priedo 3 punktas, kuriame aprašytas atitinkamas bandymas ir nurodyti priėmimo reikalavimai. 8.2.2. Nedūžtamo stiklo plokštei suteikiamas EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, jeigu ji atitinka visus pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytus reikalavimus. 9. NEDŪŽTAMO STIKLO PLOKŠTĖS TIPO PATVIRTINIMO MODIFIKAVIMAS ARBA IŠPLĖTIMAS Apie visas nedūžtamo stiklo plokštės tipo modifikacijas arba apie visus papildomus į grupę įtrauktus priekinius stiklus turi būti pranešta nedūžtamo stiklo plokštės tipą patvirtinusiam administraciniam skyriui. Jis, gavęs pranešimą, gali: 9.1.1. svarstyti, ar modifikacijos neturi per didelio nepageidaujamo poveikio, o naujasis priekinio stiklo tipas atitinka patvirtintai priekinių stiklų grupei nustatytus reikalavimus ir kad visais atvejais nedūžtamo stiklo plokštė vis dar atitinka reikalavimus, arba 9.1.2. reikalauti iš techninės tarnybos, atsakingos už bandymų atlikimą, kitos bandymo ataskaitos. 9.2. Pranešimas 9.2.1. Pranešimas apie sudėtinės dalies tipo patvirtinimo suteikimą, apie atsisakymą suteikti tokį patvirtinimą arba apie šio patvirtinimo išplėtimą valstybėms narėms perduodamas 5.3 punkte nustatyta tvarka. 9.2.2. Kompetentinga institucija, išplėtusi sudėtinės dalies tipo patvirtinimo galiojimą, kiekviename pranešime apie tokį išplėtimą turi įrašyti serijinį numerį. 10. PRODUKCIJOS ATITIKTIS 10.1. Nedūžtamas stiklas, kuriam pagal šio ir kitų priedų reikalavimus suteiktas tipo patvirtinimas, turi būti pagamintas taip, kad atitiktų patvirtintą tipą ir 6, 7 bei 8 punktuose išdėstytus reikalavimus. 10.2. Norint patikrinti, ar 10.1 punkto reikalavimų yra laikomasi, produkcija turi būti nuolatos tikrinama. Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo turėtojas visų pirma privalo: 10.3.1. užtikrinti, kad yra nustatyta gaminio kokybės kontrolės tvarka, 10.3.2. turėti galimybę naudotis būtina įranga kiekvieno patvirtinto tipo atitikčiai tikrinti, 10.3.3. registruoti bandymų rezultatus ir rengti papildomus dokumentus (8), kuriais būtų galimybė naudotis tiek laiko, kiek numatyta sutartyje su administraciniu skyriumi, 10.3.4. nagrinėti kiekvieno tipo bandymo rezultatus, kad būtų patikrintas ir užtikrintas gaminio charakteristikų, pagal kurias galima toleruoti leistinus pramoninės produkcijos nukrypimus, pastovumas, 10.3.5. užtikrinti, kad su kiekvienu gaminio tipu būtų atliekami bent III O priede numatyti bandymai, ir 10.3.6. užtikrinti, kad kitais atvejais, kai pavyzdžiai arba bandiniai neatitinka nustatyto bandymo tipo, būtų imami ir išbandomi kiti pavyzdžiai. Turi būti imtasi visų reikiamų priemonių, kad tokia produkcija vėl atitiktų nustatytus reikalavimus. Kompetentinga institucija gali bet kuriuo metu patikrinti kiekvienos gamybinės linijos atitikčiai nustatyti taikomus metodus (žr. III O priedo 1.3 punktą). 10.4.1. Per kiekvieną patikrinimą bandymų duomenys ir gamybos įrašai turi būti pateikti inspektoriui. 10.4.2. Inspektorius gali paimti atsitiktinius gamintojo laboratorijoje išbandytinus pavyzdžius. Mažiausias paimtinų pavyzdžių kiekis gali būti nustatomas atsižvelgiant į paties gamintojo atliktų patikrinimų rezultatus. 10.4.3. Jeigu paaiškėja, kad kokybės standartas neatitinka reikalavimų arba kad būtina patikrinti pagal 10.4.2 punkto nuostatas atliktų bandymų teisėtumą, inspektorius gali atrinkti pavyzdžius, kurie turi būti nusiųsti į techninę tarnybą, atlikusią sudėtinės dalies tipo patvirtinimo bandymą. 10.4.4. Kompetentinga institucija gali atlikti bet kurį šioje direktyvoje numatytą bandymą. 10.4.5. Normalus tikrinimų dažnumas yra du patikrinimai per metus. Jeigu per kurį nors patikrinimą nustatoma, kad patikrinimo rezultatai neatitinka nustatytų reikalavimų, kompetentinga institucija turi užtikrinti, jog imamasi visų reikiamų priemonių, kad kuo greičiau vėl būtų užtikrinta produkcijos atitiktis. 11. BAUSMĖS UŽ REIKALAVIMŲ NEATITINKANČIĄ PRODUKCIJĄ 11.1. Sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, suteiktas nedūžtamo stiklo tipui pagal šios direktyvos nuostatas, gali būti paskelbiamas netekusiu galios, jeigu nesilaikoma 10.1 punkte nurodyto reikalavimo. 11.2. Jeigu valstybė narė savo pirmiau suteiktą patvirtinimą paskelbia netekusiu galios, ji privalo nedelsdama apie tai pranešti kitoms valstybėms narėms, pasiųsdama joms sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikato kopiją, kurio apačioje pridedamas didžiosiomis raidėmis užrašas „SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMAS PANAIKINTAS“, pasirašoma ir parašoma data. 12. VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS Jeigu sudėtinės dalies tipo turėtojas visiškai nutraukia pagal šios direktyvos nuostatas patvirtinto nedūžtamo stiklo tipo gamybą, jis privalo apie tai pranešti patvirtinimą suteikusiai institucijai. Ši institucija savo ruožtu privalo apie tai pranešti kitoms valstybėms narėms, nusiųsdama sudėtinės dalies tipo pranešimo, atitinkančio III B priede nurodytą pavyzdį, kopiją. 13. TECHNINIŲ TARNYBŲ, ATSAKINGŲ UŽ SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO BANDYMŲ ATLIKIMĄ, BEI ŠĮ PATVIRTINIMĄ SUTEIKIANČIŲ ADMINISTRACINIŲ SKYRIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI Kiekviena valstybė narė privalo pranešti kitoms valstybėms narėms ir Komisijai techninių tarnybų, atsakingų už sudėtinės dalies tipo patvirtinimo bandymų atlikimą, bei EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimą suteikiančių administracinių skyrių pavadinimus ir adresus, kuriais turi būti siunčiami kitose valstybėse narėse išduoti sudėtinės dalies tipo patvirtinimo sertifikatai ir sertifikatai, nurodantys, kad atsisakoma suteikti sudėtinės dalies tipo patvirtinimą arba kad patvirtinimas paskelbiamas netekusiu galios. (1) 1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/22/EEB dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų apsauginių stiklų ir stiklinimo medžiagų (OL L 129, 1992 5 14, p. 11). (2) 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/2/EB dėl ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių regos lauko ir priekinio stiklo valytuvų (kodifikuota redakcija) (OL L 24, 2008 1 29, p. 30). (3) Vokietijos – 1, Prancūzijos – 2, Italijos – 3, Nyderlandų – 4, Švedijos – 5, Belgijos – 6, Vengrijos – 7, Čekijos – 8, Ispanijos – 9, Jungtinės Karalystės – 11, Austrijos – 12, Liuksemburgo – 13, Suomijos – 17, Danijos – 18, Rumunijos – 19, Lenkijos – 20, Portugalijos – 21, Graikijos – 23, Airijos – 24, Slovėnijos – 26, Slovakijos – 27, Estijos – 29, Latvijos – 32, Bulgarijos – 19, Lietuvos – 36, Kipro – 49 ir Maltos – 50. (4) Kaip apibrėžta 2.3 punkte. (5) Be to, šis bandymas turi būti atliktas pagal III L priedo 3 punkto reikalavimus su stiklo paketais. (6) Jeigu vidinis paviršius padengtas organine plėvele. (7) Jeigu stiklo plokštės naudojamos traktoriaus priekiniam stiklui, šis bandymas turi būti atliktas metant iš 4 m + 25 mm/– 0 mm, o ne iš 1,5 m + 25 mm/– 0 mm. NB: Šioje lentelėje nuoroda, pvz., K/3, – tai III K priedo 3 punktas, kuriame aprašytas atitinkamas bandymas ir nurodyti priėmimo reikalavimai. (8) Suirimo į skeveldras bandymo rezultatai turi būti registruojami net ir tada, kai nereikalaujama pateikti nuotrauką. Priedėlis SUDĖTINĖS DALIES TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLŲ PAVYZDŽIAI (žr. III A priedo 5.5 punktą) Priekinio lango grūdintas stiklas Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie grūdinto stiklo, įmontuoto priekiniame lange, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Priekinio lango grūdintas stiklas, padengtas plėvele Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie grūdinto stiklo, padengto plėvele ir įmontuoto priekiniame lange, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Paprastas priekinio lango tripleksas Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie priekinio lango triplekso, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Paprastas priekinio lango tripleksas, padengtas plėvele Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie priekinio lango paprasto triplekso, padengto plėvele, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Apdorotas priekinio lango tripleksas Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie priekinio lango apdoroto triplekso, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Priekinio lango stiklaplastis Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie priekinio lango stiklaplasčio, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Stiklo plokštės, kitos negu priekinio lango, kurių normalus skaidrumas yra mažesnis kaip 70 % Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie stiklo plokštės, kitos nei priekinio lango stiklo plokštė, kuriai taikomi III C priedo 9.1.4.2 punkto reikalavimai, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Stiklo paketas, kurio normalus skaidrumas yra mažesnis kaip 70 % Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie stiklo paketo, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Stiklo plokštės, kitos negu priekinio lango stiklo plokštės, naudotinos kaip traktoriaus priekinio lango stiklai Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie stiklo plokštės, žymi, kad minėta sudėtinė dalis, skirta naudoti traktoriuje kaip priekinio lango stiklas, buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247). Stiklo plokštės, kitos negu priekinio lango stiklo plokštės, kurių normalus skaidrumas yra didesnis kaip 70 % Šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie stiklo plokštės, kitos negu priekinio lango stiklo plokštė, kuriai galioja III C priedo 9.1.4.1 punkto reikalavimai, žymi, kad minėta sudėtinė dalis buvo patvirtinta Prancūzijoje (e 2) pagal šios direktyvos nuostatas (šiam patvirtinimui suteiktas numeris 001247).

III B PRIEDAS (Didžiausias formatas: A4 (210 mm x 297 mm)) Pranešimas — dėl EB sudėtines dalies tipo patvirtinimo, — dėl atsisakymo suteikti sudėtinės dalies tipo patvirtinimą, — dėl sudėtinės dalies tipo patvirtinimo išplėtimo, — dėl sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paskelbimo netekusiu galios (1) nedūžtamo stiklo plokštės tipui, vadovaujantis Direktyva 2009/144/EB EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr.: … Išplėtimo Nr.: … 1. Nedūžtamo stiklo plokštės kategorija: … 2. Stiklo plokštės aprašas (žr (1). 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 priedėlius) o apie priekinius stiklus – sąrašą, atitinkantį 8 priedėlyje pateiktą sąrašą: … … 3. Prekės pavadinimas arba ženklas: … 4. Gamintojo pavadinimas ir adresas: … … 5. Jeigu toks yra, gamintojo įgalioto atstovo pavadinimas ir adresas: … 6. … … 7. Techninė tarnyba, atliekanti tipo patvirtinimo bandymus: … 8. Ataskaitos pateikimo data: … 9. Ataskaitos numeris: … 10. Sudėtinės dalies tipo patvirtinimas suteiktas/nesuteiktas/išplėstas/paskelbtas netekusiu galios (1): … 11. Priežastis (-ys), kuria (-iomis) remiantis išplėstas tipo patvirtinimas: … … … 12. Pastabos: … … … 13. Vieta: … 14. Data: … 15. Parašas: … 16. Pridedamas dokumentų sąrašas, sudarytas iš administracinio skyriaus sudėtinės dalies tipo patvirtinimo bylos; šie dokumentai pateikiami pareikalavus. (1) Nereikalingas įrašas išbraukiamas. 1 priedėlis PRIEKINIŲ LANGŲ GRŪDINTI STIKLAI (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos III D arba III I priede) Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr.: … Išplėtimo Nr.: … Pagrindinės charakteristikos — Pavidalo kategorija: … — Storio kategorija: … — Priekinio lango stiklo vandinis storis: … — Dengiamosios plėvelės (-ių) rūšis (-ys) ir tipas (-ai): … — Dengiamosios plėvelės (-ių) storis: … Antrinės charakteristikos — Medžiagos rūšis (veidrodinis, lietasis, lakštinis stiklas): — Stiklo spalva: … — Dengiamosios plėvelės spalva: … — Stiklo šildymo laidai įmontuoti (taip/ne): — Atspindžius sumažinantys įtaisai įmontuori (taip/ne): Pastabos: … … … … … Pridedami dokumentai: priekinių stiklų sąrašas (žr. 8 priedėlj) 2 priedėlis TOLYGIAI GRŪDINTO STIKLO PLOKŠTĖS, KITOS NEGU PRIEKINIO LANGO STIKLAI (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos III E arba III I priede) Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr.: … Išplėtimo Nr.: … Pagrindinės charakteristikos — Ne priekiniai stikali (taip/ne):… — Stiklai traktoriaus (-ių) priekiniams langams:… — Pavidalo kategorija: … — Grūdinimo proceso pobūdis: … — Storio kategorija: … — Dengiamosios plėvelės (-ių) rūšis (-ys) ir tipas (-ai): … Antrinės charakteristikos — Medžiagos rūšis (veidrodinis, lietasis, lakštinis stiklas): … — Stiklo spalva: … — Dengiamosios plėvelės spalva: … — Stiklo šildymo laidai įmontuoti (taip/ne): — Atspindžius sumažinantys įtaisai įmontuori (taip/ne): Partvirtinti kriterijia — Didžiausias plotas (plokščias stiklas): … — Mažiausias kampas: … — Didžiausias stiklo ruošinio plotas (lenktas stiklas): … — Didžiausias segmento aukštis: … Pastabos: … … … … … Pridedami dokumentai: priekinių stiklų sąrašas (jeigu reikia) (žr. 8 priedėlj) 3 priedėlis PRIEKINIO LANGO TRIPLEKSAI (paprasti, apdoroti arba padengti plėvele) (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos III F, III H arba III I prieduose) Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr. … Išplėtimo Nr. … Pagrindinės charakteristikos — Stiklo sluoksnių skaičius: … — Stiklo tarpsluoksnių skaičius: … — Priekinio stiklo vardinis storis: … — Vardinis tarpsluoksnio (-ių) storis: … — Specialus stiklo apdorojimas: … — Tarpsluoksnio (-ių) rūšis (-ys) ir tipas (-ai): … — Dengiamosios plėvelės (-ių) rūšis (-ys) ir tipas (-ai): … Antrinės charakteristikos — Medžiagos rūšis (veidrodinis, lietasis, lakštinis stiklas): … — Stiklo spalva (bespalvis/spalvotas): … — Dengiamosios plėvelės (-ių) spalva (spalvota visa plėvelė/dalis plėvelės): … — Stiklo šildymo laidai įmontuoti (taip/ne): — Atspindžius sumažinantys įtaisai įmontuoti (taip/ne): Pastabos: … … … … … Pridėti dokumentai: priekinių stiklų sąrašas (žr. 8 priedėlj) 4 priedėlis NE PRIEKINIO LANGO TRIPLEKSO PLOKŠTĖS (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos III G arba III I prieduose) Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr.: … Išplėtimo Nr … Pagrindinės charakteristikos — Ne priekinio lango (taip/ne): — Traktoriaus (-ių) priekiniai stiklai: ... — Stiklo sluoksnių skaičius: ... — Stiklo tarpsluoksnių skaičius: ... — Storio kategorija: ... — Vardinis tarpsluoksnio (-ių) storis: ... — Specialus stiklo apdorojimas: ... — Tarpsluoksnio (-ių) rūšis (-ys) ir tipas (-ai): ... — Dengiamosios plėvelės (-ių) rūšis (-ys) ir tipas (-ai): ... — Dengiamosios plėvelės (-ių) storis: ... Antrinės charakteristikos — Medžiagos rūšis (veidrodinis, lietasis, lakštinis stiklas): ... — Tarpsluoksnio spalva (spalvotas visas tarpsluoksnis/dalis tarpsluoksnio): ... — Stiklo spalva: ... — Dengiamosios plėvelės (-ių) spalva: ... — Lango šildymo laidai įmontuoti (taip/ne): — Atspindžius sumažinantys įtaisai įmontuoti (taip/ne): Pastabos: … … … … … Pridedami dokumentai: priekinių stiklų sąrašas (jeigu reikia) (žr. 8 priedėlj). 5 priedėlis PRIEKINIO LANGO STIKLAPLASČIAI (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos III J priede) Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr.: …Išplėtimo Nr.: … Pagrindinės charakteristikos — Pavidalo kategorija: ... — Plėvelės sluoksnių skaičius: ... — Vardinis stiklo storis: ... — Stiklas apdorotas (taip/ne): — Nominalus priekinio lango stiklo storis: ... — Vardinis plėvelės (-ių) sluoksnio (-ių), naudojamo (-ų) kaip tarpsluoksnis (-iai), storis: ... — Plėvelės (-ių), naudojamos (-ų) kaip tarpsluoksnis (-iai), rūšis (-ys) ir tipas (-ai): ... — Išorinio plėvelės sluoksnio rūšis ir tipas: ... Antrinės charakteristikos — Medžiagos rūšis (veidrodinis, lietasis, lakštinis stiklas): ... — Stiklo spalva: ... — Plėvelės tarpsluoksnio (-ių) spalva (spalvotas visas tarpsluoksnis/dalis tarpsluoksnio): ... — Stiklo šildymo laidai įmontuoti (taip/ne): — Atspindžius sumažinantys įtaisai įmontuoti (taip/ne): Pastabos: … … … … … Pridedami dokumentai: priekinių stiklų sąrašas (žr. 8 priedėlj). 6 priedėlis STIKLAPLASČIO PLOKŠTĖS, KITOS NEGU PRIEKINIO LANGO PLOKŠTĖS (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos III K priede) Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr.: …Išplėtimo Nr.: … Pagrindinės charakteristikos — Kitų, ne priekinių stiklų (taip/ne): — Traktoriaus (-ių) priekinių stiklų: — Plėvelės sluoksnių skaičius: — Stiklo sudėtinės dalies storis: — Stiklo sudėtinė dalis apdorota (taip/ne): — Plokštės vardinis storis: — Plėvelės (-ių) sluoksnio (-ių), naudojamo (-ų) kaip tarpsluoksnis (-iai), vardinis storis: — Plėvelės (-ių), naudojamos (-ų) kaip tarpsluoksnis (-iai), rūšis (-ys) ir tipas (-ai): — Išorinio plėvelės sluoksnio rūšis ir tipas: Antrinės charakteristikos — Medžiagos rūšis (veidrodinis, lietasis, lakštinis stiklas): — Stiklo spalva (bespalvis/spalvotas): — Plėvelės (-ių) sluoksnio (-ių), spalva (spalvota visa plėvelė/plėvelės dalis): — Stiklo šildymo laidai įmontuoti (taip/ne): — Atspindžius sumažinantys įtaisai įmontuoti (taip/ne): Pastabos: … … … … … Pridedami dokumentai: priekinių stiklų sąrašas (jeigu reikia) (žr. 8 priedėlj). 7 priedėlis STIKLO PAKETAI (Pagrindinės ir antrinės charakteristikos, apibrėžtos III L priede) Sudėtinės dalies tipo patvirtinimo Nr.: … Išplėtimo Nr.: … Pagrindinės charakteristikos — Stiklo paketų konstrukcija (simetriška/nesimetriška): … — Vardinis tarpo storis: … — Sujungimo būdas: … — Kiekvieno stiklo tipas, apibrėžtas III E, III G, III I, III K prieduose: … Pridedami dokumentai Viena forma dviem simetriškos konstrukcijos stiklo paketams pagal priedą, į kurio nuostatas atsižvelgiant plokštės buvo Viena forma kiekvienai nesimetriškos konstrukcijos stiklo paketo plokštei pagal priedą, į kurio nuostatas atsižvelgiant šios plokštės buvo išbandytos arba patvirtintos. Pastabos: … … … … … 8 priedėlis PRIEKINIO LANGO STIKLŲ SĄRAŠO TURINYS (1) Apie kiekvieną priekinį stiklą, kuriam taikomas šis sudėtinės dalies tipo patvirtinimas, nurodomos bent šios detalės: — Traktoriaus gamintojas: … — Traktoriaus tipas: … — Stiklo ruošinio plotas (F): … — Segmento aukštis (h): … — Išlinkis (r): … — Stiklo įmontavimo kampas (a): … — Kontrolinio taško koordinatės (A, B, C) priekinio stiklo viršutinio krašto vidurio atžvilgiu: (1) Šis sąrašas pridėtinas prie šio priedo 1, 2 (jeigu reikia), 3 ir 5 priedėlių.

III C PRIEDAS Bendrosios bandymų sąlygos 1. SUIRIMO BANDYMAI 1.1. Bandytina stiklo plokštė neturi būti pritvirtinta standžiai; vis dėlto plokštę, lipnia juosta apklijavus visus jos kraštus, galima pritvirtinti prie tokios pat plokštės. 1.2. Plokštė suskaldoma maždaug 75 g plaktuku arba kitu įtaisu, kurio smūgio padariniai būtų panašūs. Plaktuko penties išlinkio spindulys yra 0,2 mm ±0,05 mm. 1.3. Kiekviename nustatytame dūžio taške turi būti atliekamas vienas bandymas. 1.4. Skeveldrų tyrimas turi būti atliekamas fotografiniame kontaktinio kopijavimo popieriuje, fotografuoti pradedama ne vėliau kaip praėjus 10 sekundžių po smūgio, ir baigiama ne vėliau kaip praėjus 3 minutėms po smūgio. Atsižvelgiama tik į pirminį įtrūkį nurodančias tamsiausias linijas. Laboratorija gautų skeveldrų fotoreprodukcijas privalo saugoti. 2. SMŪGINIS BANDYMAS RUTULIUKU 2.1. Bandymas su 227 g rutuliuku 2.1.1. Aparatūra 2.1.1.1. 227 g ± 2 g masės ir maždaug 38 mm skersmens grūdinto plieno rutuliukas. 2.1.1.2. Įtaisas rutuliukui numesti iš nurodyto aukščio arba įtaisas, suteikiantis rutuliukui greitį, lygiavertį tokiam greičiui, kurį rutuliukas įgautų krisdamas. Jeigu naudojamas įtaisas, suteikiantis rutuliukui tam tikrą greitį, greičio paklaida, lyginant su tuo greičiu, kurį rutuliukas įgautų krisdamas, turi būti ±1 %. 2.1.1.3. Atraminis tvirtinimo įtaisas (žr. 1 paveikslą), sudarytas iš plieninių 15 mm pločio mechaniškai apdorotų, vienas prie kito pritvirtintų rėmų, tarp kurių įdėti apie 3 mm storio ir 15 mm pločio guminiai tarpikliai (gumos kietis – 50 IRHD). Apatinis rėmas yra uždėtas ant maždaug 150 mm aukščio dėžės. Bandinys yra prispaudžiamas viršutiniu rėmu, kurio masė apie 3 kg. Atraminis rėmas yra privirintas prie maždaug 12 mm storio plieno lakšto, padėto ant grindų, tarp atraminio rėmo ir plieno lakšto yra įterptas maždaug 3 mm storio guminis lakštas (gumos kietis – 50 IRHD). 2.1.2. Bandymo sąlygos — Temperatūra: 20 °C ± 5 °C, — slėgis: 860 – 1 060 mbar, — santykinė drėgmė: 60 % ± 20 %. 2.1.3. Bandinys Bandinys turi būti plokščias stačiakampis, kurio kraštinė lygi 300 mm + 10 mm/– 0 mm. 2.1.4. Bandymo procedūra Prieš pradedant bandymą bandinys bent 4 valandas laikomas nustatytoje temperatūroje. Bandinys įdedamas į stovą (2.1.1.3). Bandinio plokštuma turi būti statmena (paklaida – 3°) rutuliuko kritimo krypčiai. Rutuliuką metant iš 6 m arba mažesnio aukščio, smūgio vieta turi būti 25 mm spinduliu nuo bandinio geometrinio vidurio, o jį metant iš didesnio kaip 6 m aukščio – 50 mm spinduliu nuo bandinio vidurio. Rutuliukas turi atsitrenkti į tą bandinio paviršių, kuris, nedūžtamo stiklo plokštę sumontavus transporto priemonėje, būtų išorinis paviršius. Rutuliuku į stiklą galima smogti tik vieną kartą. 2.2. Bandymas su 2 260 g rutuliu 2.2.1. Aparatūra 2.2.1.1. 2 260 g ± 20 g masės ir maždaug 82 mm skersmens grūdinto plieno rutulys. 2.2.1.2. Įtaisas rutuliui numesti iš nurodyto aukščio arba įtaisas, suteiksiantis rutuliui greitį, prilygstantį tokiam greičiui, kurį rutulys įgautų laisvai krisdamas. Jeigu naudojamas prietaisas rutuliui suteikti tam tikrą greitį, greičio paklaida, lyginant su tuo greičiu, kurį rutulys įgautų krisdamas, turi būti ±1 %. 2.2.1.3. Stovas parodytas 1 paveiksle ir yra toks, kaip aprašyta 2.1.1.3 punkte. 2.2.2. Bandymo sąlygos — Temperatūra: 20 °C ± 5 °C, — slėgis: 860 mbar – 1 060 mbar, — Santykinė drėgmė: 60 % ± 20 %. 2.2.3. Bandinys Bandinys turi būti plokščias stačiakampis, kurio kraštinė 300 mm + 10 mm/– 0 mm arba kuris yra išpjautas iš visiškai plokščios priekinio stiklo dalies arba iš kitos nedūžtamo stiklo išlenktos plokštės. Tačiau atliekant bandymą galima naudoti ir visą priekinį stiklą arba kitą išlenktą nedūžtamo stiklo plokštę. Tokiu atveju reikia užtikrinti, kad tokia plokštė gerai prisispaustų prie stovo. 2.2.4. Bandymo procedūra Prieš pradedant bandymą bandinys bent 4 valandas laikomas nustatytoje temperatūroje. Bandinys įdedamas į stovą (2.1.1.3). Bandinio plokštuma turi būti statmena (paklaida – 3°) rutulio kritimo krypčiai. Bandinys iš stiklaplasčio prispaudžiamas prie stovo. Smūgio vieta turi būti 25 mm spinduliu nuo bandinio geometrinio vidurio. Rutulys turi atsitrenkti į tą bandinio paviršių, kuris, nedūžtamo stiklo plokštę įmontavus transporto priemonėje, būtų vidinis paviršius. Rutuliu į stiklą galima smogti tik vieną kartą. 3. BANDYMAS SU GALVĄ IMITUOJANČIU MAKETU 3.1. Aparatūra 3.1.1. Galvą imituojantis svarmuo – tai rutulio ar pusrutulio pavidalo maketas, pagamintas iš sluoksniuotos lapuočių medienos, aptrauktas pakeičiamu veltiniu, kartu su medine skersine sija arba be jos. Tarp rutulio pavidalo maketo dalies bei skersinės sijos ir kitoje skersinės sijos pusėje esančio tvirtinimo strypo yra į kaklą panaši tarpinė detalė. Matmenys turi atitikti 2 paveiksle nurodytus matmenis. Bendroji maketo masė yra 10 kg ±0,2 kg. 3.1.2. Įtaisas, skirtas galvą imituojančiam svarmeniui mesti iš nurodyto aukščio arba įtaisas, kuriuo galvą imituojančiam svarmeniui suteikiamas greitis, lygiavertis tokiam greičiui, kurį rutuliukas įgautų laisvai krisdamas. Jeigu naudojamas prietaisas, kuriuo galvą imituojančiam svarmeniui suteikiamas tam tikras greitis, greičio paklaida, palyginti su tuo greičiu, kurį galvą imituojantis svarmuo įgautų krisdamas, turi būti ±1 %. 3.1.3. Plokštiems bandiniams bandyti naudojamas 3 paveiksle parodytas stovas. Stovas sudarytas iš dviejų 50 mm pločio kraštinės, mechaniškai apdorotų, vienas prie kito sumontuotų plieninių rėmų su maždaug 3 mm storio, 15 mm ± 1 mm pločio gumos tarpikliais (gumos kietis – 70 IRHD). Viršutinis rėmas prie apatinio rėmo priveržiamas bent aštuoniais varžtais. 3.2. Bandymo sąlygos 3.2.1. Temperatūra: 20 °C ± 5 °C; 3.2.2. Slėgis: 860 – 1 060 mbar; 3.2.3. Santykinė drėgmė: 60 % ± 20 %. 3.3. Bandymo procedūra 3.3.1. Bandymas su plokščiu bandiniu Plokščias 1 100 mm + 5 mm/– 2 mm ilgio ir 500 mm + 5mm/– 2 mm pločio bandinys bent 4 valandas prieš bandymą laikomas esant pastoviai 20 °C ± 5 °C temperatūrai. Bandinys įdedamas į stovą (3.1.3); varžtai priveržiami taip, kad atliekant bandymą bandinys pasislinktų ne daugiau kaip 2 mm. Bandinio plokštuma svarmens kritimo krypčiai būtinai turi būti statmena. Svarmuo turi smogti 40 mm nuo bandinio geometrinio vidurio į tą nedūžtamo stiklo plokštės paviršių, kuris, šią plokštę sumontavus transporto priemonėje, būtų vidinis paviršius; smogti leidžiama tik vieną kartą. Veltinio danga po 12 bandymų turi būti pakeičiama. 3.3.2. Bandymas su visu priekinio lango stiklu (atliekamas svarmenį metant iš mažesnio kaip 1,5 m aukščio arba iš 1,5 m aukščio) Priekinis stiklas padedamas ant stovo. Tarp stovo ir stiklo pakišama maždaug 3 mm storio gumos juosta (gumos kietis – 70 IRHD) (šios juostos lietimosi su stiklu per visą jo perimetrą plotis yra maždaug 15 mm). Stovas – tai standus gabalas, atitinkantis priekinio stiklo pavidalą taip, kad galvą imituojantis svarmuo smogtų į vidinį stiklo paviršių. Prireikus priekinis stiklas prispaudžiamas prie stovo atitinkamomis priemonėmis. Stovas turi būti padėtas ant standžios atramos, ant kurios patiesiamas maždaug 3 mm storio gumos lakštas (gumos kietis – 70 IHRD). Priekinio lango paviršius galvą imituojančio svarmens kritimo krypčiai turi būti statmenas. Galvą imituojantis svarmuo turi smogti per 40 mm nuo bandinio geometrinio vidurio į tą nedūžtamo stiklo plokštės paviršių, kuris, šią plokštę sumontavus transporto priemonėje, būtų vidinis paviršius; leidžiama smogti tik vieną kartą. Veltinio danga po 12 bandymų turi būti pakeičiama. 4. ATSPARUMO DILIMUI BANDYMAS 4.1. Aparatūra 4.1.1. Abrazyvinio prietaiso (1) schema parodyta. 4 paveiksle. Prietaisas yra sudarytas: — iš horizontalaus sukamojo rato su centrinio tvirtinimo veržtuvu, besisukančiu prieš laikrodžio rodyklę 65–75 aps./min., ir — iš dviejų lygiagrečių svirčių su specialiais abrazyviniais diskais, laisvai besisukančiais apie horizontalią rutuliniame guolyje įtaisytą ašį. Kiekvienas diskas bandinį spaudžia 500 g slėgiu. Abrazyvinio prietaiso sukamasis ratas turi suktis tolygiai vienoje plokštumoje (nuokrypis nuo šios plokštumos 1,6 mm atstumu nuo sukamojo rato krašto negali būti didesnis kaip ±0,05 mm). Abrazyviniai diskai turi būti sumontuoti taip, kad liesdamiesi prie besisukančio bandinio suktųsi į priešingas puses ir veiktų taip, jog bandiniui kiekvieną kartą pasisukant diskai maždaug 30 cm2 ploto skritulyje du kartus prisispaustų prie bandinio ir išilgai lenktų linijų trintųsi į bandinio paviršių. 4.1.2. Abrazyviniai diskai (2) (kiekvienas 45–50 mm skersmens ir 12,5 mm storio) pagaminti iš specialių kruopščiai išrūšiuotų abrazyvinių medžiagų, įterptų į vidutinio kietumo gumą. Diskų kietumas turi būti 72 IRHD ± 5 IRHD, jeigu išmatuota keturiuose lygiu atstumu vienas nuo kito nutolusiuose abrazyvinio paviršiaus vidurio linijoje esančiuose taškuose, kai apkrova veikia vertikalia kryptimi išilgai disko skersmens, o rodmenys registruojami praėjus 10 sekundžių po apkrovos poveikio. Siekiant užtikrinti, kad diskų paviršius pasidarytų visiškai lygus, abrazyviniai diskai turi būti paruošiami naudoti iš lėto juos sukant prispaudus prie plokščio stiklo lakšto. 4.1.3. Šviesos šaltinis turi būti kaitinamoji lempa, kurios kaitinimo gija įdėta į gretasienį vamzdelį (jo matmenys –1,5 mm × 1,5 mm × 3 mm). Lempos kaitinimo siūlo įtampa turi būti tokia, kad spalvinė temperatūra būtų 2 856 K ± 50 K. Įtampa turi būti stabilizuota ± 1/1 000 ribose. Įtampai patikrinti naudojamas matuoklis turi būti atitinkamo tikslumo. 4.1.4. Optinė sistema yra sudaryta iš lęšio, kurio židinys f yra bent 500 mm, kuris yra sureguliuotas atsižvelgiant į chromatinę aberaciją. Visa aktyvioji objektyvo anga neturi būti didesnė kaip f/20. Atstumas tarp lęšio ir šviesos šaltinio yra reguliuojamas tam, kad šviesos spindulių pluoštelis būtų tikrai lygiagretus. Norint šviesos spindulių pluoštelio skersmenį apriboti iki 7 mm ± 1 mm, yra įterpiama diafragma. Ši diafragma turi būti kitoje šviesos šaltinio pusėje, 100 mm ± 50mm atstumu nuo lęšio. 4.1.5. Įranga išsklaidytajai šviesai matuoti (žr. 5 paveikslą) yra sudaryta iš fotoelemento su 200–250 mm fotometriniu rutuliu. Rutulyje yra angos šviesai įeiti ir išeiti. Įėjimo anga turi būti apskrita, o jos skersmuo bent du kartus turi būti didesnis už šviesos spindulių pluoštelį. Sferos išėjimo angoje yra arba šviesos gaudyklė, arba etaloninis atšvaitas, įrengtas laikantis toliau pateiktame 4.4.3 punkte nurodytos tvarkos. Kai šviesos spindulių pluoštelio sklidimo trajektorijoje nėra bandinio, šviesos gaudyklė absorbuoja visą šviesą. Šviesos spindulių pluoštelio ašis turi kirsti įėjimo ir išėjimo angų vidurį. Šviesos išėjimo angos skersmuo b turi būti 2a · tg4°; čia a yra sferos skersmuo. Fotoelementas turi būti įmontuotas taip, kad į jį nepatektų šviesa, sklindanti tiesiai iš įėjimo angos arba nuo etaloninio atšvaito. Fotometrinio rutulio ir etaloninio atšvaito vidinis paviršius turi būti matinis, neselektyvus ir jų atspindžio geba turi būti iš esmės vienoda. Fotoelemento išėjimo signalas turi būti tiesinis ±2 % skaičiuojant nuo naudojamo šviesos stiprio. Prietaisas turi būti suprojektuotas taip, kad, kai rutulys yra tamsus, galvanometro kreipimosi nebūtų. Visa aparatūra turi būti reguliariai tikrinama, naudojant nustatytus kalibruotus etaloninius matinius paviršius. Jeigu matinis paviršius matuojamas naudojant įrangą ar būdus, besiskiriančius nuo pirmiau apibrėžtųjų, rezultatai turi būti, jeigu reikia, patikslinami, kad jie atitiktų rezultatus, užfiksuotus su pirmiau aprašyta aparatūra. 4.2. Bandymo sąlygos 4.2.1. Temperatūra: 20 °C ± 5 °C; 4.2.2. Slėgis: 860 – 1 060 mbar; 4.2.3. Santykinis drėgnis: 60 % ± 20 %. 4.3. Bandiniai Bandiniai turi būti plokšti 100 mm ilgio kraštinės kvadratai, kurių abu paviršiai yra visiškai lygūs, jeigu reikia, su 6,4 mm + 0,2 mm/0 mm skersmens viduryje išgręžtomis tvirtinimo skylėmis. 4.4. Bandymo procedūra Abrazyvinio dilimo bandymas atliekamas naudojant tą bandinio paviršių, kuris yra išorinis nedūžtamo stiklo plokštės paviršius, kai plokštė vėliau yra įmontuota transporto priemonėje, o kalbant apie stiklo plokštę su organine plėvele – taip pat naudojant vidinį plokštės paviršių. 4.4.1. Prieš pat bandymo pradžią ir tuojau po bandymo bandiniai nuvalomi taip: a) nuvalomi lininiu audiniu tekančio švaraus vandens srovėje; b) skalaujami distiliuotu arba demineralizuotu vandeniu; c) nusausinami pučiant deguonį arba azotą; d) vandens lašeliai, kurių galėjo likti, pašalinami bandinį atsargiai šluostant drėgnu lininiu audiniu. Prireikus iš abiejų pusių nusausinami dviem lininėmis audinio atraižomis. Neturi būti naudojama jokia ultragarsinė įranga. Nuvalytus bandinius galima imti tik už briaunų, ir bandiniai turi būti saugomi taip, kad jų paviršiai nebūtų pažeisti ar užteršti. 4.4.2. Bandiniai ne mažiau kaip 48 valandas laikomi esant 20 °C ± 5 °C temperatūrai ir esant 60 % ± 20 % santykiniam drėgniui. 4.4.3. Bandinys padedamas tiesiogiai prieš sumuojamosios sferos įėjimo angą. Kampas tarp bandinio paviršiaus statmens ir spindulių pluoštelio ašies neturi būti didesnis kaip 8°. Kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje, užregistruojami keturi rodmenys: Rodmuo Su bandiniu Su šviesos gaudykle Su etaloniniu atšvaitu Identifikuojamoji ypatybė T1 Ne Ne Taip Krentantis šviesos srautas T2 Taip Ne Taip Visuminis šviesos srautas praėjęs pro bandinį T3 Ne Taip Ne Prietaiso išsklaidytas šviesos srautas T4 Taip Taip Ne Prietaiso ir bandinio išsklaidytas šviesos srautas Rodmenys T1, T2, T3 ir T4 dar kartą užregistruojami bandinį padėjus į kitas nurodytas padėtis, kad būtų nustatyta, ar rodmenys yra tokie pat. Apskaičiuojamas visuminis pralaidumas Tt = T2/T1. Difuzinis pralaidumas Td apskaičiuojamas taip: Td = (T4 – T3(T2/T1))/T1 Procentinis matiškumas apskaičiuojamas taip: (Td/Tt) × 100 % Abrazyviniais instrumentais bandinio neapdorotame paviršiuje esančių ir vienas nuo kito vienodais atstumais nutolusių keturių taškų pradinis matiškumas apskaičiuojamas pagal pirmiau pateiktą formulę. Apskaičiuojamas kiekvieno bandinio rezultatų vidurkis. Užuot atlikus keturis matavimus, vidutinė vertė gali būti nustatyta bandinį tolygiai sukant 3 aps./sek. arba greičiau. Naudojant kiekvieną nedūžtamo stiklo plokštę atliekami trys tos pačios rūšies bandymai. Atlikus bandinių abrazyvinio dilimo bandymą, matiškumas yra naudojamas kaip vienetas paviršiaus dilimui matuoti. Abrazyviniais instrumentais apdoroto ploto išsklaidytoji šviesa matuojama pagal pirmiau nurodytą formulę mažiausiai keturiuose vienodu atstumu vienas nuo kito apdorotame plote esančiuose taškuose. Apskaičiuojamas kiekvieno bandinio rezultatų vidurkis. Užuot atlikus keturis matavimus, vidutinė vertė gali būti nustatyta bandinį tolygiai sukant 3 aps./sek. arba greičiau. 4.5. Ar atlikti abrazyvinio dilimo bandymą, turi spręsti pati laboratorija, atsižvelgusi į jai prieinamą informaciją. Išskyrus stiklo plastiko medžiagas, pvz., pradėjus naudoti kitą tarpsluoksnį arba pakeitus medžiagos storį paprastai nėra būtina atlikti kito bandymo. 4.6. Antrinių charakteristikų atsparumo indeksai Į antrines charakteristikas neatsižvelgiama. 5. ATSPARUMO DIDELEI TEMPERATŪRAI BANDYMAS 5.1. Bandymų procedūra Iš trijų priekinio lango stiklų arba, jeigu reikia, iš trijų kitų, ne priekinio lango, stiklų laboratorijos paimti trys eksperimentiniai pavyzdžiai arba trys bandiniai, kurių dydis bent 300 mm × 300 mm, o vienos iš bandinio kraštinių matmenys atitinka plokštės viršutinės briaunos kraštinę, įkaitinami iki 100 °C. Ši temperatūra išlaikoma dvi valandas, po to eksperimentinis (-iai) pavyzdys (-džiai) ataušinami iki kambario temperatūros. Jeigu nedūžtamo stiklo plokštės abu išoriniai paviršiai yra iš neorganinės medžiagos, tam, kad būtų išvengta pernelyg didelio šiluminio smūgio, bandymą galima atlikti eksperimentinį pavyzdį nurodytam laikui vertikaliai panardinus į verdantį vandenį. Jeigu pavyzdžiai yra išpjauti iš priekinio lango stiklų, viena tokio bandinio kraštinė turi būti priekinio lango stiklo briauna. 5.2. Antrinių charakteristikų atsparumo indeksai Bespalvis Spalvotas Tarpsluoksnio spalva 1 2 Į kitas antrines charakteristikas neatsižvelgiama. 5.3. Rezultatų aiškinimas 5.3.1. Atsparumo didelei temperatūrai bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu pūslių arba kitų defektų neatsiranda toliau negu per 15 mm nuo nepjautinių arba toliau negu per 25 mm nuo pjautinių bandinio ar pavyzdžio kraštų, arba toliau negu per 10 mm nuo visų įtrūkių, kurie gali atsirasti atliekant bandymą. Sudėtinės dalies tipui patvirtinti pateiktas bandinių arba pavyzdžių rinkinys laikomas atitinkančiu atsparumo didelei temperatūrai bandymo reikalavimus, jeigu įvykdoma viena iš šių sąlygų: 5.3.2.1. visų bandymų rezultatai atitinka reikalavimus, arba 5.3.2.2. vieno bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, tačiau bandymų, atliktų naudojant kitą bandinių ar pavyzdžių rinkinį, rezultatai reikalavimus atitinka. 6. ATSPARUMO SPINDULIUOTEI BANDYMAS 6.1. Bandymo metodas 6.1.1. Aparatūra 6.1.1.1. Spinduliuotės šaltinis – tai vidutinio slėgio gyvsidabrio garų lankinė lempa su vamzdiniu kvarciniu balionu, iš kurio išsiurbtas ozonas; lempos baliono ašis yra vertikali. Vardiniai lempos matmenys: ilgis 360 mm, skersmuo 9,5 mm. Lempos lanko ilgis 300 mm ± 4 mm. Lempa turi veikti 750 W ± 50 W galia. Galima naudoti bet kokį kitą spinduliuotės šaltinį, kurio poveikis yra toks pat, kaip ir pirmiau nurodytos lempos. Norint patikrinti, ar kito spinduliuotės šaltinio poveikis yra toks pat, yra lyginama energijos, išspinduliuotos 300–450 mm ilgio bangomis, kiekis (visos kito ilgio bangos eliminuojamos atitinkamais filtrais). Kitas spinduliuotės šaltinis po to naudojamas su šiais filtrais. Jeigu bandant nedūžtamo stiklo plokštes nėra patenkinamo ryšio tarp šio bandymo ir jų naudojimo sąlygų, bandymo sąlygas reikėtų įvertinti iš naujo. 6.1.1.2. Elektros tiekimo transformatorius ir kondensatorius, galintis lempai (6.1.1.1.) tiekti ne mažesnę kaip 1 100 V pradinę didžiausią įtampą ir 500 V ± 50 V darbinę įtampą. 6.1.1.3. Įtaisas eksperimentiniams pavyzdžiams pritvirtinti ir sukti 1 aps./min – 5 aps./min apie viduryje esantį spinduliuotės šaltinį, kad šviesos srautas būtų tolygus. 6.1.2. Bandiniai 6.1.2.1. Bandinių matmenys 76 mm × 300 mm. 6.1.2.2. Bandiniai laboratorijoje išpjaunami iš plokštės viršutinės dalies taip, kad: — bandinių iš ne priekinio lango stiklo plokštės viršutinis kraštas sutampa su viršutiniu plokštės kraštu, — bandinių iš priekinio lango stiklų viršutinis kraštas sutampa su viršutine riba zonos, kurios pastovus skaidrumas turi būti patikrintas ir nustatytas pagal šio priedo 9.1.2.2 punkto nuostatas. 6.1.3. Bandymo procedūra Prieš trijų bandinių ekspoziciją patikrinkite šių bandinių šviesos pralaidumo koeficientą, nustatytą pagal šio priedo 9.1.1–9.1.2 punktų nuostatas. Dalį kiekvieno bandinio uždenkite, kad neapšviestų šviesta, ir tada įdėkite bandinį į bandymo agregatą lygiagrečiai lempos ašiai ir 230 mm atstumu nuo lempos ašies. Atlikdami bandymą bandinių temperatūrą palaikykite 45 °C ± 5 °C. Kiekvieno eksperimentinio pavyzdžio paviršius, kuris bus pažeidžiamoji išorinė traktoriaus dalis, turi būti atkreiptas į lempą. Jeigu naudojama 6.1.1.1 punkte nurodyta lempa, bandinio ekspozicija yra 100 valandų. Po ekspozicijos dar kartą išmatuokite kiekvieno bandinio ploto, kuris buvo eksponuotas, pastovų šviesos pralaidumo koeficientą. 6.1.4. Kiekvienas bandinys arba eksperimentinis pavyzdys (iš viso trys) pagal pirmiau išdėstytą tvarką yra veikiamas tokia spinduliuote, kad bandinio arba eksperimentinio pavyzdžio kiekvieno taško spinduliuotės poveikis tarpsluoksniui atitiktų 1 400 W/m2 saulės spinduliuotę, trunkančią 100 valandų. 6.2. Antrinių charakteristikų atsparumo indeksai Bespalvis Spalvotas Stiklo spalva 2 1 Tarpsluoksnio spalva 1 2 Į kitas antrines charakteristikas neatsižvelgiama. 6.3. Rezultatų aiškinimas Atsparumo spinduliuotei bandymo rezultatai laikomi atitinkančiais reikalavimus jeigu: pagal šio priedo 9.1.1–9.1.2 punktų nuostatas išmatuotas bendras šviesos pralaidumo koeficientas, palyginti su pirmine koeficiento verte, kol bandinys nebuvo veikiamas energetine ekspozicija, nesumažėja daugiau negu iki 95 % ir jokiu būdu nesumažėja daugiau negu: 6.3.1.1.1. iki 70 % – stiklo plokščių, kitų ne priekinio lango, kurios turi atitikti reikalavimus vairuotojo regėjimo laukui visomis kryptimis; 6.3.1.1.2. iki 75 % – priekinio lango stiklų tame plote, kuriame turi būti patikrintas pastovus šviesos pralaidumo koeficientas, kaip apibrėžta toliau 9.1.2.2 punkte. 6.3.1.2. Bandinys arba eksperimentinis pavyzdys po to, kai buvo veikiamas energetine ekspozicija, vis dėlto gali įgauti tam tikrą spalvą, kai apžiūrimas prieš baltą foną, tačiau neturi būti matoma jokių kitų defektų. Sudėtinės dalies tipui patvirtinti pateiktas bandinių arba pavyzdžių rinkinys laikomas atitinkančiu atsparumo spinduliuotei bandymo reikalavimus, jeigu įvykdoma viena iš šių sąlygų: 6.3.2.1. visų bandymų rezultatai atitinka reikalavimus, arba 6.3.2.2. vieno bandymo rezultatai neatitinka reikalavimų, tačiau kitų bandymų, atliktų naudojant kitą bandinių ar pavyzdžių rinkinį, rezultatai reikalavimus atitinka. 7. ATSPARUMO DRĖGMEI BANDYMAS 7.1. Bandymo procedūra Trys kvadratinės formos bandiniai, kurių kraštinės bent 300 mm × 300 mm ilgio, arba eksperimentiniai pavyzdžiai dvi savaites vertikaliai laikomi uždarame inde, kuriame palaikoma 50 °C ± 2 °C temperatūra ir 95 % ± 4 % santykinis drėgnis (3). Bandiniai paruošiami taip, kad: — kiekvieno bandinio vienas kraštas būtų priekinio lango stiklo kraštu; — jeigu keletas bandinių yra bandomi vienu metu, tarp jų turėtų būti paliktas tam tikras tarpas. Turi būti imtasi atsargumo priemonių, kad ant bandymo kameros sienelių arba lubų susikondensavę lašai neužtikštų ant bandinių. 7.2. Antrinių charakteristikų atsparumo indeksai Bespalvis Spalvotas Tarpsluoksnio spalva 1 2 Į kitas antrines charakteristikas neatsižvelgiama. 7.3. Rezultatų aiškinimas 7.3.1.