KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2013 m. balandžio 9 d.

dėl produktų ir organizacijų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimo ir pranešimo apie jį bendrų metodų taikymo

(Tekstas svarbus EEE)

(2013/179/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 191 ir 292 straipsnius,

kadangi:

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1. TIKSLAS IR APRĖPTIS

2. APIBRĖŽTYS

Šioje rekomendacijoje vartojamų terminų apibrėžtys:

(a) produkto aplinkosauginio pėdsako matavimo ir pranešimo apie jį metodas (toliau – PAP metodas)– bendrasis produkto galimo poveikio aplinkai per jo gyvavimo ciklą matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas II priede;

(b) organizacijos aplinkosauginio pėdsako matavimo ir pranešimo apie jį metodas (toliau – OAP metodas)– bendrasis organizacijos galimo poveikio aplinkai per jos gyvavimo ciklą matavimo ir pranešimo apie jį metodas, išdėstytas III priede;

(c) produkto aplinkosauginis pėdsakas– produkto aplinkosauginio pėdsako tyrimo, grindžiamo produkto aplinkosauginio pėdsako metodu, rezultatas;

(d) organizacijos aplinkosauginis pėdsakas– organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo, grindžiamo organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodu, rezultatas;

(e) gyvavimo ciklo aplinkosauginis veiksmingumas– tiekimo grandinės atžvilgiu kiekybiškai išmatuojamas galimas aplinkosauginis veiksmingumas visais produkto arba organizacijos gyvavimo ciklo etapais;

(f) pranešimas apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą– bet koks informacijos apie gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą atskleidimas verslo partneriams, investuotojams, viešosioms įstaigoms, vartotojams arba kitiems asmenims;

(g) organizacija– viešoji arba privačioji savo paskirtį ir administraciją turinti bendrovė, korporacija, firma, įmonė, įstaiga ar institucija arba jos dalis ar jų susivienijimas, nesvarbu, ar turintis atskiro juridinio asmens statusą, ar neturintis;

(h) sistema– pelno siekianti arba ne pelno iniciatyva, kurios imasi privačios bendrovės arba jų asociacija, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės subjektai arba nevyriausybinės organizacijos ir pagal kurią reikia matuoti gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį pranešti;

(i) Pramonės asociacija– organizacija, vietos, regioniniu, nacionaliniu arba tarptautiniu lygmeniu atstovaujanti privačioms bendrovėms, kurios yra jos narės arba priklauso tam sektoriui;

(j) finansų bendruomenė– visi finansines paslaugas, įskaitant finansines konsultacijas, teikiantys subjektai, tokie kaip bankai, investuotojai ir draudimo bendrovės;

(k) gyvavimo ciklo duomenys– informacija apie konkretaus produkto, organizacijos arba kito etaloninio objekto gyvavimo ciklą. Tokie duomenys, pavyzdžiui, yra aprašomieji metaduomenys ir kiekybinės gyvavimo ciklo inventorinės analizės bei gyvavimo ciklo poveikio vertinimo duomenys;

(l) gyvavimo ciklo inventorinės analizės duomenys– kiekybiniai konkretūs (tiesiogiai matuojami arba renkami) arba bendrieji (netiesiogiai matuojami arba renkami, vidutiniai) su visu produkto arba organizacijos gyvavimo ciklu susiję įvediniai ir išvediniai.

3. PAP IR OAP METODŲ NAUDOJIMAS VALSTYBIŲ NARIŲ POLITIKOJE

Valstybės narės turėtų:

4. PAP IR OAP METODŲ NAUDOJIMAS BENDROVĖSE IR KITOSE PRIVAČIOSE ORGANIZACIJOSE

Bendrovės ir kitos privačios organizacijos, nusprendusios matuoti savo produktų arba organizacijos gyvavimo ciklo aplinkosauginį veiksmingumą arba apie jį pranešti, turėtų:

Pramonės asociacijos turėtų:

5. PAP IR OAP METODŲ NAUDOJIMAS TAIKANT SISTEMAS, SUSIJUSIAS SU GYVAVIMO CIKLO APLINKOSAUGINIO VEIKSMINGUMO MATAVIMU ARBA PRANEŠIMU APIE JĮ

Su gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo matavimu arba pranešimu apie jį susijusiose sistemose turėtų:

6. PAP IR OAP METODŲ NAUDOJIMAS FINANSŲ BENDRUOMENĖJE

Finansų bendruomenės nariai turėtų, jei taikoma:

7. PATIKRINIMAS

8. REKOMENDACIJOS ĮGYVENDINIMO ATASKAITOS

(1) Prie Komisijos komunikato „Žaliųjų produktų bendrosios rinkos kūrimas. Informacijos apie produktų ir organizacijų aplinkosauginį veiksmingumą kokybės gerinimas“ pridedamas poveikio vertinimo dokumentas (SWD(2013) 111 galutinis).

(2) COM(2003) 302 galutinis.

(3) 3 061-asis Aplinkos tarybos posėdis, kuris įvyko Briuselyje 2010 m. gruodžio 20 d.

(4) COM(2010) 608 galutinis/2.

(5) COM(2011) 206 final„Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ ir COM(2012) 573 final„II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“.

(6) COM(2012) 582 final.

(7) COM(2011) 571 final.

(129) WRI and WBCSD (2011). Greenhouse Gas Protocol Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard, 2011.

(115) WRI and WBCSB - Annex 3 of the Greenhouse Gas Protocol’s Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard, 2011.

(101) Išsami informacija apie esamus svertinio vertinimo metodus, taikomus atliekant gyvavimo ciklo poveikio vertinimą, pateikiama Jungtinio tyrimų centro ir Aplinkos mokslų instituto parengtose ataskaitose „Background review of existing weighting approaches in LCIA“ ir „Evaluation of weighting methods for measuring the EU-27 overall environmental impact“. Jos paskelbtos tinklavietėje http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/publications.

(77) European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2010f). International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook – Nomenclature and other conventions. First edition. EUR 24 384. Publications Office of the European Union, Luxembourg. http://lct.jrc.ec.europa.eu/assessment/publications

(55) Išsami informacija apie poveikio aplinkai kategorijas ir vertinimo metodus pateikiama ILCD vadove „Framework and requirements for LCIA models and indicators“, „Analysis of existing Environmental Assessment methodologies for use in LCA“ ir „Recommendation for life cycle impact assessment in the European context“. Šie dokumentai paskelbti tinklavietėje http://lct.jrc.ec.europa.eu/

(25) European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2011b). Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations. Recommendations, Rationale, and Alignment. EC – IES - JRC, Ispra, November 2011. http://ec.europa.eu/environment/eussd/corporate_footprint.htm

(12) Pvz., bendrovė per metus pagamina 40 000 marškinėlių ir 20 000 kelnių; marškinėlių aplinkosauginis pėdsakas yra X, o kelnių– Y. OAP per metus yra Z. Teoriškai .

(8) WRI and WBCSD (2011). Greenhouse Gas Protocol Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard, 2011.

PAP tyrimo analizės vienetas turi būti apibrėžiamas atsižvelgiant į šiuos aspektus: vykdomą (-as) funkciją (-as) / teikiamą (-as) paslaugą (-as): „kas“; funkcijos ar paslaugos mastą: “kiek”; paslaugos teikimo trukmę ar paslaugos būvio ciklą: „kiek ilgai“; numatomą kokybės lygį: „kaip gerai“.

Nors panašiuose plačiai taikomuose aplinkosaugos apskaitos metoduose ir rekomendaciniuose dokumentuose pateikiamos gana panašios metodinės gairės, vis dėlto galima nurodyti keletą su svarbiais sprendimų priėmimo aspektais susijusių neatitikimų ir (arba) neaiškumų, dėl kurių mažėja analizės rezultatų nuoseklumas ir palyginamumas. Šiame priede pateikiama parinktų šių PAP nustatymo gairių pagrindinių reikalavimų santrauka ir jų palyginimas su keliais šiuo metu taikomais metodais. Šis priedas grindžiamas dokumentu „Produktų ir organizacijų esamų aplinkosauginio pėdsako nustatymo metodikų analizė. Rekomendacijos, pagrindimas ir derinimas“ (angl. Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment), pateiktu tinklavietėje http://ec.europa.eu/environment/eussd/corporate_footprint.htm. Skirtingos spalvos fonais siekiama nurodyti, ar PAP nustatymo gairės sutampa (šviesiai pilkos spalvos fonas) su kitu metodu, jam prieštarauja (įstrižos juostos) ar yra platesnės apimties negu minėtas metodas (pvz., jose pateikiami išsamesni arba nustatomi griežtesni reikalavimai) (tamsiai pilko spalvos fonas). Jeigu pagrįsto palyginimo atlikti neįmanoma, nenaudojamas jokios spalvos fonas.

PAP nustatymo gairėse nustatoma su produktų daugiafunkciškumu susijusių klausimų sprendimų priėmimo hierarchija, kuri skiriasi nuo ILCD vadove naudojamo metodo. Be to, PAP nustatymo gairėse pateikiama formulė, taikytina sprendžiant daugiafunkciškumo klausimus, susijusius su ciklo pabaigos etape vykdomais perdirbimo ir šiluminės energijos gavybos iš atliekų procesais.

PAP nustatymo gairėse naudojami penki duomenų kokybės įverčiai (puiki, labai gera, gera, patenkinama, bloga), o ILCD vadove naudojami trys duomenų kokybės vertinimo lygiai. Todėl atliekant tyrimą leidžiama naudoti žemesnės kokybės duomenis, palyginti su ILCD reikalaujamos kokybės duomenimis. Be to, PAP nustatymo gairėse taikomos pusiau kiekybinės duomenų kokybės vertinimo formulės, todėl lengviau užtikrinti, pvz., „gerą“ duomenų kokybę.

„Auginimo šalis ir ankstesnioji žemės naudojimo paskirtis yra žinomos: išmetami ŠESD kiekiai, susiję su ankstesniosios žemės naudojimo paskirties keitimu į dabartinę žemės paskirtį, pateikiami PAS 2050:2011 (BSI 2011) C priede. Jeigu išmetamieji teršalai nėra įtraukti į C priedą, turėtų būti taikomos 2006 m. TKKK Nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų aprašų gairės“ (BSI 2011).

Pavyzdys. “White polyester T-shirt; product mix at point of sale; 160 grammes polyester” (liet. „Balti poliesterio marškinėliai; gamybos metodų derinys, pardavimo vietoje; 160 gramų poliesterio“)

“Production mix, at point of sale” (liet. „Gamybos metodų derinys, pardavimo vietoje“)

Pavyzdys. “Textiles, furniture and other interiors”(liet. „Tekstilės gaminiai, baldai ir kiti interjero gaminiai“)

Pavyzdys. Emissions – Emissions to air - Emissions to air, unspecified (liet. Išmetamieji teršalai – Išmetalai į orą – Išmetalai į orą, nenurodyta)

Pavyzdys. Non-renewable energy resources from ground (e.g. "Crude oil; 42.3 MJ/kg net calorific value") [liet. Neatsinaujinantieji energijos ištekliai iš žemės (pvz., „žalia nafta; 42,3 MJ/kg grynojo šilumingumo vertės“)]

Naming convention of flows and processes (liet. Srautų ir procesų sutartiniai pavadinimai)

“Mix type and location type” name field (liet. Pavadinimo laukas „Derinio tipas ir vietos tipas“)

Second-level classifications of Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification) (liet. Antro lygio produkto srautų, atliekų srautų ir procesų klasifikavimas (atliekamas prieš aukščiausio lygio klasifikavimą))

Top-level classification of Product flows, Waste flows, and Processes (liet. Aukščiausio lygio produkto srautų, atliekų srautų ir procesų klasifikavimas)

Recommended for both technical and non-technical target audience: additional, non-identifying classification of emissions (liet. Rekomenduojama techninei ir ne techninei tikslinei grupei: papildomas, neidentifikuojantis išmetamųjų teršalų klasifikavimas)

Additional, non-identifying classification of "Resources from ground" elementary flows (liet. Papildomas, neidentifikuojantis „žemės išteklių“ pirminių srautų klasifikavimas)

Further differentiation of issuing/receiving environmental compartments(liet. Tolesnis išskiriančių arba priimančių aplinkos terpių skirstymas)

Taikant šią nomenklatūrą ir kitokius sutartinius pavadinimus pagrindinis dėmesys skiriamas pirminiams srautams, srauto savybėms ir susijusiems vienetams bei pateikiami pasiūlymai, kaip pavadinti apdorotų duomenų rinkinius, produktus ir atliekų srautus siekiant užtikrinti geresnį skirtingų duomenų bazių sistemų suderinamumą. Be to, pateikiamos išteklių klasifikavimo ir kontaktinių duomenų rinkinių pagrindinės rekomendacijos ir reikalavimai. 11 lentelėje išvardytos ILCD vadovo taisyklės, kurios turi būti taikomos atliekant PAP tyrimus. 12 lentelė. Nomenklatūros taisyklės.nustatyta taisyklės kategorija ir atitinkami ILCD vadovo skyriai.

Šio priedo tikslas – pateikti bendrą nomenklatūrą ir susijusių klausimų nuostatas, siekiant padėti rinkti duomenis ir pagrindžiamuosius dokumentus, taip pat naudoti išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašus ir GCIA, kai atliekami AP ir GCA tyrimai. Be to, šiuo dokumentu grindžiamas bendras etaloninio pirminio srauto sąrašas, naudotinas AP reikmėms ir GCA veikloje.

Šis priedas grindžiamas leidiniu „Tarptautinės etaloninės gyvavimo ciklo duomenų sistemos (ILCD) vadovas. Nomenklatūra ir kiti sutartiniai pavadinimai“ (angl. International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Nomenclature and other conventions, European Communities, JRC–IES, 2010). Išsamesnė informacija ir nomenklatūros bei sutartinių pavadinimų pamatiniai dokumentai pateikti pirmiau minėtame dokumente, kurį galima rasti tinklavietėje http://lct.jrc.ec.europa.eu/.

informacija apie subjektą (-us) ar asmenį (-is), atsakingą (-us) už matavimo ir duomenų rinkimo procedūras;

Į kreditus, susijusius su laikinu (anglies dioksido) saugojimu arba uždelstu išmetimu, neturi būti atsižvelgiama apskaičiuojant standartinių AP poveikio kategorijų vertes. Tačiau jie gali būti įtraukti kaip „papildoma informacija apie aplinką“. Be to, jie turi būti įtraukiami į „papildomą informaciją apie aplinką“, jeigu apibrėžti pagalbinėse PAPK taisyklėse.

vykdomą (-as) funkciją (-as)/ teikiamą (-as) paslaugą (-as): „kas“;

World Resources Institute (WRI), World Business Council for Sustainable Development (2011): Product Life Cycle Accounting and Reporting Standard. Greenhouse Gas Protocol. WRI, US, 144 pp.

World Resources Institute (WRI) and World Business Council for Sustainable Development WBCSD (2011): Greenhouse Gas Protocol Corporate Value Chain (Scope 3) Accounting and Reporting Standard.

World Resources Institute (WRI) and World Business Council for Sustainable Development WBCSD (2004): Greenhouse Gas Protocol - Corporate Accounting and Reporting Standard.

World Meteorological Organization (WMO) (1999): Scientific Assessment of Ozone Depletion: 1998. Global Ozone Research and Monitoring Project - Report No. 44, ISBN 92-807-1722-7, Geneva.

Van Zelm R., Huijbregts M.A.J., Den Hollander H.A., Van Jaarsveld H.A., Sauter F.J., Struijs J., Van Wijnen H.J. and Van de Meent D. (2008): European characterisation factors for human health damage of PM10 and ozone in life cycle impact assessment. Atmospheric Environment 42, 441-453.

Van Oers L., de Koning A., Guinee J.B. and Huppes G. (2002): Abiotic Resource Depletion in LCA. Road and Hydraulic Engineering Institute, Ministry of Transport and Water, Amsterdam.

Struijs J., Beusen A., van Jaarsveld H. and Huijbregts M.A.J. (2009): Aquatic Eutrophication. Chapter 6 in: Goedkoop M., Heijungs R., Huijbregts M.A.J., De Schryver A., Struijs J., Van Zelm R. (2009): ReCiPe 2008 - A life cycle impact assessment method which comprises harmonised category indicators at the midpoint and the endpoint level. Report I: Characterisation factors, first edition.

Seppälä J., Posch M., Johansson M. and Hettelingh J.P. (2006): Country-dependent Characterisation Factors for Acidification and Terrestrial Eutrophication Based on Accumulated Exceedance as an Impact Category Indicator. International Journal of Life Cycle Assessment 11(6): 403-416.

Rosenbaum R.K., Bachmann T.M., Gold L.S., Huijbregts M.A.J., Jolliet O., Juraske R., Köhler A., Larsen H.F., MacLeod M., Margni M., McKone T.E., Payet J., Schuhmacher M., van de Meent D. and Hauschild M.Z. (2008): USEtox - The UNEP-SETAC toxicity model: recommended characterisation factors for human toxicity and freshwater ecotoxicity in Life Cycle Impact Assessment. International Journal of Life Cycle Assessment 13(7): 532-546, 2008

Rabl A. and Spadaro J.V. (2004): The RiskPoll software, version 1.051 (dated August 2004). http://www.arirabl.com

PAS 2050 (2011). Specifications for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services. Paskelbta tinklavietėje http://www.bsigroup.com/en/Standards-and-Publications/How-we-can-help-you/Professional-Standards-Service/PAS-2050/

Milà i Canals L., Romanyà J. and Cowell S.J. (2007): Method for assessing impacts on life support functions (LSF) related to the use of ‘fertile land’ in Life Cycle Assessment (LCA). Journal of Cleaner Production 15: 1426-1440.

ISO 14044:2006. International Standard – Environmental management – Life cycle assessment – Requirements and guidelines. International Organization for Standardization. Geneva, Switzerland. (LST EN ISO 14044:2007. Tarptautinis standartas. Aplinkos vadyba. Būvio ciklo įvertinimas. Reikalavimai ir nurodymai. Tarptautinė standartizacijos organizacija. Ženeva, Šveicarija.)

ISO 14040:2006. International Standard – Environmental management – Life cycle assessment – Principles and framework. International Organization for Standardization. Geneva, Switzerland. (LST EN ISO 14040:2007. Tarptautinis standartas. Aplinkos vadyba. Būvio ciklo įvertinimas. Principai ir sandara. Tarptautinė standartizacijos organizacija. Ženeva, Šveicarija.)

ISO 14025:2006. International Standard – Environmental labels and declarations – Type III environmental declarations – Principles and procedures. International Organization for Standardization. Geneva, Switzerland.

Intergovernmental Panel on Climate Change - IPCC (2006): IPCC Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories: Volume 4 Agriculture, Forestry and Other Land Use, IGES, Japan.

Intergovernmental Panel on Climate Change - IPCC (2003): IPCC Good Practice Guidance for Land Use, Land-Use Change and Forestry, Intergovernmental Panel on Climate Change, Hayama

Frischknecht R., Steiner R. and Jungbluth N. (2008): The Ecological Scarcity Method – Eco-Factors 2006. A method for impact assessment in LCA. Environmental studies no. 0906. Federal Office for the Environment (FOEN), Bern. 188 pp.

European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2011b): Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment, in press.

European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2011a): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Recommendations based on existing environmental impact assessment models and factors for Life Cycle Assessment in a European context. Publications Office of the European Union, in press.

European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2010): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook – Nomenclature and other conventions. First edition March 2010. ISBN 978-92-79-15861-2, doi: 10.2788/96557. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2010): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Framework and Requirements for Life Cycle Impact Assessment Models and Indicators. First edition March 2010. ISBN 978-92-79-17539-8, doi: 10.2788/38719. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2010): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - Review schemes for Life Cycle Assessment. First edition March 2010. ISBN 978-92-79-19094-0, doi: 10.2788/39791. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

European Commission - Joint Research Centre - Institute for Environment and Sustainability (2010): International Reference Life Cycle Data System (ILCD) Handbook - General guide for Life Cycle Assessment - Detailed guidance. First edition March 2010. ISBN 978-92-79-19092-6, doi: 10.2788/38479. Publications Office of the European Union, Luxembourg.

Dreicer M., Tort V. and Manen P. (1995): ExternE, Externalities of Energy, Vol. 5 Nuclear, Centre d'étude sur l'Evaluation de la Protection dans le domaine nucléaire (CEPN), edited by the European Commission DGXII, Science, Research and development JOULE, Luxembourg.

CE Delft (2010). Biofuels: GHG impact of indirect land use change. Paskelbta tinklavietėje http://www.birdlife.org/eu/pdfs/PPT_carbon_bomb_CE_delft.pdf

BSI (2011): PAS 2050:2011 Specification for the assessment of the life cycle greenhouse gas emissions of goods and services. BSI, London, 38 pp.

ADEME (2011): General principles for an environmental communication on mass market products BPX 30-323-0. Paskelbta tinklavietėje http://www2.ademe.fr/servlet/getDoc?id=38480&m=3&cid=96

Tarptautinė gamtos ir gamtos išteklių apsaugos sąjunga (angl. International Union for Conservation of Nature and Natural Resources)

PAP galutinių rezultatų neapibrėžties įvertinimas padeda nuolatos tobulinti PAP tyrimus. Be to, jis padeda tikslinei grupei įvertinti PAP tyrimo rezultatų svarumą ir pritaikomumą.

5 schema. Duomenų rinkimo, išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašo bei AP poveikio vertinimo ryšys skirta duomenų rinkimo etapui, kurį privaloma taikyti rengiant PAP tyrimą. Su „turi“, „turėtų“ ir „gali“ susiję reikalavimai apibendrinti konkretiems ir bendriesiems duomenims. Be to, schemoje nurodoma duomenų rinkimo etapo sąsaja su išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašo rengimu ir vėlesniu AP poveikio vertinimu.

Spręsti produktų daugiafunkciškumo klausimą ypač sunku, kai reikia atsižvelgti į vieno iš šių produktų (ar kelių tokių produktų) perdirbimą ar šiluminės energijos gavybą iš atliekų, nes sistemos tampa labai sudėtingos. V priede išdėstytas metodas, kuris turi būti naudojamas apskaičiuojant bendrą išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su tam tikru perdirbimą ir (arba) šiluminės energijos gavybą iš atliekų aprėpiančiu procesu. Be to, šie išmetamieji teršalai taip pat susiję su sistemos ribose sukuriamais atliekų srautais.

Kitus galimus bendrųjų duomenų rinkimo šaltinius taip pat galima rasti, pvz., Europos GCIA platformos išteklių kataloge (angl. Resource Directory of the European Platform on LCA) (91) . Jeigu būtinų duomenų neįmanoma rasti minėtuose šaltiniuose, galima naudotis kitais šaltiniais.

duomenų rinkinio duomenų kokybės įvertis (angl. Data Quality Rating of the dataset)

Į kreditus, susijusius su laikinu (anglies dioksido) saugojimu arba uždelstu išmetimu, neturi būti atsižvelgiama apskaičiuojant standartinių AP poveikio kategorijų vertes. Tačiau jie gali būti įtraukti kaip „papildoma informacija apie aplinką“. Be to, jie turi būti įtraukiami į „papildomą informaciją apie aplinką“, jeigu apibrėžti pagalbinėse PAPK taisyklėse.

Tiesioginis žemės naudojimo paskirties keitimas (poveikis klimato kaitai): pakeitus žemės naudojimo paskirtį poveikis klimato kaitai daromas daugiausiai pasikeitus anglies sankaupų kiekiui dirvožemyje. Tiesioginis žemės naudojimo paskirties pokytis įvyksta, kai viename žemės plote viena žemės naudojimo paskirtis pakeičiama kita ir kai dėl to gali pakisti to konkretaus žemės ploto anglies sankaupų kiekis, tačiau nepakinta kita sistema. Išsami informacija pateikta VI priede.

reisų be krovinio skaičius: turi būti atsižvelgiama į reisų be krovinio skaičių (t. y. paimti kito krovinio nuvažiuoto atstumo iškrovus produktą santykis su vežant produktą nuvažiuotu atstumu), jeigu taikytina ir svarbu. Transporto priemone be krovinio nuvažiuoti kilometrai turi būti priskiriami produktui. Turi būti nustatytos konkrečios vertės atsižvelgiant į šalį ir vežamo produkto tipą;

Seppälä et al., 2006 m.; Posch et al., 2008 ,m.

Seppälä et al.,2006 m.; Posch et al., 2008 m.

vykdomą (-as) funkciją (-as)/ teikiamą (-as) paslaugą (-as): „kas“;

Apskaičiuojant OAP nebūtina atlikti daugybės produktų tyrimų. OAP nustatomas naudojant agreguotus duomenis, apibūdinančius išteklių ir atliekų srautus, kurie patenka už apibrėžtų organizacijos ribų. Apskaičiavus OAP, tą aplinkosauginį pėdsaką vis dėlto įmanoma produkto lygiu išskirstyti į sudedamąsias dalis, šiuo tikslu naudojant atitinkamus paskirstymo kriterijus. Teoriškai, tam tikru ataskaitiniu laikotarpiu (pvz., vienerių metų) organizacijos pateiktų produktų PAP suma turėtų beveik atitikti to paties ataskaitinio laikotarpio OAP (12) . Šių PAP nustatymo gairių metodikos buvo specialiai pritaikytos šiam tikslui. Be to, OAP nustatymo metodas gali padėti nustatyti, kurios organizacijos produktų rinkinio sritys daro didžiausią poveikį aplinkai ir kuriose gali tekti atlikti atskirą produkto lygio analizę.

Šios analizės rezultatų santrauka pateikta X priede. Išsamus aprašymas pateiktas dokumente „Produktų ir organizacijų esamų aplinkosauginio pėdsako nustatymo metodikų analizė. Rekomendacijos, pagrindimas ir derinimas“ (angl. Analysis of Existing Environmental Footprint Methodologies for Products and Organizations: Recommendations, Rationale, and Alignment) (EC-JRC-IES 2011b) (11) . Kadangi taikant esamus metodus konkretaus metodologinio sprendimo atveju galima rinktis iš kelių galimybių, šiomis PAP nustatymo gairėmis siekiama (kiekvieną kartą, kai įmanoma) nustatyti vieną reikalavimą kiekvienam sprendimui arba pateikti papildomas gaires, kurios padės parengti nuoseklesnius, svaresnius ir lengviau atkuriamus PAP tyrimus. Taigi teikiama pirmenybė palyginamumui, o ne lankstumui.

Šios PAP nustatymo gairės nėra skirtos tiesioginiam palyginimų ar lyginamųjų pareiškimų (pvz., tvirtinimų, kad vieno produkto aplinkosauginis veiksmingumas viršija kito produkto aplinkosauginį veiksmingumą ar yra jam lygiavertis (pagal standartą ISO 14040:2006)) pagrindimui. Atliekant šiuos lyginimus būtina parengti papildomas PAPKT, papildysiančias šiame dokumente išdėstytas bendresnio pobūdžio gaires siekiant dar padidinti atitinkamo tipo produktui taikomos metodikos darnumą, savitumą, tinkamumą ir atkuriamumą. Be to, PAPKT suteiktų galimybę daugiau dėmesio skirti svarbiausiems parametrams, kitaip tariant, taip pat sutrumpintų PAP tyrimui skiriamą laiką, sumažintų jam atlikti reikalingas pastangas ir sąnaudas. Šiame dokumente, be pateikiamų bendrojo pobūdžio gairių ir apibrėžtų PAP tyrimo reikalavimų, taip pat išdėstyti PAPKT rengimo reikalavimai.

Produkto aplinkosauginio pėdsako (toliau – PAP) nustatymo metodas yra daugeliu kriterijų pagrįsta prekės ar paslaugos aplinkosauginio veiksmingumo per visą jos gyvavimo ciklą nustatymo priemonė. PAP informacija ruošiama siekiant pagrindinio tikslo – sumažinti prekių ir paslaugų poveikį aplinkai atsižvelgiant į tiekimo grandinės (1) veiklą (nuo žaliavų gavybos, gamybos proceso ir naudojimo iki galutinio atliekų pašalinimo). Šiose PAP nustatymo gairėse pateikiamas su produktu per visą jo gyvavimo ciklą susijusių medžiagų, energijos, išmetamų teršalų ir atliekų srautų poveikio aplinkai modeliavimo metodas.

III PRIEDAS

ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO (OAP) MATAVIMO IR PRANEŠIMO APIE JĮ GAIRĖS

SANTRAUKA

Kontekstas

Tikslai ir tikslinės grupės

Procesas ir rezultatai

Santykis su produkto aplinkosauginio pėdsako nustatymo gairėmis

Terminija: „turi“, „turėtų“ ir „gali“

1. BENDROSIOS PASTABOS APIE ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO TYRIMUS

1.1. Metodas ir taikymo sritys

1.2. Kaip naudoti šias gaires

1.3. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimų principai

1.4. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo etapai

2. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO SEKTORIAUS TAISYKLIŲ (OAPST) VAIDMUO

2.1. Bendrieji dalykai

2.2. Sektoriaus, kuriam taikomos organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės, apibrėžimas

3. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO TYRIMO TIKSLO (-Ų) APIBRĖŽIMAS

4. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO TYRIMO APIMTIES APIBRĖŽIMAS

4.1. Bendrieji dalykai

4.2. Organizacijos (analizės vieneto) apibrėžimas

4.3. Produktų rinkinys

4.4. Atliekant organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimus taikomos sistemos ribos

4.4.1. Organizacijos ribos

4.4.2. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako ribos

4.4.3. Sistemos ribų schema

4.4.4. Kompensacijų klausimo sprendimas atliekant OAP tyrimą

4.5. Aplinkosauginio pėdsako poveikio kategorijų ir vertinimo metodų pasirinkimas

4.6. Į OAP tyrimą įtrauktinos papildomos informacijos apie aplinką pasirinkimas

4.7. Prielaidos ir apribojimai

5. IŠTEKLIŲ NAUDOJIMO IR TERŠALŲ IŠMETIMO APRAŠO RENGIMAS IR REGISTRAVIMAS (APRAŠO ETAPAS)

5.1. Bendrieji dalykai

5.2. Atrinkimo etapas

5.3. Duomenų valdymo planas (pasirenkamas)

5.4. Išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašo duomenys

5.4.1. Tiesioginė veikla ir poveikis

5.4.2. Netiesiogiai susiejama pirmesnė veikla

5.4.3. Netiesiogiai susiejama tolesnė veikla

5.4.4. Papildomi išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašui taikomi reikalavimai

5.4.5. Vežimo modeliavimo scenarijai

5.4.6. Naudojimo etapui taikomų scenarijų modeliavimas

5.4.7. Gyvavimo ciklo pabaigos scenarijų modeliavimas

5.5. Išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašo nomenklatūra

5.6. Duomenų kokybės reikalavimai

5.7. Konkrečių duomenų rinkimas

5.8. Bendrųjų duomenų rinkimas

5.9. Duomenų trūkumo (trūkstamų duomenų) problemos sprendimas

5.10. Duomenų rinkimas, susijęs su kitais metodiniais organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo etapais

5.11. Daugiafunkcių procesų ir įrenginių valdymas

6. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO POVEIKIO VERTINIMAS

6.1. Klasifikavimas ir apibūdinimas (privaloma)

6.1.1. Aplinkosauginio pėdsako srautų klasifikavimas

6.1.2. Aplinkosauginio pėdsako srautų apibūdinimas

6.2. Normalizavimas ir svertinis vertinimas (rekomenduojamas / pasirenkamas etapas)

6.2.1. Aplinkosauginio pėdsako poveikio vertinimo rezultatų normalizavimas (rekomenduojamas etapas)

6.2.2. Aplinkosauginio pėdsako poveikio vertinimo rezultatų svertinis vertinimas (pasirenkamas etapas)

7. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO INTERPRETAVIMAS

7.1. Bendrieji dalykai

7.2. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako modelio svarumo vertinimas

7.3. Reikšmingų elementų (svarbių klausimų) nustatymas

7.4. Neapibrėžties įvertinimas

7.5. Išvados, rekomendacijos ir apribojimai

8. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO ATASKAITOS

8.1. Bendrieji dalykai

8.2. Ataskaitos dalys

8.2.1. Pirmoji dalis – santrauka

8.2.2. Antroji dalis – pagrindinė ataskaita

8.2.3. Trečioji dalis – priedas

8.2.4. Ketvirtoji dalis – konfidenciali ataskaita

9. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO KRITINIS TIKRINIMAS

9.1. Bendrieji dalykai

9.2. Tikrinimo tipas

9.3. Tikrintojo kvalifikacija

10. AKRONIMAI IR SANTRUMPOS

11. ŽODYNĖLIS

12. NUORODOS

I priedas. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimams ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklių rengimui taikytinų pagrindinių privalomųjų reikalavimų santrauka

II priedas. Duomenų valdymo planas (pritaikytas pagal ŠESD protokolo iniciatyvą)

III priedas. Duomenų rinkimo kontrolinis sąrašas

IV priedas. Atitinkamos konkrečių srautų nomenklatūros ir savybių nustatymas

V priedas. Su daugiafunkciškumu susijusių klausimų sprendimas gyvavimo ciklo pabaigos atvejais

VI priedas. Su tiesioginiu ir netiesioginiu žemės naudojimo paskirties keitimu susijusių išmetamųjų teršalų, kurie daro poveikį klimato kaitai, apskaitos gairės

VII priedas. Šiose OAP nustatymo gairėse vartojamos terminijos palyginimas su ISO terminija

VIII priedas. OAP nustatymo gairės ir ILCD vadovas. Pagrindinės nuokrypos

IX priedas. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako metodo pagrindinių reikalavimų palyginimas su kitais metodais

SANTRAUKA

Organizacijos aplinkosauginio pėdsako (toliau – OAP) nustatymo metodas yra daugeliu kriterijų pagrįsta prekes tiekiančios ar paslaugas teikiančios organizacijos aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo gyvavimo ciklo atžvilgiu priemonė. OAP tyrimais siekiama pagrindinio tikslo – sumažinti su organizacijos veikla siejamą poveikį aplinkai atsižvelgiant į tiekimo grandinės (1) veiklą (nuo žaliavų gavybos, gamybos proceso ir naudojimo iki galutinio atliekų pašalinimo). Tos organizacijos – tai bendrovės, viešojo administravimo subjektai, ne pelno siekiančios organizacijos ir kitos įstaigos. OAP nustatymo metodai papildo kitas konkrečioms vietoms ir ribinėms vertėms taikomas priemones.

Šiame dokumente pateikiamos rekomendacijos, kaip apskaičiuoti OAP ir kaip parengti su konkrečiu sektoriumi susijusius metodikos reikalavimus, taikytinus nustatant organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisykles (toliau – OAPST).

Kontekstas

Šios gairės susijusios su viena iš pavyzdinės iniciatyvos „Europa 2020 strategija“ dalių – „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planu“ (2). Dokumente siūlomi būdai, kaip, vadovaujantis gyvavimo ciklo perspektyva (t. y. integruotai vertinant žaliavų gavybą, gamybą, naudojimą, galutinį atliekų tvarkymą ir visą būtiną vežimą), didinti išteklių naudojimo našumą, o ekonominę plėtrą atsieti nuo išteklių naudojimo ir poveikio aplinkai. One of its aims is to: „Sukurti bendrą metodiką, kad valstybės narės ir privatusis sektorius galėtų įvertinti, skelbti ir su standartais lyginti prekių, paslaugų ir įmonių aplinkosauginį veiksmingumą (angl. environmental footprint) remiantis visapusišku poveikio aplinkai per visą būvio ciklą įvertinimu“. 2010 m. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją ir valstybes nares optimizuoti metodų (pvz., produktų gyvavimo ciklo analizės metodo) naudojimą atsižvelgiant į darbą, atliktą rengiant Tarptautinę etaloninę gyvavimo ciklo duomenų sistemą (ILCD) (3). Todėl pradėtas rengti produkto ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako nustatymo projektas, kuriuo siekiama nustatyti suderintą europinę aplinkosauginio pėdsako tyrimų metodiką, galinčią aprėpti daugiau aplinkosauginio veiksmingumo kriterijų ir grindžiamą gyvavimo ciklo metodu.

Taikant gyvavimo ciklo metodą tiekimo grandinės požiūriu įvertinama su produktu ar organizacija siejamų išteklių srautų ir kišimosi į gamtą rūšių visuma. Šis metodas aprėpia visus etapus – nuo žaliavų įsigijimo iki apdorojimo, platinimo, naudojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos procesų – bei visų rūšių kišimąsi į gamtą, poveikį visuomenės sveikatai, ištekliams gresiančius pavojus, visuomenei tenkančią naštą ir derinimo galimybes. Šis metodas yra būtinas siekiant užtikrinti veiksmingą valdymą, nes svarbus poveikis aplinkai gali būti padaromas „pirmesniajame etape“ arba „tolesniajame etape“, taigi gali būti nustatomas ne iš karto. Be to, šis metodas padeda nustatyti visas įmanomas su konkrečia politika ir valdymo sprendimais susijusių skirtingos rūšies poveikio aplinkai derinimo galimybes, taip pat padeda išvengti, kad našta nebūtų netyčia perkeliama.

Tikslai ir tikslinės grupės

OAP tyrimą galima naudoti įvairiems tikslams, pavyzdžiui, atliekant veiksmingumo lyginamąją analizę ir veiksmingumo stebėseną, nustatant mažiausią poveikį aplinkai darančias tiekimo grandines (t. y. tiekimo grandinės valdymo tikslais), mažinant ŠESD kiekį ir dalyvaujant savanoriškose ar privalomose programose. Kai tai įmanoma, OAP taip pat turėtų būti taikomas įgyvendinant Aplinkosaugos vadybos ir audito sistemas (EMAS).

Šiuo dokumentu siekiama pateikti nuodugnias ir išsamias OAP tyrimo bet kuriame sektoriuje technines gaires. Šis dokumentas pirmiausiai skiriamas techniniams ekspertams (pvz., inžinieriams ir aplinkos apsaugos vadybininkams), kurie turės rengti OAP tyrimą. Norint taikyti šias gaires OAP tyrimui parengti nebūtina turėti daug patirties gyvavimo ciklo analizės taikymo srityje.

Šios gairės nėra skirtos tiesioginiam palyginimų ar lyginamųjų pareiškimų (t. y. aplinkosauginių pranešimų apie vienos organizacijos pranašumą ar lygiavertiškumą lyginant su konkuruojančia tuos pačius produktus tiekiančia organizacija (pagal standartą ISO 14040:2006)) pagrindimui. Šiuo tikslu reikia parengti papildomas OAPST, papildančias bendresnio pobūdžio gaires, siekiant dar padidinti konkrečiam sektoriui taikomos metodikos darnumą, savitumą, tinkamumą ir atkuriamumą. Be to, OAPST suteikia galimybę daugiau dėmesio skirti svarbiausiems parametrams, kitaip tariant, taip pat sutrumpinti OAP tyrimui skiriamą laiką, sumažinti jam atlikti reikalingas pastangas ir sąnaudas. Šiame dokumente, be OAP tyrimams taikytinų bendrojo pobūdžio gairių ir reikalavimų, taip pat išdėstyti OAPST rengimo reikalavimai.

Procesas ir rezultatai

Kiekvienas šiose gairėse nurodytas OAP tyrimams taikytinas reikalavimas pasirinktas atsižvelgiant į rekomendacijas, pateiktas panašiuose visuotinai pripažįstamuose aplinkosaugos apskaitos metoduose ir rekomendaciniuose dokumentuose. Visų pirma remtasi šiomis metodinėmis gairėmis: ISO 14064 (2006), ISO/WD TR 14069 (projektas, 2010 m.), ILCD vadovu (2011 n.), WRI/WBCSD šiltnamio efektą sukeliančių dujų protokolu (2011a), „Bilan Carbone®“ (5.0), DEFRA „išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio matavimo ir pranešimo apie jį gairėmis“ (2009 m.), „Carbon Disclosure project for Water“ (2010 m.) ir Visuotine ataskaitų teikimo iniciatyva (3.0).

Šios analizės rezultatų santrauka pateikta IX priede. Išsamus analizuotų metodų ir analizės rezultatų aprašymas pateikiamas dokumente „Produktų ir organizacijų esamų aplinkosauginio pėdsako nustatymo metodikų analizė. Rekomendacijos, pagrindimas ir derinimas“ (4). Nors šiuose dokumentuose pateikiamos gana panašios metodinės gairės, vis dėlto galima nurodyti keletą su svarbiais sprendimų priėmimo aspektais susijusių neatitikimų ir (arba) neaiškumų, dėl kurių mažėja analizės rezultatų nuoseklumas ir palyginamumas. Kadangi taikant esamus metodus konkretaus metodologinio sprendimo atveju galima rinktis iš kelių galimybių, šiomis OAP nustatymo gairėmis siekiama (kiekvieną kartą, kai įmanoma) nustatyti vieną reikalavimą kiekvienam sprendimui, kad būtų galima parengti nuoseklesnius, svaresnius ir lengviau atkuriamus OAP tyrimus. Taigi teikiama pirmenybė palyginamumui, o ne lankstumui.

Šiomis OAP gairėmis stengiamasi kuo labiau atsižvelgti į esamas ar rengiamas tarptautines metodines normas, įskaitant standartą ISO 14069 (projektas), ŠESD protokolo 3 dalį ir Produkto aplinkosauginio pėdsako gaires. Be to, taip pat stengtasi kuo labiau atsižvelgti į esamas aplinkosaugos vadybos sistemas (EMAS ir standartas ISO 14001). Tačiau būtina pabrėžti, kad siekiant sudaryti sąlygas organizacijos lygiu atlikti gyvavimo ciklo metodu pagrįstą ir daugelį kriterijų apimantį aplinkosauginį vertinimą, OAP gairėse tam tikri svarbūs aspektai išplėtoti labiau nei esamuose rekomendaciniuose dokumentuose.

Kaip paaiškinta pirmiau, OAPST yra šiame dokumente pateiktų OAP tyrimų bendresnio pobūdžio gairių būtinasis išplėtimas ir papildinys (t. y. vertinant skirtingų OAP tyrimų palyginamumo atžvilgiu). Parengtos OAPST labai padės didinti OAP tyrimų atkuriamumą, kokybę, nuoseklumą ir tinkamumą.

Santykis su produkto aplinkosauginio pėdsako nustatymo gairėmis

Taikant ir produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) (5) nustatymo metodą, ir OAP nustatymo metodą aplinkosauginis veiksmingumas kiekybiškai vertinamas vadovaujantis gyvavimo ciklo metodu. PAP metodas taikomas pavienėms prekėms ar paslaugoms, o OAP metodas taikomas visai organizacijos veiklai, kitaip tariant, visai su organizacijos siūlomomis prekėmis ir (arba) paslaugomis susijusiai veiklai, kuri vertinama tiekimo grandinės požiūriu (pradedant žaliavų gavybos etapu, įtraukiant naudojimo etapą ir baigiant galutiniu atliekų tvarkymu). Todėl produkto aplinkosauginio pėdsako nustatymą ir organizacijos aplinkosauginio pėdsako nustatymą galima laikyti viena kitą papildančiomis veiklomis, iš kurių kiekvienos imamasi siekiant konkrečių tikslų.

Apskaičiuojant OAP nebūtina išanalizuoti visų organizacijos produktų. OAP apskaičiuojamas naudojant agreguotus duomenis, apibūdinančius išteklių ir atliekų srautus, kurie patenka už apibrėžtų organizacijos ribų. Apskaičiavus OAP, tą aplinkosauginį pėdsaką vis dėlto įmanoma produkto lygiu išskirstyti į sudedamąsias dalis, šiuo tikslu naudojant atitinkamus paskirstymo kriterijus. Teoriškai, tam tikru ataskaitiniu laikotarpiu (pvz., vienerių metų) organizacijos pateiktų produktų / suteiktų paslaugų PAP suma turėtų atitikti organizacijos to paties ataskaitinio laikotarpio OAP (6). Metodikos specialiai parengtos šiam tikslui. Be to, OAP nustatymo metodas gali padėti nustatyti, kurios organizacijos produktų rinkinio sritys daro didžiausią poveikį aplinkai ir kuriose gali tekti atlikti atskirą produkto lygio analizę.

Terminija: „turi“, „turėtų“ ir „gali“

Šiose gairėse vartojama tiksli terminija siekiant nurodyti reikalavimus, rekomendacijas ir leidžiamąsias pasirinktis.

Terminas „turi“ šiose gairėse vartojamas nurodant reikalavimus, kurių būtina laikytis, kad OAP tyrimas atitiktų šias gaires.

Terminas „turėtų“ vartojamas nurodant veikiau rekomendaciją, o ne reikalavimą. Bet kokį nuokrypį nuo reikalavimo, nurodyto žodžiu „turėtų“, privaloma pagrįsti ir paaiškinti.

Terminas „gali“ vartojamas nurodant leidžiamąją pasirinktį.

Šis puslapis specialiai paliktas tuščias.

1. BENDROSIOS PASTABOS APIE ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO TYRIMUS

1.1. Metodas ir taikymo sritys

Organizacijos aplinkosauginio pėdsako (toliau – OAP) nustatymo metodas yra daugeliu kriterijų pagrįsta prekes tiekiančios ar paslaugas teikiančios organizacijos aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo gyvavimo ciklo (7) atžvilgiu priemonė. Jis taikomas bendrovėms, viešojo administravimo subjektams ir kitoms įstaigoms. Šiame dokumente pateikiamos rekomendacijos, kaip apskaičiuoti OAP ir kaip parengti su konkrečiu sektoriumi susijusius metodikos reikalavimus, taikytinus nustatant organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisykles (toliau – OAPST). OAPST yra šiame dokumente pateiktų bendresnio pobūdžio gairių, pagal kurias atliekami OAP tyrimai, būtinasis išplėtimas ir papildinys. Rengiamos OAPST labai padės didinti OAP tyrimų atkuriamumą, nuoseklumą ir tinkamumą. Be to, OAPST padės daugiau dėmesio skirti svarbiausiems parametrams ir taip galbūt sutrumpinti OAP tyrimui skiriamą laiką, sumažinti jam atlikti reikalingas pastangas ir sąnaudas.

Taikant gyvavimo ciklo metodu grindžiamą OAP metodą modeliuojamas ir kiekybiškai vertinamas medžiagų / energijos ir išmetamųjų teršalų bei susidarančių atliekų (8) srautų, susijusių su organizacijos veikla, fizinis poveikis aplinkai – tiekimo grandinės (9) požiūriu (atsižvelgiant į žaliavų gavybą, naudojimo etapą ir baigiant galutiniu atliekų tvarkymu). Taikant gyvavimo ciklo metodą tiekimo grandinės požiūriu įvertinama su produktu ar organizacija siejamų išteklių srautų ir kišimosi į gamtą rūšių visuma. Šis metodas aprėpia visus produkto gyvavimo ciklo etapus – nuo žaliavų įsigijimo iki apdorojimo, platinimo, naudojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos procesų – bei visų rūšių kišimąsi į gamtą, poveikį visuomenės sveikatai, ištekliams gresiančius pavojus, visuomenei tenkančią naštą ir derinimo galimybes. Tokia koncepcija skiriasi nuo koncepcijos, pagal kurią dėmesys skiriamas tik su vieta susijusiam poveikiui ar tik poveikiui aplinkai, siekiant sumažinti nenumatyto naštos perkėlimo galimybę. Šis naštos perkėlimas, pavyzdžiui, gali reikšti naštos iš tiekimo grandinės vieno gyvavimo ciklo etapo perkėlimą į kitą, iš vienos poveikio kategorijos į kitą, iš vienos organizacijos į kitą arba iš vienos šalies į kitą šalį. OAP metodas papildo kitus vertinimus ir priemones, pvz., konkrečios vietos poveikio aplinkai vertinimus ar cheminės rizikos vertinimus.

OAP nustatymo gairės veikiau laikytinos aplinkosauginės apskaitos modeliu negu finansinės apskaitos modeliu. Todėl buvo stengtasi sumažinti būtinybę naudoti finansinę informaciją (pvz., apibrėžiant organizacijos ribas), kuri gali būti netinkama apibūdinti fizinius modeliuojamų sistemų ryšius.

Kiekvienas šiose OAP gairėse nustatytas reikalavimas pasirinktas atsižvelgiant į rekomendacijas, pateiktas panašiuose visuotinai pripažįstamuose bendrovių aplinkosaugos apskaitos metoduose ir rekomendaciniuose dokumentuose. Visų pirma buvo nagrinėtos šios metodinės gairės:

— ISO 14064 (2006): Šiltnamio efektą sukeliančios dujos. 1 ir 3 dalys;

— ISO/WD TR 14069 (projektas, 2010 m.): ŠESD. Organizacijų išmetamų ŠESD kiekybinis vertinimas ir ataskaitų teikimas (angl. GHG – Quantification and reporting of GHG emissions for organizations);

— ILCD (Tarptautinės etaloninės gyvavimo ciklo duomenų sistemos) vadovas (2011 m.);

— Organizacijoms skirtas šiltnamio efektą sukeliančių dujų protokolo apskaitos ir ataskaitų teikimo standartas (angl. The Corporate Accounting and Reporting Standard of the Greenhouse Gas Protocol) (WRI/ WBCSD) (2011a);

— „Bilan Carbone®“ (5.0);

— DEFRA (Jungtinės Karalystės Aplinkos, maisto ir kaimo reikalų ministerija) „Išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio matavimo ir pranešimo apie jį gairės“ (angl. Guidance on how to measure and report our greenhouse gas emissions) (2009 m.);

— „Carbon Disclosure Project for Water“ (2010 m.);

— Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyva (angl. GRI, Global Reporting Initiative) (3.0).

Šios analizės rezultatų santrauka pateikta IX priede. Išsamus analizuotų metodų ir analizės rezultatų aprašymas pateikiamas dokumente „Produktų ir organizacijų esamų aplinkosauginio pėdsako nustatymo metodikų analizė. Rekomendacijos, pagrindimas ir derinimas“ (10).. Kadangi taikant esamus metodus konkretaus metodologinio sprendimo atveju galima rinktis iš kelių galimybių, šiomis OAP nustatymo gairėmis siekiama (kiekvieną kartą, kai įmanoma) nustatyti vieną reikalavimą kiekvienam sprendimui, kad būtų galima parengti nuoseklesnius, svaresnius ir lengviau atkuriamus OAP tyrimus.

Pagrindiniai OAP reikalavimai (išsamiai apibūdinti šiose gairėse) šiek tiek skiriasi atsižvelgiant į taikymo sritį (1 lentelė):

— vidaus taikymo sritys: pagalbinė aplinkos apsaugos vadybos priemonė, aplinkai reikšmingų elementų nustatymas, aplinkosauginis tobulinimas ir stebėsena; tokios taikymo sritys gali būti netiesiogiai susijusios su lėšų taupymo galimybėmis;

— išorės taikymo sritys (pvz., bendravimas su suinteresuotosiomis šalimis, ūkio subjektų sandoriai (B2B), santykiai su valstybės institucijomis ar investuotojais) aprėpia įvairias galimybes: investuotojų prašymų suteikti informacijos tenkinimą, rinkodarą, lyginamąją analizę ir Europos arba pavienių valstybių narių lygiu nustatytų aplinkos apsaugos politikos reikalavimų vykdymą.

1 lentelė

Pagrindiniai OAP tyrimų reikalavimai atsižvelgiant į numatomą taikymą

Numatomos taikymo sritys Tikslo ir apimties apibrėžimas Atrinkimo procedūros Atitiktis duomenų kokybės reikalavimams Su daugiafunkciškumu susijusių sprendimų priėmimo hierarchija. Poveikio vertinimo metodų pasirinkimas Klasifikavimas ir apibūdinimas Normalizavimas Svertinis vertinimas OAP rezultatų interpretavimas Ataskaitos elementai Kritinis tikrinimas (1 asmuo) Kritinio tikrinimo grupė (3 asmenys) Būtina laikytis OAPST Vidaus (kaip tvirtinama, atitinkančios OAP gaires) PR R R PR PR PR R P PR P PR P P Išorės Be palyginimų / lyginamųjų pareiškimų PR R PR PR PR PR R P PR PR PR R R Su palyginimais / lyginamaisiais pareiškimais PR R PR PR PR PR R P PR PR / PR PR „PR“ = privaloma; „R“ = rekomenduojama (neprivaloma); „P“ = pasirenkama (neprivaloma); „/“ = netaikoma

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Organizacijos aplinkosauginio pėdsako (OAP) tyrimas turi būti grindžiamas gyvavimo ciklo metodu.

1.2. Kaip naudoti šias gaires

Šiose gairėse pateikiama OAP tyrimui atlikti būtina informacija. Gairių medžiaga pateikiama nuosekliai, laikantis metodikos etapų, kurie turi būti užbaigti apskaičiuojant OAP. Kiekvieno skirsnio pradžioje pateikiamas bendrasis metodikos etapo aprašymas, apžvelgiami aspektai, į kuriuos būtina atsižvelgti, ir pateikiami pagrindžiamieji pavyzdžiai. „Reikalavimais“ apibrėžiami metodiniai standartai, kurių „turi arba turėtų“ būti laikomasi siekiant atlikti OAP metodą atitinkantį tyrimą. Jie išdėstomi teksto langeliuose su viengubos linijos rėmeliu ir pateikiami po bendrojo aprašymo skirsnių.„Patarimuose“ aprašoma neprivalomoji, tačiau rekomenduojama geroji patirtis. Šie patarimai pateikiami pilkesnio fono teksto langeliuose, taip pat apjuostuose viengubos ištisinės linijos rėmeliu. Jeigu nustatomi papildomi OAPST rengimo reikalavimai, jie išdėstomi teksto langeliuose su dvigubos ištisinės linijos rėmeliais kiekvieno atitinkamo skirsnio pabaigoje.

1.3. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimų principai

Siekiant pasiekti tikslą – parengti nuoseklius, svarius ir atkuriamus OAP tyrimus, turi būti griežtai laikomasi pagrindinių analizės principų rinkinio. Šie principai turėtų būti laikomi bendrosiomis OAP nustatymo metodo taikymo gairėmis. Į juos turi būti atsižvelgiama kiekviename OAP tyrimų etape: apibrėžiant tyrimo tikslus ir apimtį, renkant duomenis, atliekant poveikio vertinimą, rengiant ataskaitas ir tikrinant tyrimo rezultatus.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Atlikdami OAP tyrimus šių gairių naudotojai turi laikytis šių principų:

1) Tinkamumo Visi kiekybiško OAP apskaičiavimo tikslais naudoti metodai ir surinkti duomenys turi būti kuo labiau tinkami tyrimui.

2) Išsamumo Atliekant kiekybinį OAP vertinimą turi būti atsižvelgiama į visus aplinkosauginiu atžvilgiu svarbius (11) medžiagų / energijos srautus ir kitokių rūšių kišimąsi į gamtą, būtinus siekiant laikytis apibrėžtų sistemos ribų, duomenų reikalavimų ir naudojamų poveikio vertinimo metodų.

3) Nuoseklumo Kad būtų padidintas vidinis nuoseklumas ir palyginamumas su panašiomis analizėmis, atliekant OAP tyrimą visais etapais turi būti griežtai laikomasi šių gairių.

4) Tikslumo Turi būti imamasi visų pagrįstų priemonių, kad būtų sumažintos modeliavimo ir rezultatų pateikimo neapibrėžtys.

5) Skaidrumo OAP informacija turi būti pateikiama taip, kad numatytiems naudotojams būtų sukuriamas reikiamas sprendimų priėmimo pagrindas ir kad suinteresuotosios šalys galėtų įvertinti informacijos svarumą bei patikimumą.

OAPST taikytini principai:

1. Ryšys su OAP nustatymo gairėmis

Atliekant OAP tyrimus, be šiose OAP nustatymo gairėse išdėstytųjų, taip pat turi būti taikomi OAPST nustatyti metodikos reikalavimai. Jeigu OAPST reikalavimai, palyginti su išdėstytaisiais šiose OAP nustatymo gairėse, yra apibrėžti tiksliau, turi būti taikomi konkretūs OAPST reikalavimai.

2. Parinktų suinteresuotųjų šalių dalyvavimas

OAPST rengimo procesas turi būti atviras ir skaidrus, o jį organizuojant turėtų būti konsultuojamasi su parinktomis suinteresuotosiomis šalimis. Turėtų būti dedamos pagrįstos pastangos bendram susitarimui pasiekti viso proceso metu (pritaikyta pagal standartą ISO 14020: 2000, 4.9.1 punktas, 8 principas). Turi būti atliekamas OAPST tarpusavio vertinimas.

3. Siekis užtikrinti palyginamumą

OAP tyrimų, atliktų pagal OAP nustatymo gaires, rezultatai ir atitinkamas OAPST dokumentas gali būti pasitelkti pagrindžiant tame pačiame sektoriuje veikiančių organizacijų aplinkosauginio veiksmingumo palyginimą, kai lyginama remiantis gyvavimo ciklu, ir pagrindžiant lyginamuosius pareiškimus (kuriuos ketinama viešinti). Todėl rezultatų palyginamumas yra labai svarbus. Atliekant šį lyginimą pateikta informacija turi būti skaidri, kad naudotojas galėtų suprasti su apskaičiuotų rezultatų palyginamumu susijusius apribojimus (pritaikyta pagal standartą ISO 14025 (12)).

1.4. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo etapai

Pagal šių gairių nuostatas atliekant OAP tyrimą turi būti užbaigiami tam tikri etapai, t. y. tikslo apibrėžimas, apimties apibrėžimas, išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašo parengimas, aplinkosauginio pėdsako poveikio vertinimas ir aplinkosauginio pėdsako interpretavimas bei ataskaitų teikimas – žr. 1 schemą.

1 schema

Organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo etapai

2. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO SEKTORIAUS TAISYKLIŲ (OAPST) VAIDMUO

2.1. Bendrieji dalykai

Šiose OAP nustatymo gairėse ne tik pateikiamos bendrosios OAP tyrimų rekomendacijos ir reikalavimai, bet ir nurodomi OAPST rengimo reikalavimai. OAPST yra svarbios užtikrinant didesnį OAP tyrimų atkuriamumą, nuoseklumą (taigi ir OAP skaičiavimų, atliekamų to paties sektorius organizacijose, skaičiavimų palyginamumą) ir OAP tyrimų tinkamumą. Be to, OAPST padeda daugiau dėmesio skirti svarbiausiems parametrams ir taip galbūt sutrumpinti OAP tyrimui skiriamą laiką, sumažinti jam atlikti reikalingas pastangas ir sąnaudas.

Šiuo atveju norima užtikrinti, kad OAPST būtų rengiamos laikantis OAP nustatymo gairių ir kad tose taisyklėse būtų nustatyti reikiami papildomi reikalavimai, kad būtų užtikrintas OAP tyrimų palyginamumas, didesnis atkuriamumas, nuoseklumas, tinkamumas, sutelktumas ir efektyvumas. OAPST paskirtis turėtų būti OAP tyrimus nukreipti į tuos aspektus ir parametrus, kurie yra svarbiausi nustatant sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą. OAPS taisyklėje turi būti / turėtų būti / gali būti išsamiau apibrėžti šiose OAP gairėse nustatyti reikalavimai ir įtraukta naujų reikalavimų, jeigu bendresnio pobūdžio OAP nustatymo gairėse numatytos kelios galimybės.

Šiose OAP nustatymo gairėse nurodytos pagrindinės į OAPST įtrauktinos sritys. Šių sričių pavyzdžiai:

— sistemos ribų pasirinkimas ir apibūdinimas (organizacijos ir OAP ribos);

— ataskaitinio laikotarpio ir vertintinos naudojimo etapo trukmės nustatymas;

— svarbių / nesvarbių aplinkosaugos aspektų (13) apibrėžimas;

— į naudojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos etapus įtrauktinos informacijos apibūdinimas, jeigu analizėje į šiuos etapus atsižvelgiama;

— kaip parengti produktų (14) rinkinį, įskaitant pagrindinius susijusius atskaitos srautus (15);

— pagrindinių duomenų pasirinkimas, nurodant kurie duomenys turi būti renkami tiesiogiai (konkretūs duomenys), o kurie duomenys gali būti bendrieji duomenys (16), bei pateikiant galimų duomenų šaltinių pasirinkimo gaires;

— konkrečios taisyklės, kuriose nurodyta, kaip spręsti sektoriaus pagrindinių procesų / veiklos daugiafunkciškumo (17) problemą;

— tikrinimo reikalavimai;

— ataskaitų teikimo reikalavimai.

Jeigu OAP tyrimai neturi būti naudojami viešinti skirtiems lyginamiesiems pareiškimams, juos galima atlikti nenaudojant OAPST.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Jeigu atskaitos sektoriui OAPST neparengtos, pagrindinės sritys, kurios būtų nagrinėjamos tose OAPST (jos išvardytos šiose OAP nustatymo gairėse), turi būti apibrėžtos, pagrįstos ir išsamiai apibūdintos OAP tyrime.

Papildomi oapst rengimui taikytini reikalavimai

OAPST paskirtis turėtų būti OAP tyrimus nukreipti į tuos aspektus ir parametrus, kurie yra svarbiausi nustatant sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą.

OAPS taisyklėje turi būti / turėtų būti / gali būti išsamiau apibrėžti šiose OAP gairėse nustatyti reikalavimai ir įtraukta naujų reikalavimų, jeigu bendresnio pobūdžio OAP nustatymo gairėse numatytos kelios galimybės.

2.2. Sektoriaus, kuriam taikomos organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklės, apibrėžimas

Sektorius turi būti apibrėžiamas remiantis būdinguoju sektoriaus produktų rinkiniu (18) ir šiam tikslui naudojant NACE (Europos Bendrijų ekonominės veiklos rūšių statistinio klasifikatoriaus) kodus (t. y. vadovaujantis leidiniu „Nomenclature générale des Activités Economiques dans les Communautés Européennes NACE“, 2 red.). NACE yra ekonominės veiklos rūšių statistinio klasifikavimo Europoje sistema. Vienas NACE kodas priskiriamas kiekvienam į statistinius veiklos registrus įtrauktam vienetui atsižvelgiant į pagrindinę jo ekonominę veiklą. Pagrindine veikla laikoma ta veikla, kuria daugiausiai prisidedama kuriant vieneto pridedamąją vertę. NACE sistema sukurta remiantis Jungtinių Tautų Visų ekonominės veiklos rūšių tarptautine tipine pramonine klasifikacija (ISIC, angl. International Standard Industrial Classification of All Economic Activities), todėl abi klasifikavimo sistemos yra labai panašios, tačiau NACE yra išsamesnė negu ISIC.

Priskiriant NACE kodą pravartu atsižvelgti į NACE aiškinamąsias pastabas, NACE valdymo komiteto priimtus sprendimus, atitikmenų lenteles ir nuorodas į Produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (PVRK). Pagal NACE veikla „gali būti vienas paprastas procesas (pvz., audimas), tačiau taip pat gali apimti įvairius smulkesnius procesus, iš kurių kiekvienas paminėtas skirtingose klasifikavimo kategorijose (pvz., automobilio gamybą sudaro konkreti veikla, pvz., liejimas, kalimas, virinimas, surinkimas, dažymas ir t. t.). Jeigu gamyba organizuota kaip susijusių paprastos veiklos rūšių seka tam pačiame statistiniame vienete, visas derinys laikomas vienos rūšies veikla.“ (19)

NACE sudaro ši hierarchinė struktūra (20):

1. pozicijos, identifikuojamos pagal abėcėlinį kodą (sekcijos);

2. pozicijos, identifikuojamos pagal skaitmeninį dviženklį kodą (skyriai);

3. pozicijos, identifikuojamos pagal skaitmeninį triženklį kodą (grupės);

4. pozicijos, identifikuojamos pagal skaitmeninį keturženklį kodą (klasės).

SIC ir NACE aukščiausiame lygyje naudojamas toks pats kodas, tačiau žemesniame lygyje NACE pateikiama išsamesnė informacija. Kadangi atliekant šį tyrimą NACE kodas taikomas sektoriaus lygmeniu, todėl turi būti priskiriamas bent 2 skaitmenų kodas (t. y. skyriaus lygis) (21). Šis būdas atitinka ISIC kodavimo sistemą. Jeigu bendrovės apima kelis sektorius, turi būti priskiriami visi su jų produktų rinkiniu susiję identifikuojami NACE kodai.

Pavyzdys.

Marškinėlius ir kelnes gaminanti bendrovė priskiriama drabužių gamybos sektoriui. Drabužių gamintojų sektorius NACE (ir ISIC) žymimas kodu 14. Jeigu bendrovė naudoja tekstilės gaminių apdailos procesus (pvz., džinsų balinimo), ji taip pat priskiriama tekstilės gaminių gamintojų sektoriui. Tekstilės gaminių gamintojų sektoriui pagal NACE (ir ISIC) skiriamas kodas 13. Todėl bendrovei turi būti priskiriami abu, t. y. 13 ir 14, NACE kodai.

Sektorius turėtų būti apibrėžiamas taip, kad į jį būtų įtraukiamos visos šio sektoriaus susijusios organizacijos. Tačiau sektorius taip pat turi būti apibrėžtas ganėtinai konkrečiai siekiant palengvinti pakankamai reprezentatyvių ir privalomų OAPST rengimą, kurios būtų išsamesnės negu pateiktosios OAP gairėse. Todėl OAPS taisyklės pirmiausiai apibrėžiamos atsižvelgiant į būdingąsias sektoriaus veiklos rūšis, kurios apibūdintos tipiniame produktų rinkinyje.

Siekiant identifikuoti veiklos rūšių rinkinį, atsižvelgiant į kurį organizacijas būtų galima grupuoti pagal OAPST, turėtų būti paisoma kelių kriterijų:

— organizacijos turėtų teikti panašias prekes / paslaugas;

— su organizacijų veikla susijusį poveikį aplinkai galima aprašyti panašiu aplinkosauginio pėdsako poveikio kategorijų, metodų ir kitų rodiklių rinkiniu;

— organizacijų apibrėžtosios organizacijos ribos turėtų būti panašios, o produktų įvediniai (22) turėtų pasižymėti ganėtinai panašiomis savybėmis.

Papildomi oapst rengimui taikytini reikalavimai

Sektorius, kuriuo turi būti grindžiamos OAPST, apibrėžiamas naudojant NACE kodus. OAPST turi būti grindžiamos NACE kodų ne mažiau negu dviejų skaitmenų kodų skyriumi (numatytoji parinktis). Tačiau OAPS taisyklėse gali būti numatytos (pagrįstos) nuokrypos (pvz., gali būti leidžiama naudoti tris skaitmenis), jeigu tai būtina sektoriaus produkcijos įvairovei atspindėti. Jeigu panašių produktų rinkinių įvairūs gamybos būdai apibrėžiami naudojant kitokius NACE kodus, OAPS taisyklėse turi būti atsižvelgiama į visus tokius NACE kodus.

3. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO TYRIMO TIKSLO (-Ų) APIBRĖŽIMAS

Tikslo apibrėžimas yra pirmasis OAP tyrimo etapas ir lemia bendrą tyrimo kontekstą. Aiškiai apibrėžiant tikslus siekiama užtikrinti, kad analizės siekiniai, metodai, rezultatai ir numatomos taikymo sritys būtų kuo tinkamiausiai suderinti ir kad būtų suformuoti visus tyrimo dalyvius vienijantys siekiai.

Svarbi tikslo apibrėžimo etapo dalis – nustatyti numatomas tyrimo taikymo sritis ir būtiną analizės gilumo bei tikslumo lygį. Šiuos aspektus turėtų atspindėti nustatytos tyrimo ribos (apimties apibrėžimo etapas). Norint atlikti analizes, susijusias su, pavyzdžiui, mažiausią poveikį aplinkai darančiomis tiekimo grandinėmis, produkto projektavimu, lyginamąja analize ir ataskaitų teikimu, laikantis šiose OAP gairėse nustatytų analizės reikalavimų reikės atlikti išsamius kiekybinius tyrimus. Atliekant vieną OAP tyrimą taip pat leidžiama taikyti kelis metodus: kiekybinė analizė taikoma tik tam tikroms tiekimo grandinės dalims, o kitoms dalims naudojami galimų aplinkai reikšmingų elementų kokybiniai aprašymai (pvz., kiekybinė gavybos–gamybos etapo (23) analizė derinama su kokybiniais gamybos–ciklo pabaigos etapo (24) aplinkosaugos veiksnių aprašymais arba su pasirinktų reprezentatyvių produktų tipų kiekybinėmis naudojimo etapo ir ciklo pabaigos etapų analizėmis).

OAP tyrimą galima atlikti dėl kelių priežasčių, pavyzdžiui, siekiant suprasti didžiausią organizacijos veiklos poveikį aplinkai per jos gyvavimo ciklą, nustatyti poveikio aplinkai mažinimo galimybes, visų pirma daugiausia dėmesio skiriant nustatytiems aplinkai reikšmingiems elementams, pagrįsti strateginius sprendimus (pvz., rizikos valdymas tiekimo grandinėje), patenkinti investuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių užklausas apie organizacijos aplinkosauginį veiksmingumą, teikti ataskaitas apie bendrovės tvarumą, teikti ataskaitas suinteresuotosioms šalims ir t. t.

Pavyzdys. Džinsus ir marškinėlius gaminančios bendrovės aplinkosauginis pėdsakas: tikslo apibrėžimas

Aspektai Išsami informacija Numatytoji (-osios) taikymo sritis (-ys): Bendrovės tvarumo ataskaitų teikimas Tyrimo atlikimo priežastys ir sprendimo kontekstas: Parodyti ryžtą laikytis nuolatinio tobulinimo politikos ir ją taikyti praktiškai Tikslinė grupė: Klientai Palyginimus ar lyginamuosius pareiškimus ketinama paviešinti: Ne, jie bus viešai prieinami, tačiau jų neketinama taikyti palyginimams ar lyginamiesiems pareiškimams. Tyrimo užsakytojas: G ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė Tikrinimo procedūra: Nepriklausomas išorės tikrintojas, ponas Y

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Apibrėžiant OAP tikslą turi būti nurodoma:

— numatytoji (-osios) taikymo sritis (-ys);

— tyrimo atlikimo priežastys ir sprendimo kontekstas;

— tikslinė grupė;

— ar tyrimo paskirtis – viešinimui skirti palyginimai ir (arba) lyginamieji pareiškimai;

— tyrimo užsakytojas;

— tikrinimo procedūra (jei taikoma).

Papildomi oapst rengimui taikytini reikalavimai

Į OAPST turi būti įtraukiami OAP tyrimams taikytini tikrinimo reikalavimai.

4. ORGANIZACIJOS APLINKOSAUGINIO PĖDSAKO TYRIMO APIMTIES APIBRĖŽIMAS

4.1. Bendrieji dalykai

Apibrėžiant OAP tyrimo apimtį išsamiai aprašoma įvertintina sistema ir susiję analizės atlikimo reikalavimai.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

OAP tyrimo apimties apibrėžimas turi atitikti nustatytus tyrimo tikslus ir OAP gairių reikalavimus. Apibrėžiant OAP tyrimo apimtį turi būti nustatoma ir aiškiai aprašoma (žr. kitus skirsnius, kuriuose pateikiamas išsamesnis aprašymas):

— organizacija (analizės vieneto (25) apibrėžimas) ir produktų rinkinys (per ataskaitinį laikotarpį pateiktų prekių / suteiktų paslaugų rinkinys ir kiekis) apibrėžtis;

— sistemos ribos (organizacijos ir OAP ribos);

— aplinkosauginio pėdsako poveikio kategorijos;

— prielaidos ir apribojimai.

4.2. Organizacijos (analizės vieneto) apibrėžimas

Organizacija yra atskaitos vienetas atliekant analizę ir (kartu su produktų rinkiniu) ja remiantis apibrėžiamos organizacijos ribos. Tokia samprata atitinka „funkcinio vieneto“ sąvoką, kuri taikoma atliekant įprastą gyvavimo ciklo analizę (GCA) (26). Apskritai OAP apskaičiavimo tikslais laikoma, kad bendroji organizacijos funkcija yra nustatytu ataskaitiniu laikotarpiu teikti prekes ir paslaugas. OAP tyrimas naudojamas kaip priemonė, kurią taikant apibūdinamas galimas poveikis aplinkai, kai jis susijęs su organizacijos tiekiamais produktais. Todėl apibrėžiant organizaciją remiantis produktų rinkiniu galima lengviau tiesiogiai apibūdinti fizinius organizacijos mainus su aplinka.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Organizacija (arba aiškiai apibrėžta jos dalis, kuriai taikomas OAP tyrimas) turi būti apibrėžiama naudojant tokius elementus:

— organizacijos pavadinimą;

— organizacijos gaminamas prekes / teikiamas paslaugas (t. y. sektorių);

— veiklos vykdymo vietas (t. y. šalis);

— NACE kodą (-us).

Pavyzdys.

Aspektas Išsami informacija Organizacija: Y ribotos turtinės atsakomybės akcinė bendrovė Prekių / paslaugų sektorius: drabužių gamintoja Vieta (-os): Paryžius, Berlynas, Milanas NACE kodas (-ai): 14

4.3. Produktų rinkinys

Produktų rinkinys susijęs su ataskaitiniu laikotarpiu (tai turėtų būti vieneri metai) organizacijos pateiktų prekių ir paslaugų kiekiu ir pobūdžiu. Taikant minėtą produktų rinkinį parengiamas organizacijos išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašas, atitinkantis įvedinių ir išvedinių (27) srautus, susijusius su organizacijos produktų rinkinio tiekimu atsižvelgiant į tyrime apibrėžtas sistemos ribas.

OAP gali būti susietas tik su aiškiai apibrėžta organizacijos produktų rinkinio dalimi. Toks atvejis gali pasitaikyti, kai, pavyzdžiui, mažmenininko produktų rinkinį sudaro jo paties įmonėje pagaminti produktai (nuosavo prekės ženklo) ir organizacijos tiekiami produktai, kurie nėra kaip nors keičiami. Atliekant gavybos–ciklo pabaigos analizę į produktų rinkinį galėtų būti įtraukti tik pačioje įmonėje pagaminti produktai, o kiti produktai būtų įtraukti į gavybos–gamybos etapo analizę arba gamybos etapo analizę. Kitu būdingu pavyzdžiu laikytina organizacija, kuri veiklą vykdo įvairiuose sektoriuose, tačiau nusprendžia į analizę įtraukti tik vieną sektorių.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Produktų rinkinys turi būti apibrėžiamas organizacijos lygiu; jis susijęs su ataskaitiniu laikotarpiu organizacijos pateiktų ir sąvokomis „kas“ bei “kiek“ apibūdinamų prekių ir paslaugų (ar aiškiai apibrėžtos jų dalies) kiekiu ir pobūdžiu. Jeigu OAP tyrimas apima tik produktų rinkinio dalį, toks sprendimas turi būti pagrįstas ir apie jį pranešta.

Ataskaitinis laikotarpis turėtų būti vieneri metai.

Modeliuojant naudojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos scenarijus taip pat turi būti pateikiama su produkto veiksmingumu susijusi informacija, kurioje būtų pateikti atsakymą į klausimus „kaip gerai?“ ir „kiek ilgai?“ (28). Kiekybiniai duomenys apie įvedinius ir išvedinius, surinkti siekiant pagrįsti analizę (atliktiną kitame OAP tyrimo etape), turi būti apskaičiuojami atsižvelgiant į nurodytąjį produktų rinkinį.

Pavyzdys. Produktų rinkinys

Aspektas Išsami informacija [KAS] Marškinėliai (vidutinis S, M, L dydis), pagaminti iš poliesterio, kelnės (vidutinis S, M, L dydis), pagamintos iš poliesterio [KIEK] 40 000 marškinėlių, 20 000 kelnių [KAIP GERAI] Dėvima kartą per savaitę ir skalbykle 30 laipsnių temperatūroje skalbiama kartą per savaitę, skalbyklė sunaudoja 0,72 MJ energijos vienam kilogramui drabužių ir vienam skalbimo ciklui suvartoja 10 litrų vandens vienam kilogramui drabužių. Vienerių marškinėlių masė yra 0,16 kg, o kelnių – 0,53 kg. Todėl per savaitę sunaudojama 0,4968 MJ energijos ir 6,9 litro vandens. [KIEK ILGAI] marškinėlių ir kelnių naudojimo etapo laikotarpis yra penkeri metai [METAI] 2010 m. [ATASKAITINIS LAIKOTARPIS] vieneri metai

Papildomi oapst rengimui taikytini reikalavimai

OAPST turi būti išsamiau nurodoma, kaip apibrėžiamas produktų rinkinys, visų pirma klausimų „kaip gerai?“ ir “kiek ilgai?“ atžvilgiu. Jose taip pat turi būti apibrėžiamas ataskaitinis laikotarpis, jeigu jis nėra vieneri metai, ir pagrindžiamas pasirinktasis laikotarpis.

4.4. Atliekant organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimus taikomos sistemos ribos

Organizacijos veikla yra glaudžiai susijusi su socialiniais, finansiniais ir fiziniais ryšiais. Todėl būtina nustatyti ribas siekiant oficialiai apibrėžti, kurie iš minėtų ryšių bus nagrinėjami atliekant OAP tyrimą, o kurių nebus paisoma. Atliekant aplinkosaugos apskaitą ir šiuo tikslu taikant gyvavimo ciklu grindžiamus metodus buvo suformuota svarbi įžvalga, kad su pirmesniojo etapo procesais (t. y. organizacijos įsigytomis prekėmis ir paslaugomis) arba su tolesniojo etapo procesais (t. y. susijusiais su organizacijos teikiamų prekių / paslaugų platinimu, sandėliavimu, naudojimu ir gyvavimo ciklo pabaiga) susijęs išteklių naudojimas ir teršalų išmetimas gali būti svarbūs veiksniai, lemiantys bendrą organizacijos aplinkosauginį veiksmingumą. Todėl veiksminga ir efektyvi aplinkosaugos vadyba neatsiejama nuo minėtų pirmesnių ir tolesnių procesų, ir būtina įvertinti, kokį poveikį šiems procesams daro arba gali daryti organizacijos lygiu priimami sprendimai.

Kadangi sistemos ribų pasirinkimas yra akivaizdžiai svarbus veiksnys, lemiantis sprendimą dėl apskaičiuoto OAP didumo, šios ribos turi būti apibrėžtos laikantis tvirtų principų ir nuosekliai. Nuo apibrėžtų ribų taip pat tiesiogiai priklauso analizės proceso rezultatų naudingumas konkrečioms taikymo sritims. Pavyzdžiui, siekiant gauti rezultatus, kurie labiausiai padėtų aplinkosaugos atžvilgiu valdyti tiesioginį poveikį vietoje, turi būti nustatytos su konkrečia vieta susijusios organizacijos ribos. Siekiant valdyti platesnio pobūdžio tiekimo grandinės poveikį, į sistemos ribas reikia įtraukti pirmesnius ir (arba) tolesnius procesus. OAP tyrimas, rodantis, kad didžioji dalis su tam tikrais procesais susijusio poveikio aplinkai padaroma pirmesniais tiekimo grandinės etapais, būtų tinkamas pagrindas patobulinti visos tiekimo grandinės veikimą. Analizė, iš kurios rezultatų matyti, kad didžiausią poveikį sukelia tolesni procesai, gali būti pagrindas apsvarstyti galimybes keisti produktų koncepciją arba produktų rinkinio sudėtį.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Į sistemos ribas turi būti įtraukiamos organizacijos ribos (susijusios su apibrėžta organizacija) ir OAP ribos (jomis nustatoma, kurie tiekimo grandinės aspektai įtraukti į analizę).

4.4.1. Organizacijos ribos

Siekiant užtikrinti kuo didesnį OAP modelio fizinį reprezentatyvumą, organizacijos ribas labai svarbu apibrėžti naudojantis produktų rinkiniu (29) (užuot pateikus ekonominio pobūdžio apibrėžtį). Todėl OAP tyrimams taikomos organizacijos ribos apibrėžiamos taip, kad būtų apimami visi įrenginiai ir susiję procesai, kurie visiškai arba iš dalies nuosavybės teise priklauso organizacijai ir (arba) yra jos eksploatuojami bei tiesiogiai prisideda prie produktų rinkinio tiekimo (30). Tokia samprata atitinka „kontrolės“ metodą, nes teoriškai organizacijos turėtų turėti galimybę gauti tiesioginę prieigą prie konkrečių duomenų (31) apie veiklą, su kuria susiję jų interesai yra veiklos arba finansinio pobūdžio, taip pat jos turėtų turėti galimybę, remdamosi OAP tyrimo rezultatais, daryti poveikį aplinkosaugos valdymo sprendimams dėl probleminių įrenginių. Su procesais, kurie įtraukti į organizacijos ribas, susijusi veikla ir poveikis laikomi „tiesiogine“ veikla ir „tiesioginiu“ poveikiu.

Pavyzdžiui, jei kalbama apie mažmenininkus, kitų organizacijų pagaminti produktai nėra įtraukiami į mažmenininko organizacijos ribas. Mažmenininkų ribos apibrėžiamos tik jų gamybos priemonėmis ir visais su mažmenininkų paslaugomis susijusiais procesais / veikla. Tačiau mažmenininko pagaminti arba kaip nors pakeisti produktai turi būti įtraukiami į organizacijos ribas.

Kadangi kai kurie bendros nuosavybės arba bendrai eksploatuojami įrenginiai gali būti naudojami tiekiant apibrėžtą organizacijos produktų rinkinį ir kitų organizacijų produktų rinkinį (-ius), gali tekti atitinkamai paskirstyti įvedinius ir išvedinius (žr. 5.11 skirsnį).

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Organizacijos ribos, naudojamos apskaičiuojant OAP, turi apimti visus organizacijai nuosavybės teise priklausančius ir (arba) eksploatuojamus (iš dalies arba visiškai) įrenginius / veiklą, kurie prisideda prie produktų rinkinio tiekimo ataskaitiniu laikotarpiu.

Visa veikla ir procesai, kurie vyksta organizacijos ribose, tačiau nėra būtini organizacijos veikimui, turi būti įtraukiami į analizę, tačiau apie juos pranešama atskirai. Šių procesų arba veiklos pavyzdžiai: sodininkystės veikla, valgykloje bendrovės pateikiamas maistas ir t. t.

Mažmenininko pagaminti arba kaip nors pakeisti produktai turi būti įtraukiami į organizacijos ribas.

Pavyzdys:

Įrenginys Statusas Tiesioginis įnašas į produktų rinkinį? Įtraukiama į sistemos ribas Tekstilės gamykla Eksploatuojama / nepriklauso nuosavybės teise Taip Taip Tekstilės gamykla Iš dalies priklauso nuosavybės teise / eksploatuojama Taip Taip Siuvimo įmonė Priklauso nuosavybės teise / eksploatuojama Taip Taip Butelių gamykla Maža akcijų paketo dalis Ne Ne

Papildomi oapst taikytini reikalavimai

OAPS taisyklėse turi būti nurodomi atitinkamo sektoriaus būdingieji procesai, veiklos rūšys ir įrenginiai, kuriuos privaloma į traukti į organizacijos ribas.

OAPS taisyklėse turi būti nurodomi būdingieji procesai ir veikla, kurie vyksta organizacijos ribose, tačiau nėra būtini organizacijos veikimui. Tokie procesai ir veikla turi būti įtraukti į analizę ir apie juos turi būti pranešama atskirai.

4.4.2. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako ribos

Priklausomai nuo numatomos taikymo srities atliekant OAP tyrimą gali tekti taikyti sistemos ribas, kurios platesnės už organizacijos ribas. Šiuo tikslu OAP ribos turi būti apibrėžiamos kaip netiesioginė veikla ir susijęs poveikis. Netiesioginė veikla vykdoma ir poveikis daromas pirmesniais arba tolesniais tiekimo grandinės etapais; tokia veikla ir poveikis susiję su organizacijos veikla, bet nepriskirti apibrėžtoms organizacijos riboms.

2 schemoje nurodyti į OAP tyrimą įtrauktini (-os) privalomieji (-osios) ir pasirenkamieji (-osios) procesai / veiklos rūšys. Į tam tikrų organizacijų tyrimą tolesnė (netiesioginė) veikla gali būti neįtraukta, jeigu pateikiamas patikimas pagrindimas. Pavyzdžiui, jei organizacija gamina tarpinius produktus (32) arba neapibrėžiamos ateities produktus, kurių naudojimo etapas nėra žinomas (pvz., mediena, cukrus), gali būti leidžiama į analizę neįtraukti naudojimo etapo. Jeigu mažmenininkai tiekia kitų organizacijų pagamintus produktus, gamybos procesai turi būti įtraukiami kaip pirmesni procesai.

2 schema

Organizacijos ir OAP ribos. Pastaba. Bet koks atmetimas (pvz., tolesnės veiklos) turi būti aiškiai pagrindžiamas atsižvelgiant į tyrimo pobūdį ir numatomą taikymo sritį

Darbuotojų vežimas gali būti vykdomas organizacijos ribose (pvz., jeigu darbuotojai į darbą ir iš jo vyksta darbdaviui nuosavybės teise priklausančiais ar jo naudojamais automobiliais arba naudojasi visuomeniniu transportu, kurio išlaidas apmoka darbdavys) arba šis vežimas gali būti netiesioginis procesas (pvz., jeigu darbuotojai į darbą ir iš jo vyksta nuosavais automobiliais ar viešuoju transportu, už kurį susimoka patys). Siekiant užtikrinti OAP tyrimų palyginamumą darbuotojų vežimas turi būti įtraukiamas į analizę net tuo atveju, jeigu šių rūšių veikla laikoma netiesiogine veikla.

Vieno sektoriaus produktų gyvavimo laikotarpis gali skirtis (kaip nurodyta produktų rinkinio aprašyme, žr. sąvoką „kiek ilgai“ (žr. 4.3 skirsnį)), todėl, siekiant užtikrinti OAP tyrimų palyginamumą ir nuoseklumą, turi būti nustatytas laikotarpis, į kurį būtų atsižvelgiama vertinant tolesnius procesus / veiklą. Jeigu produkto gyvavimo laikotarpis yra trumpesnis negu nustatytas nagrinėtinasis laikotarpis, šiuo atveju privaloma atsižvelgti į būtinus pakeitimus. Šie pakeitimai yra būtini siekiant laikytis nustatytojo laikotarpio ir jie nėra susiję su pakartotiniu naudojimu.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

OAP ribos turi būti apibrėžiamos pagal bendrąją tiekimo grandinės logiką. Į jas turi būti įtraukta bent vietos lygio (tiesioginė) ir pirmesnė (netiesioginė) veikla, susijusi su organizacijos produktų rinkiniu. Į OAP ribas standartiškai turi būti įtraukiami visi tiekimo grandinės etapai nuo žaliavų (33) įsigijimo iki produktų rinkinio apdorojimo gyvavimo ciklo pabaigos etape, įtraukiant apdirbimo, gamybos, platinimo, sandėliavimo ir naudojimo etapus (t. y. gavybos–ciklo pabaigos etapus). Turi būti nagrinėjami visi apibrėžtoms OAP riboms priskiriami procesai. Turi būti pateikiamas aiškus pagrindimas, jeigu tolesnė (netiesioginė) veikla nėra įtraukiama (pvz., tarpinių produktų arba neapibrėžiamos ateities produktų naudojimo etapas).

Darbuotojų vežimas turi būti įtraukiamas į analizę net tuo atveju, jeigu ši veikla yra netiesioginė veikla.

Jeigu mažmenininkai tiekia kitų organizacijų pagamintus produktus, gamybos procesai turi būti įtraukiami kaip pirmesni procesai.

Turi būti atsižvelgiama į pakeitimus, kurie būtini siekiant laikytis nustatyto laikotarpio (žr. OAPST 4.3 skirsnyje). Pakeitimų skaičius – „laikotarpis/gyvavimo laikotarpis -1“. Šiuo atveju kalbama apie įprastą situaciją, todėl pakeitimų skaičius neturi būti sveikas skaičius. Daroma prielaida, kad būsimi su šiais pakeitimais susiję gamybos procesai turi būti tapatūs ataskaitinių metų procesams. Jeigu nustatytas laikotarpis tam tikram sektoriui netinka (žr. OAPST 4.3 skirsnyje), naudojimo etapas turi aprėpti organizacijos produktų rinkinio produktų gyvavimo laikotarpį (be pakeitimų).

Patarimas. Patikimumo laipsnis, kurį įmanoma užtikrinti vertinant su organizacija susijusią visą OAP tiekimo grandinę, gerokai priklausys nuo organizacijos tiekiamų produktų pobūdžio ir įvairovės.

Jeigu organizacija tiekia tarpinius produktus ir todėl neįmanoma parengti svarių galutinio naudojimo scenarijų, gali būti pageidautina modeliuoti tik tiesioginį ir netiesioginį pirmesnįjį poveikį. Organizacija taip pat gali svarstyti galimybę modeliuoti tik mažos reprezentacinės produktų rinkinio dalies naudojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos etapus.

Visais atvejais sistemos ribos turėtų būti nustatomos ir pagrindžiamos atsižvelgiant į apibrėžtus tyrimo tikslus ir numatomas jo taikymo sritis.

Papildomi oapst taikytini reikalavimai

OAPS taisyklėse turi būti apibrėžiamos OAP ribos, įskaitant įtrauktinus tiekimo grandinės etapus; taip pat tiesioginiai (gamybos etapo) ir netiesioginiai (pirmesni ir tolesni) procesai / veikla, įtrauktini į OAP tyrimą. Bet kokia nuokrypa nuo standartinio gavybos–ciklo pabaigos metodo turi būti aiškiai nurodoma ir pagrindžiama, pvz., nežinomo tarpinių produktų naudojimo etapo atmetimas. Į OAPST taip pat turi būti įtraukiamas procesų / veiklos atmetimo pagrindimas.

OAPS taisyklėse turi būti nurodoma nagrinėtinas tolesnės veiklos laikotarpis ir scenarijai. Jeigu nustatytas laikotarpis tam tikram sektoriui nėra tinkamas ar svarbus (pvz., kai kurie vartojimo produktai), OAPS taisyklėse tai turi būti nurodyta ir pateiktas pagrindimas.

4.4.3. Sistemos ribų schema

Sistemos ribų schema yra analizuojamos sistemos grafinė pateiktis. Joje nurodoma, kurios organizacijos gyvavimo ciklo dalys yra įtraukiamos į analizę, o kurios – ne. Sistemos ribų schema gali būtų pravarti priemonė apibrėžiant sistemos ribas ir organizuojant vėlesnį duomenų rinkimą, todėl ji turėtų būti įtraukta į apimties apibrėžimą.

Patarimas. Sistemos ribų schemos rengti neprivaloma, tačiau primygtinai rekomenduojama. Taikydama sistemos ribų schemą organizacija galės lengviau apibrėžti analizę ir nustatyti jos struktūrą.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Sistemos ribų schema turėtų būti įtraukta į apimties apibrėžimą.

4.4.4. Kompensacijų klausimo sprendimas atliekant OAP tyrimą

Sąvoka „kompensacija“ dažnai vartojama kalbant apie trečiosios šalies veiklą, kuria siekiama mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Kompensavimo priemonės yra sumažinti išmetamų ŠESD kiekiai, kai šie kiekiai sumažinami kur nors kitur, o ne išmetimo šaltinio vietoje ir kai jie naudojami kompensuoti (t. y. atlyginti) išmetamus teršalų kiekius, pvz., siekiant savanoriškai ar privaloma tvarka laikytis nustatytojo išmetamo ŠESD kiekio ar viršutinės ribos. Kompensacijos apskaičiuojamos pagal atskaitos padėtį, kuriai apibūdinti naudojamas hipotetinis scenarijus; jame numatyta, koks teršalų kiekis būtų išmetamas, jeigu nebūtų įgyvendinamas teršalų išmetimo mažinimo projektas ir taip kompensuojamas teršalų išmetimas. Teršalų išmetimo kompensavimo pavyzdžiai: išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimas taikant Švarios plėtros mechanizmą, anglies dioksido kreditai ir kitos išorinės kompensacijos sistemos.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Kompensacijos neturi būti įtraukiamos į OAP tyrimą, tačiau apie jas gali būti pranešama atskirai kaip apie „papildomą informaciją apie aplinką“.

4.5. Aplinkosauginio pėdsako poveikio kategorijų ir vertinimo metodų pasirinkimas

Aplinkosauginio pėdsako (AP) poveikio kategorijos (34) – tai OAP tyrime nagrinėjamos konkrečios poveikio aplinkai (35) kategorijos. Pastarosios paprastai būna susijusios su išteklių naudojimu (pavyzdžiui, iškastiniu kuru ir rūdų), aplinką žalą darančių medžiagų išmetimu (pvz., šiltnamio efektą sukeliančių dujų ar nuodingų cheminių medžiagų), kurios gali paveikti žmonių sveikatą. Poveikio vertinimo modeliai naudojami kiekybiškai apibūdinant su organizacijos veikla susijusių medžiagų / energijos įvedinių ir išmetamųjų teršalų (aprašytų išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo apraše) priežastinius ryšius su kiekviena nagrinėjama AP poveikio kategorija. (žr. 1 schema. Organizacijos aplinkosauginio pėdsako tyrimo etapaią) Kiekviena AP poveikio kategorija susijusi su atskiru AP poveikio vertinimo modeliu ir AP poveikio kategorijos rodikliu (36).

OAP tyrimams naudojami AP poveikio vertinimo modeliai yra tarpinio poveikio (37) vertinimo modeliai, nes laikoma, kad tokie modeliai yra moksliškai labiausiai pagrįsti (38). Gali atrodyti, kad į tam tikrų rūšių poveikį neatsižvelgiama atliekant AP poveikio vertinimą, tačiau jis apibūdinamas tarpinio poveikio rodikliais. Pavyzdžiui, poveikis biologinei įvairovei (su ekologinėmis sistemomis susijusi galutinio poveikio kategorija) atliekant OAP tyrimą nėra tiesiogiai apskaičiuojamas, tačiau jį apibūdina keli kiti tarpinio poveikio rodikliai, susiję su poveikiu biologinei įvairovei, visų pirma ekotoksiškumu, eutrofikacija, rūgštėjimu, žemės naudojimo paskirtimi, klimato kaita ir ozono sluoksnio ardymu.

Atliekant aplinkosauginio pėdsako (AP) poveikio vertinimą (39) siekiama sugrupuoti ir agreguoti išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašo duomenis atsižvelgiant į atitinkamus šių duomenų įnašus į kiekvienai AP poveikio kategorijai priskirtą poveikį. Šitaip sukuriamas būtinas pagrindas interpretuoti OAP rezultatus pagal tyrimo tikslus (pvz., nustatyti aplinkai reikšmingus tiekimo grandinės elementus ir galimas priemones padėčiai pagerinti). Todėl turi būti pasirenkamos kuo įvairesnės AP poveikio kategorijos, nes jos apima visus reikšmingus aplinkosaugos klausimus, susijusius su organizacijos veikla.

Šiose OAP gairėse pateikiamas standartinis AP poveikio kategorijų sąrašas ir susiję OAP tyrimams taikytini vertinimo metodai ir rodikliai (2 lentelė. Standartinės AP poveikio kategorijos (su atitinkamais AP poveikio kategorijos rodikliais) ir atliekant OAP tyrimus taikomi AP poveikio vertinimo modeliai) (40). Išsamūs nurodymai, kaip apskaičiuoti minėtų kategorijų poveikį, pateikti 6 skyriuje. 6 skyriuje taip pat pateikti duomenys, būtini vertinimui atlikti.

2 lentelė

Standartinės AP poveikio kategorijos (su atitinkamais AP poveikio kategorijos rodikliais) ir atliekant OAP tyrimus taikomi AP poveikio vertinimo modeliai

AP poveikio kategorija AP poveikio vertinimo modelis AP poveikio kategorijos rodiklis Šaltinis Klimato kaita Berno modelis. Visuotinio atšilimo potencialai (toliau – VAP) per 100 metų laikotarpį tonos CO2 ekvivalento Tarpvyriausybinė klimato kaitos grupė, 2007 m. Ozono sluoksnio ardymas EDIP modelis, grindžiamas Pasaulinės meteorologijos organizacijos (PMO) ozono ardymo potencialu per begalinį laikotarpį. kg CFC-11 ekvivalento (41) WMO (Pasaulinė meteorologijos organizacija), 1999 m. Ekotoksiškumas – gėlas vanduo (45) „USEtox“modelis CTUe (lyginamasis toksinis vienetas ekologinėms sistemoms) (46) Rosenbaum et al., 2008 m. Toksiškumas žmonėms – kancerogeninis poveikis „USEtox“modelis CTUh (lyginamasis toksinis vienetas žmonėms) (47) Rosenbaum et al., 2008 m. Toksiškumas žmonėms – ne kancerogeninis poveikis „USEtox“modelis CTUh (lyginamasis toksinis vienetas žmonėms) (47) Rosenbaum et al., 2008 m. Kietosios dalelės arba įkvepiamosios neorganinės dalelės „RiskPoll“ modelis kg PM2,5 ekvivalento (42) Humbert, 2009 m. Jonizuojančioji spinduliuotė – poveikis žmogaus sveikatai Poveikio žmogaus sveikatai modelis kg U235 ekvivalento (ore) Dreicer et al., 1995 m. Fotocheminis ozono susidarymas „LOTOS-EUROS“ modelis kg NMVOC ekvivalento (43) Van Zelm et al., 2008 m., kaip numatyta metodikoje „ReCiPe“ Rūgštėjimas Sukauptojo perviršio modelis mol H+ ekv. Seppälä et al., 2006 m.; Posch et al, 2008 m. Eutrofikacija – sausumoje Sukauptojo perviršio modelis mol N+ ekv. Seppälä et al., 2006 m.; Posch et al, 2008 m. Eutrofikacija – vandenyje „EUTREND“ modelis gėlas vanduo: kg P ekvivalento jūrų vanduo: kg N ekvivalento Struijs et al., 2009 m., kaip numatyta metodikoje „ReCiPe“ Išteklių išeikvojimas – vanduo Šveicarijos „Ecoscarsity“ modelis sunaudoto vandens m3 atsižvelgiant į vietinį vandens trūkumą (48) Frischknecht et al., 2008 m. Išteklių išeikvojimas – mineralai, iškastiniai ištekliai „CML2002“ modelis kg Sb ekvivalento (44) van Oers et al., 2002 m. Žemės naudojimo paskirtis Dirvožemio organinių medžiagų (DOM) modelis Kg C (trūkumas) Milà i Canals et al., 2007 m.

Atsižvelgdami į organizacijos veiklos pobūdį ir numatytas OAP tyrimo taikymo sritis, šių OAP nustatymo gairių naudotojai gali nuspręsti susiaurinti AP poveikio kategorijų rinkinį. Šis (-ie) išimties (-čių) taikymo pagrindimai turi būti patvirtinami atitinkamais dokumentais.. Patvirtinamųjų dokumentų šaltinių pavyzdžiai (sąrašas nėra išsamus):

— tarptautinis sutarimo procesas;

— nepriklausomas išorės tikrinimas (pagal 9 skyriaus reikalavimus);

— procesas, į kurį įtraukiamos įvairios suinteresuotosios šalys;

— GCM grindžiami tyrimai, kurie patikrinti pagal tarpusavio vertinimo procedūrą;

— atrinkimo etapas (žr. 5.2 skirsnį).

Pavyzdys. AP poveikio kategorijų atmetimo pagrindimas

Atmestos AP poveikio kategorijos Pagrindimas Kietosios dalelės arba įkvepiamosios neorganinės dalelės Specialistas tikrintojas patvirtina, kad atsižvelgiant į pateiktus įrodymus nėra nustatyta jokio didesnio kietųjų dalelių arba įkvepiamųjų neorganinių kietųjų dalelių poveikio. Jonizuojančioji spinduliuotė Ankstesniais sektoriaus tyrimais (nuorodomis) nepatvirtinama jokia didelė jonizuojančioji spinduliuotė

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Atliekant OAP tyrimą turi būti taikomos visos nurodytos standartinės AP poveikio kategorijos ir susiję nurodyti AP poveikio vertinimo modeliai i rodikliai (žr. 2 lentelė. Standartinės AP poveikio kategorijos (su atitinkamais AP poveikio kategorijos rodikliais) ir atliekant OAP tyrimus taikomi AP poveikio vertinimo modeliaię). Visi atmetimo atvejai turi būti aiškiai užregistruoti, argumentuoti, įtraukti į OAP ataskaitą ir pagrįsti atitinkamais dokumentais. Bet kokio atmetimo atvejo poveikis galutiniams rezultatams, ypač kai jis susijęs su palyginamumo su kitais OAP tyrimais apribojimu, turi būti aptariamas interpretavimo etape ir apie jį pranešama. Tokiems atmetimo atvejams turi būti taikoma tikrinimo procedūra.

Papildomi oapst rengimui taikytini reikalavimai

OAPS taisyklėse turi būti apibrėžiami ir pagrindžiami visi standartinių AP poveikio kategorijų atmetimo atvejai, ypač kai tai susiję su palyginamumo aspektais.

4.6. Į OAP tyrimą įtrauktinos papildomos informacijos apie aplinką pasirinkimas

Galimas organizacijos poveikis aplinkai gali viršyti visuotinai priimtų gyvavimo ciklu grindžiamų AP poveikio vertinimo modelių ribas. Šį poveikį aplinkai svarbu įvertinti kiekvieną kartą, kai tai įmanoma. Pavyzdžiui, pasikeitus žemės naudojimo paskirčiai gali būti daromas poveikis biologinei įvairovei; jis gali būti susijęs su konkrečia vieta ar veikla. Todėl gali tekti taikyti papildomas AP poveikio kategorijas, o ne tik šiose OAP gairėse pateiktas standartines AP poveikio kategorijas, ar net papildomus kokybinius aprašus. Šie metodai papildo standartinį AP poveikio kategorijų sąrašą. Pavyzdžiui, įvairiose iniciatyvose ir sistemose (pvz., Visuotinėje ataskaitų teikimo iniciatyvoje (49)) pateikti modeliai, kuriuos organizacijos gali naudoti, kad kokybiškai apibūdintų savo vietos lygiu daromą poveikį biologinei įvairovei.

Arti jūros įsisteigusios bendrovės teršalus gali išmesti tiesiogiai į jūros vandenį, o ne į gėlą vandenį. Kadangi Į AP poveikio kategorijų standartinį rinkinį įtrauktas tik į gėlą vandenį išmetamų teršalų sukeliamas ekotoksiškumas, į tokį tiesioginį teršalų išmetimą į jūros vandenį taip pat svarbu atsižvelgti, pranešant apie jį kaip apie papildomą informaciją apie aplinką. Tokie duomenys turi būti įtraukiami aprašo lygiu, nes šiems išmetamiesiems teršalams kol kas nėra parengto poveikio vertinimo modelio.

Be absoliučiųjų verčių, susijusių su kiekviena AP poveikio kategorija, pateikimo, taip pat gali tekti nurodyti intensyvumo rodiklius. Šiuo atveju, pavyzdžiui, kalbama apie patobulinto aplinkosauginio veiksmingumo valdymą bei palyginimų atlikimą ar lyginamųjų pareiškimų pateikimą. Intensyvumo rodikliai – tai, pavyzdžiui, poveikis produkto vienetui, darbuotojui, bendrajam pardavimui ir pridėtinei vertei.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Jeigu standartinėmis AP poveikio aplinkai kategorijomis ar standartiniais AP poveikio vertinimo modeliais nepakankamai tiksliai apibūdinamas galimas organizacijos poveikis aplinkai, visi susiję svarbūs (kiekybiniai / kokybiniai) aplinkosaugos aspektai turi būti papildomai įtraukti kaip „papildoma informacija apie aplinką“. Apie papildomą informaciją apie aplinką turi būti pranešama atskirai nuo standartinio AP poveikio vertinimo rezultatų. Tačiau tokiu būdu neturi būti pakeičiami standartinių AP poveikio kategorijų privalomi vertinimo modeliai. Su šioms papildomomis kategorijoms susijusių modelių šaltiniai ir atitinkami rodikliai turi būti aiškiai nurodyti ir pagrįsti dokumentais.

Papildoma informacija apie aplinką turi būti:

— paremta informacija, kuri pagrįsta įrodymais, peržiūrėta ar patikrinta (pagal standarto ISO 14020 reikalavimus ir standarto ISO 14021:1999 5 punktą);

— konkreti, tiksli ir neklaidinanti;

— susijusi su tam tikru sektoriumi;

— jai taikoma tikrinimo procedūra;

— aiškiai pagrįsta dokumentais.

Duomenys apie tiesioginį teršalų išmetimą į jūros vandenį turi būti įtraukiami į papildomą informaciją apie aplinką (aprašo lygiu).

Jeigu OAP tyrimo interpretavimo etape naudojama papildoma informacija apie aplinką, šiuo atveju visi rengiant šią informaciją būtini duomenys turi atitikti tuos pačius arba lygiaverčius kokybės reikalavimus, taikomus duomenims, naudojamiems apskaičiuojant OAP rezultatus (žr. 5.6 skirsnį (50)).

Papildoma informacija apie aplinką turi būti susijusi tik su aplinkosauginiais klausimais. Informacija ir nurodymai, pvz., organizacijos saugos lapai, kurie nėra susiję su aplinkosauginiu organizacijos veiksmingumu, neturi būti įtraukiami į OAP tyrimą. Taip pat neturi būti įtraukiama su teisiniais reikalavimais susijusi informacija.

Papildomi oapst rengimui taikytini reikalavimai

OAPS taisyklėse turi būti nurodyta:

Bet kokia papildoma informacija apie aplinką, kuri turi būti įtraukiama į OAP tyrimą arba kurią rekomenduojama pateikti, nes ji susijusi su atitinkamu sektoriumi. Apie tokią papildomą informaciją apie aplinką turi būti pranešama atskirai nuo standartinio AP poveikio vertinimo rezultatų (žr. 2 lentelė. Standartinės AP poveikio kategorijos (su atitinkamais AP poveikio kategorijos rodikliais) ir atliekant OAP tyrimus taikomi AP poveikio vertinimo modeliaię). Visi šios papildomos informacijos apie aplinką modeliai ir prielaidos turi būti pagrindžiami reikiamais aiškiais dokumentais ir pateikiami tikrinti. Papildoma informacija apie aplinką gali aprėpti (sąrašas nėra išsamus):

— kitas sektoriui tinkamas poveikio aplinkai kategorijas;

— kitus svarbius metodus, kurie naudojami į Išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą įtrauktų srautų apibūdinimui, jeigu standartiniame metode nenumatyti tam tikrų srautų (pvz., cheminių medžiagų grupių) apibūdinimo koeficientai (AK);

— aplinkosauginius rodiklius ar su produktais susijusius atsakomybės rodiklius (pvz., EMAS pagrindinius rodiklius arba Visuotinę ataskaitų teikimo iniciatyvą (GRI));

— energijos vartojimo per visą gyvavimo ciklą duomenis (pagal pirminės energijos šaltinius), atskirai apskaitant iš atsinaujinančių išteklių pagamintos energijos vartojimą;

— tiesioginio energijos vartojimo per visą gyvavimo ciklą duomenis (pagal pirminės energijos šaltinius), atskirai apskaitant iš atsinaujinančių išteklių pagamintos energijos vartojimą;

— gamybos etapams: į IUCN Raudonąją knygą įrašytų rūšių ir į nacionalinį saugomų rūšių sąrašą įtrauktų rūšių, kurių buveinės yra vietovėse, kurioms vykdoma veikla daro poveikį, skaičių (pagal išnykimo rizikos lygį);

— veiklos, produktų ir paslaugų daromo didelio poveikio biologinei įvairovei saugomose vietovėse ir biologinei įvairovei labai svarbiose vietovėse, kurios nepriskirtos saugomoms vietovėms, aprašymą;

— bendrą atliekų masę (pagal atliekų rūšį) ir jų šalinimo metodą;

— vežamų, importuojamų, eksportuojamų ar apdorojamų atliekų, kurios pagal Bazelio konvencijos I, II, III ir VIII priedus laikomos pavojingomis, masę ir tarptautiniu mastu vežamų atliekų procentinę dalį;

— informaciją apie poveikio aplinkai vertinimus (PAV) ir cheminės rizikos vertinimus;

— įtraukimo / atmetimo pagrindimą.

Be to, OAPS taisyklėse turi būti nustatytas tinkamas intensyvumo rodiklių vienetas, kuris reikalingas tam tikriems pranešimų teikimo tikslams.

4.7. Prielaidos ir apribojimai

Atliekant OAP tyrimus gali atsirasti keli galimybes atlikti analizę ribojantys aspektai, todėl šiuo atveju tektų daryti prielaidas. Pavyzdžiui, bendrieji duomenys (51), kurie tik iš dalies tinkami apibūdinti organizacijos faktines aplinkybes, gali būti pritaikyti, kad tinkamiau apibūdintų organizaciją.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Apie visus apribojimus ir prielaidas turi būti aiškiai pranešama.

Papildomi oapst rengimui taikytini reikalavimai

Į OAPST turi būti įtraukti su sektoriumi susiję apribojimai ir apibrėžiamos apribojimams pašalinti būtinos prielaidos.

5. IŠTEKLIŲ NAUDOJIMO IR TERŠALŲ IŠMETIMO APRAŠO RENGIMAS IR REGISTRAVIMAS (APRAŠO ETAPAS)

5.1. Bendrieji dalykai

Turi būti parengiamas visų medžiagų / energijos išteklių įvedinių / išvedinių bei į orą, vandenį ir dirvožemį išmetamų teršalų aprašas, kuriuo remiantis būtų modeliuojamas OAP. Šis aprašas – išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašas – rengiamas atsižvelgiant į visas prekes / paslaugas, kurias apibūdina apibrėžtas organizacijos produktų rinkinys. Organizacijos lygiu minėtas aprašas aprėpia visus įvedinius ir išvedinius, susijusius su nuosavais ir (arba) valdomais procesais, kurie prisideda prie organizacijos ribose teikiamo produktų rinkinio. Analizės lygiu, jeigu pirmesni ir tolesni procesai / srautai įtraukiami į OAP ribas, minėtas aprašas apima visus procesus / srautus, susijusius su visais produktų rinkinio gyvavimo ciklo etapais.

Teoriškai organizacijos veikla turėtų būti aprašoma naudojant konkretaus įrenginio ar produkto duomenis (t. y. kuriamas tikslus gyvavimo ciklo modelis, apibūdinant, jeigu reikia, tiekimo grandinę, naudojimo ir gyvavimo ciklo pabaigos etapus). Praktiškai paprastai vadovaujamasi tokia taisykle: į apibrėžtas organizacijos ribas įtrauktiems procesams turi būt naudojami tiesiogiai surinkti, konkretaus įrenginio aprašo duomenys, išskyrus atvejus, kai bendrieji duomenys yra reprezentatyvesni arba tinkamesni. Į organizacijos ribas nepatenkantiems procesams, prie kurių duomenų neturima tiesioginės prieigos, paprastai naudojami bendrieji duomenys. Tačiau šiuo atveju verta mėginti gauti prieigą prie tiekėjų tiesiogiai surinktų duomenų, visų pirma aplinkosauginiu atžvilgiu svarbių procesų duomenų. Konkrečių ir bendrųjų duomenų naudojimo ir rinkimo reikalavimai išsamiai aprašyti atitinkamai 5.7. ir 5.8 skirsniuose.

Bendrieji duomenys yra iš trečiųjų šalių gyvavimo ciklo inventorinės analizės duomenų bazių, vyriausybinių ar sektoriaus asociacijų ataskaitų, statistinių duomenų bazių, pagal tarpusavio vertinimo procedūrą patikrintos literatūros ar kitų šaltinių surinkti duomenys. Jie naudojami, kai konkrečių duomenų neturima arba jie yra netinkami. Visi tokie duomenys turi atitikti šiose OAP gairėse nustatytus duomenų kokybės reikalavimus.

Išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo apraše srautai turi būti klasifikuojami taip:

— pirminiai srautai – (standarto ISO 14040:2006, 3.12 punktas) „iš aplinkos į tiriamąją sistemą patenkanti prieš tai žmogaus nepakeista medžiaga ar energija arba tiriamąją sistemą paliekanti medžiaga ar energija, kuri išmetama į aplinką ir daugiau žmogaus nebekeičiama“. Pirminiai srautai, pvz., yra iš gamtos išgauti ištekliai ar į orą, vandenį ar dirvožemį išmetami teršalai, kurie tiesiogiai susiję su AP poveikio kategorijų apibūdinimo koeficientais;

— nepirminiai (arba sudėtingieji) srautai, kuriems priskiriami visi likusieji įvediniai (pvz., elektros energija, medžiagos, vežimo procesai) ir išvediniai (pvz., atliekos, šalutiniai produktai) sistemoje ir kuriems būtina taikyti kitus modeliavimo veiksmus, kad šie srautai būtų paversti pirminiais srautais.

Visi nepirminiai į Išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą įtraukti srautai turi būti paverčiami pirminiais srautais. Pavyzdžiui, apie atliekų srautus neturi būti pranešama vien nurodant namų ūkio atliekų ar pavojingų atliekų masę kilogramais – šiems srautams dar turi būti priskirti į vandenį, orą ir dirvožemį išmetami teršalai, susidarantys apdorojant kietąsias atliekas. Tai būtina siekiant užtikrinti OAP tyrimų palyginamumą. Taigi, rengti išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą baigiama tuomet, kai visi srautai tampa pirminiais srautais.

Patarimas. Dokumentais pagrįsti duomenų rinkimo procesą yra naudinga siekiant pagerinti ilgalaikę duomenų kokybę, ruošiantis kritiniam tikrinimui (52) ir persvarstant būsimus organizacijos aprašus, kad būtų atsižvelgta į organizacijos veiklos pokyčius. Siekiant užtikrinti, kad visa atitinkama informacija būtų pagrįsta dokumentais, gali būti pravartu aprašo rengimo pradžioje parengti duomenų valdymo planą (žr. II priedą).

OAP tyrimui skirtą išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą galima parengti taikant dviejų etapų procedūrą, kuri apima atrinkimo etapą ir užbaigimo etapą. Tai pavaizduota 3 schemoje. Pirmojo etapo taikyti neprivaloma, tačiau primygtinai rekomenduojama.

3 schema

Dviejų etapų procedūra, taikoma sudarant išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą (atrinkimo etapas primygtinai rekomenduojamas, bet nėra privalomas)

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Visi į apibrėžtas sistemos ribas įtraukti su gyvavimo ciklo etapais susiję naudojami ištekliai ir išmetamieji teršalai turi būti įrašomi į išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą. Srautai turi būti skirstomi į „pirminius srautus“ ir „nepirminius srautus (t. y. sudėtinguosius) srautus“. Visi nepirminiai į išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą įtraukti srautai turi būti paverčiami pirminiais srautais.

5.2. Atrinkimo etapas

Pradinis „atrinkimo lygio“ išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašas primygtinai rekomenduojamas. Šis atrinkimo etapas padeda tinkama linkme nukreipti duomenų rinkimą ir geriau pasirinkti duomenų kokybės prioritetus rengiant išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašą.

OAP tyrimams taikytini reikalavimai

Turėtų būti sudaromas pradinis „atrinkimo lygio“ išteklių naudojimo ir teršalų išmetimo aprašas – tai daryti primygtinai rekomenduojama. Jeigu taikomas atrinkimo etapas, turi būti naudojami 5.6 skirsnyje apibrėžtus duomenų kokybės reikalavimus atitinkantys lengvai prieinami konkretūs ir (arba) bendrieji duomenys. Visi atrinkimo procedūros netaikymo tiekimo grandinės etapams atvejai turi būti aiškiai pagrindžiami, jiems taikoma tikrinimo procedūra, taip pat aptariamas tokio netaikymo poveikis galutiniams rezultatams.

Kad būtų galima parengti aplinkosauginiu atžvilgiu galimai svarbių procesų kokybinius aprašus, renkant duomenis apie tiekimo grandinės etapus, kuriems nenumatyta atlikti AP poveikio vertinimo (pavyzdžiui, tarpinių produktų naudojimo etapas, taikomas atliekant gavybos–gamybos etapo OAP analizę), atrinkimo etape vadovaujamasi esama literatūra ir kitais šaltiniais. Šie kokybiniai aprašai turi būti įtraukiami į papi