LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 281/1

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2008–2012 m. Kipro stabilumo programos

2009/C 281/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

(1) 2009 m. balandžio 27 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2008–2012 m. Kipro stabilumo programą.

(2) Pastaraisiais metais Kipro ekonomika sparčiai augo – vidutiniškai apie 4 % – beveik visiško užimtumo ir nedidelės infliacijos sąlygomis. Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpine prognoze, 2008 m. BVP augimas šiek tiek sulėtėjo ir siekė 3,7 %. Mažėjant užsienio paklausai, numatoma, kad 2009 m. BVP augimas sulėtės ir sieks kiek daugiau nei 1 %, o 2010 m. BVP augimo rodiklis liks teigiamas, tačiau mažesnis už potencialų. Nuo 2008 m. pabaigos Kipro valdžios institucijos, vadovaudamosi Europos ekonomikos atgaivinimo planu (EEAP), patvirtino įvairias fiskalines priemones ekonominei veiklai 2009 m. skatinti, kurių vertė – 1,5 % BVP. Valstybės finansų padėtį aštrins ne tik šios diskrecinės priemonės, bet ir ekonominės veiklos sulėtėjimas bei augimo struktūra, kuriai būdingos mažesnės mokestinės pajamos. Be to, palyginti su kitomis pasaulio šalimis, Kipro grynasis skolinimasis yra didelis, o tai reiškia ne tik tai, kad privačiojo sektoriaus grynosios santaupos nėra didelės, bet ir tai, kad prastėja valdžios sektoriaus grynoji pozicija. Taigi Kiprui tenka uždavinys skatinti augimą esant dideliam ir užsitęsusiam pasauliniam ekonomikos nuosmukiui ir kartu spręsti esamo makroekonominio disbalanso problemą toliau vykdant griežtą fiskalinę politiką. Ilgainiui šaliai teks didinti valstybės finansų tvarumą atsižvelgiant į visuomenės senėjimą.

(3) Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realiojo BVP augimas nuo 3,8 % 2008 m. sulėtės iki 2,1 % 2009 m., o per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 3 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas palankiomis 2009 m. ir vėlesnių metų augimo prielaidomis. Visų pirma numatomas augimo struktūros pasikeitimas taip, kad turėtų būti mažiau neigiamas grynojo eksporto poveikis, grindžiamas teigiamu eksporto augimu 2009 m., o tai atrodytų optimistiška atsižvelgiant į pasaulinės prekybos ir pagrindinių Kipro prekybos partnerių ekonomikos augimo sulėtėjimą. Be to, po 2009 m. numatomos teigiamos privataus vartojimo ir investicijų tendencijos. Remiantis laipsnišku prekių balanso deficito mažėjimu, programoje numatomas lėtas užsienio prekybos deficito mažėjimas – nuo 12,4 % BVP 2008 m. iki 10,2 % BVP 2012 m., o tai dera su lėtesniu vidaus paklausos augimu. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos.

(4) Apskaičiuota, kad 2008 m. valdžios sektoriaus biudžeto perteklius sumažės iki 1 %, palyginti su 3,4 % BVP 2007 m., o struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, perskaičiuotas Komisijos tarnybų remiantis programoje pateikta informacija) sumažės nuo 3,5 % BVP iki 0,75 %. Šie pokyčiai iš esmės rodo nesurenkamas pajamas dėl sulėtėjusios veiklos nekilnojamojo turto sektoriuje ir, mažesniu mastu, išlaidų perviršį. Konkrečiai, dėl subsidijų ir kitų išlaidų išlaidos padidėjo maždaug po 0,5 procentinio punkto BVP. Iš jų didesnės išlaidos sietinos su sausra ir kitomis susijusiomis išlaidomis vandens tiekimui užtikrinti, taip pat 0,75 procentinio punkto BVP sudaro kompensacijos ūkininkams. Be to, dėl socialinių pervedimų ir kitų socialinės sanglaudos priemonių (skirtų pensininkams, neįgaliesiems ir kitiems socialinės paramos gavėjams) išlaidos papildomai padidėjo beveik 0,5 procentinio punkto BVP. Vis dėlto 2008 m. perteklius viršija 2007 m. stabilumo programoje nustatytą siektiną 0,5 % BVP vertę, nes prie to prisidėjo didesnės nei planuota pajamos, mažesni palūkanų mokėjimai ir teigiamas 2007 m. bazės efektas, kai galutinis biudžeto perteklius išaugo iki 3,4 % BVP, palyginti su planuotu 1,5 % BVP dydžiu. Nors struktūrinis balansas labai sumažėjo netekus pajamų dėl augimo struktūros poveikio, apskritai fiskalinė politika buvo procikliška esant vis dar palankioms ekonominėms sąlygoms.

(5) Atnaujintoje programoje nurodytas 2009 m. biudžeto tikslas – 0,8 % BVP deficitas; tai iš esmės atitinka Komisijos tarnybų tarpinę prognozę. Palyginti su biudžeto tikslu – 1 % BVP pertekliumi, užsibrėžtu 2009 m. biudžeto įstatyme (kurį Parlamentas patvirtino 2008 m. gruodžio 18 d.), šis rodiklis sumažintas 1,75 procentinio punkto BVP. Taip yra dėl to, kad sumažintos bendrųjų pajamų projekcijos, ir tai atitinka lėtesnio augimo perspektyvas. Atnaujintoje programoje numatoma, kad 2009 m. pajamų ir BVP santykis, palyginti su 2008 m. rezultatu, sumažės 1,5 procentinio punkto daugiausia dėl sulėtėjusios veiklos nekilnojamojo turto sektoriuje ir sumažėjusio įmonių pelningumo, taip pat dėl to, kad nebus dividendų pajamų iš pusiau vyriausybinių organizacijų. Numatoma, kad tik šiek tiek padidės viešosios išlaidos. Didesni socialiniai pervedimai išlyginami sutaupant lėšų sumažėjus palūkanų mokėjimams. Apskritai fiskalinės politikos kryptys 2009 m. bus ekspansinės, kaip ir siūloma EEAP, ir sudarys 1,5 % BVP.

(6) Programoje numatoma, kad nominalusis deficitas laipsniškai didės – nuo siektino 0,8 % BVP 2009 m. iki 2,2 BVP 2012 m. Kartu mažės pirminis perteklius – nuo 1,5 % BVP 2009 m. iki 0,2 % BVP 2011 m., o 2012 m. atsiras 0,2 % BVP deficitas. Struktūrinio deficito rodikliai prastės nuo 0,75 % BVP deficito 2009 m. iki maždaug 2 % BVP deficito 2012 m., nors ir numatomas spartus augimas. Remiantis bendrai sutarta metodika, iš struktūrinio balanso matyti, kad gerokai nukrypstama nuo vidutinės trukmės tikslo – struktūrinio biudžeto balanso nuo 2009 m. užtikrinimo. Numatomas fiskalinio deficito padidėjimas daugiausia aiškinamas tuo, kad padidės einamosios pirminės išlaidos, visų pirma socialinės išmokos, darbo užmokestis ir kitos išlaidos. Numatoma, kad dėl ilgalaikio pirminio pertekliaus, kuris vis dėlto sparčiai mažės, bendroji valdžios sektoriaus skola, kuri, remiantis skaičiavimais, 2008 m. siekė 49,3 % BVP, 2012 m. sumažės iki 44,2 % BVP.

(7) Gresia rizika, kad biudžeto rezultatai bus prastesni. Visų pirma atnaujintoje programoje pateiktas makroekonominis scenarijus yra grindžiamas programos laikotarpiu palankiomis ekonomikos augimo prielaidomis. Kiek tai susiję su pajamomis, valstybės finansų rizika, visų pirma 2009–2010 m., yra didesnė, negu buvo kelerius ankstesnius metus, ir susijusi su galimu staigesniu ekonomikos augimo sulėtėjimu ir persiorientavimu į augimą, kuriam būdingos ne tokios didelės mokestinės pajamos. Atsižvelgiant į numatomą ekonominės veiklos sulėtėjimą ir į spaudimą skatinti vidaus paklausą didinant viešąsias išlaidas, yra nemaža rizika, kad išlaidos gali būti didesnės nei planuota. Atsižvelgiant į riziką, kad pasikeis makroekonominis scenarijus ir nepavyks pasiekti biudžeto tikslų, skolos santykio raida gali būti ne tokia palanki kaip planuota atnaujintoje programoje.

(8) Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra daug didesnis už ES vidurkį pirmiausia dėl palyginti smarkaus pensijų išlaidų, palyginti su visu BVP, didėjimo per ateinančius dešimtmečius iš dalies dėl to, kad pensijų sistema tebėra kuriama. Programoje pateikta neseniai patvirtinta pensijų reforma, dėl kurios turėtų sumažėti pensijų išlaidų augimas. Tačiau kol atnaujintų projekcijų galutinai nepatvirtino Ekonominės politikos komitetas, jas galima laikyti tik nacionalinėmis projekcijomis. Nors 2008 m. biudžeto būklė iš dalies turėjo kompensuoti numatomą ilgalaikį visuomenės senėjimo poveikį biudžetui, dėl programoje numatomos biudžeto raidos rezultatas bus priešingas. Jei vidutinės trukmės laikotarpiu pavyktų pagerinti pirminį balansą ir įgyvendinti papildomas priemones, kuriomis siekiama apriboti smarkų su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, valstybės finansų tvarumui kylanti rizika ilgainiui būtų mažesnė.

(9) Sparčiai augant ekonomikai, Kipro biudžeto sistemai iki šiol buvo būdingas biudžeto tikslų viršijimas. Pastaraisiais metais sistema pagerėjo, nes buvo priimta Finansų valdymo apskaitos sistema (FIMAS), nuo 2006 m. buvo laipsniškai diegiama trejų metų vidutinės trukmės biudžeto sistema (MTBF), o nuo 2007 m. biudžeto sudarymas grindžiamas programomis ir rezultatais. Dėl ligšiolinės praktikos, kai tais pačiais metais buvo priimami papildomi biudžetai, einamosios išlaidos buvo didesnės už numatytas perskirstyti lėšas. Remiantis programa, šios praktikos bus atsisakyta visapusiškai įgyvendinus naują biudžeto sudarymo sistemą, todėl biudžeto sudarymo procesas bus veiksmingesnis ir efektyvesnis, ir tai padės riboti išlaidas. Dėl naujo biudžeto sudarymo proceso taip pat atsiras patikimas išlaidų perskirstymo pagrindas siekiant daugiau lėšų skirti augimą skatinančiai veiklai nenukrypstant nuo nacionalinėje reformų programoje nustatytų prioritetų. Tačiau šią naują sistemą dar tik pradedama įgyvendinti; numatoma, kad ji visiškai veiks tik 2012 m.

(10) Kipro vyriausybė nėra patvirtinusi specialių priemonių paketo finansų sektoriui stabilizuoti. Tačiau, siekiant didinti pasitikėjimą bankų sistema, indėlių garantija padidinta nuo 40 000 EUR iki 100 000 EUR. Be to, 2009 m. sausio mėn. pradžioje vyriausybė, siekdama finansuoti trumpalaikius (pinigų srautų) poreikius ir padidinti bankų sistemos likvidumą, išleido iždo vekselius, kurių išpirkimo terminas 2009 m. spalio mėn., kuris vėliau buvo pratęstas iki 2009 m. gruodžio mėn. Bendra šios priemonės vertė siekia apie 1,4 mlrd. EUR (8 % BVP), o maždaug pusė sumos bus padėta į bankus ir kredito įstaigas.

(11) Reaguodama į ekonomikos nuosmukį Kipro Vyriausybė priėmė diskrecines fiskalines priemones. 2009 m. skatinamųjų priemonių paketas atitinka EEAP ir yra tinkamas atsakas į ekonomikos nuosmukį, kuriuo laikinai remiama ekonominė veikla 2009 m. bendros biudžeto išlaidos siekia maždaug 1,5 % BVP; iš jų 0,25 procentinio punkto jau įtraukta į 2009 m. biudžetą. Taip siekiama sušvelninti krizės poveikį labiausiai pažeidžiamuose ekonomikos sektoriuose, visų pirma statybos (1,25 % BVP) ir turizmo (maždaug 0,25 % BVP). Vyriausybė taip pat patvirtino tikslinę priemonę, skirtą užtikrinti paskolų palankiomis sąlygomis teikimą mažas pajamas gaunančioms šeimoms pagrindiniam būstui įsigyti; apskaičiuota, kad dėl šios priemonės poveikio 2009–2013 m. skola padidės maždaug 1 % BVP. Apskritai šis paketas yra priimtas laiku, tikslingas ir laikino pobūdžio. Jis iš esmės atitinka pagrindinius trumpalaikės perspektyvos politikos tikslus. Į atnaujintą programą taip pat įtrauktos kelios struktūrinės priemonės, kurios yra ilgalaikių politinių reformų darbotvarkės dalis, tačiau padeda spręsti dabartines dėl ekonomikos nuosmukio iškilusias problemas. Šios priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. Jomis siekiama didinti augimo potencialą, konkurencingumą ir skatinti fizinį bei žmogiškąjį kapitalą.

(12) Visu programos laikotarpiu bendra fiskalinė politika bus ekspansinio pobūdžio. Būtent, nuo 2009 m. labai padidėja fiskalinis deficitas, o tai reiškia, kad gerokai nukrypstama nuo vidutinės trukmės tikslo, ir tai kelia problemų atsižvelgiant į Kipro ekonomikos didelį išorės disbalansą. Atsižvelgiant į tai, kad vidutinės trukmės laikotarpiu yra rizika, kad nepavyks pasiekti užsibrėžtų tikslų, biudžeto rodikliai gali būti prastesni nei planuota. Kadangi, palyginti su kitomis pasaulio šalimis, Kipro grynasis skolinimasis yra didelis, o fiskalinių priemonių taikymo galimybės yra ribotos, tolesnis fiskalinės padėties blogėjimas paskutiniaisiais programos metais nedera su šalies disbalanso koregavimu ir aktyviu vidutinės trukmės tikslo siekimu.

(13) Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikti visi privalomi ir beveik visi neprivalomi duomenys (3).

Daroma bendra išvada, kad dėl reikšmingų skatinimo priemonių, 2009 m. priimtų pagal EEAP, fiskalinė politika 2009 m. bus ekspansinė. Numatoma, kad ateinančiais metais fiskalinis balansas toliau blogės. Dėl to laisvesnė fiskalinė politika nepateisinama atsižvelgiant į palyginti geras ekonomines perspektyvas ir didelį išorės disbalansą. Be to, atsižvelgiant į staigų pasaulio ekonominės aplinkos pablogėjimą, kai programos makroekonominio scenarijaus augimo prielaidos yra palankios, biudžeto strategijai kyla nemaža neigiama rizika. Atsižvelgiant į didelį išorės disbalansą, svarbiausias prioritetas būtų toliau laikytis griežtos politikos ir didinti fiskalinį tvarumą. Todėl Kipro fiskalinės politikos svarbiausias uždavinys – kontroliuoti einamąsias išlaidas ir vengti procikliškumo. Be to, valstybės finansų kokybės gerinimas taip pat svarbus sklandžiam ekonomikos sureguliavimui, turint omenyje jos disbalansą.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą, Kipras raginamas:

i) įgyvendinti planuojamą 2009 m. fiskalinę politiką, atitinkančią EEAP ir SAP, tuo pat metu vengiant tolesnio valstybės finansų būklės blogėjimo 2009 m. palyginti su tikslu;

ii) ribojant išlaidų augimą 2010 m. ir vėlesniais metais sustabdyti numatomą fiskalinio deficito didėjimą, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų užtikrinta patikima fiskalinė būklė;

iii) atsižvelgiant į numatomą visuomenės senėjimo poveikį valdžios sektoriaus išlaidoms, didinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą įgyvendinant pensijų ir sveikatos priežiūros sistemų reformas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

2007 2008 2009 2010 2011 2012 Realusis BVP (pokytis, %) 2009 m. sausio mėn. SP 4,4 3,8 2,1 2,4 3,0 3,2 2009 m. sausio mėn. COM 4,4 3,6 1,1 2,0 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 4,2 4,1 4,0 4,0 4,0 nėra duomenų SVKI infliacija (%) 2009 m. sausio mėn. SP 2,2 4,4 2,0 2,5 2,5 2,5 2009 m. sausio mėn. COM 2,2 4,4 2,0 2,3 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 2,2 2,5 2,0 2,0 2,0 nėra duomenų Gamybos apimties atotrūkis (4) (% potencialiojo BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 0,2 0,8 -0,1 -0,6 -0,5 -0,2 2009 m. sausio mėn. COM (5) 1,1 1,9 0,5 0,1 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP -0,7 -0,6 -0,6 -0,4 nėra duomenų nėra duomenų Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP -11,7 -12,4 -12,1 -11,5 -10,9 -10,2 2009 m. sausio mėn. COM -9,7 -13,2 -11,8 -10,8 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP -6,6 -6,5 -6,3 -5,9 -5,6 nėra duomenų Valdžios sektoriaus pajamos (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 46,4 45,3 43,8 44,0 44,4 44,8 2009 m. sausio mėn. COM 46,4 45,6 44,1 44,1 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 45,9 44,3 44,5 44,6 44,7 nėra duomenų Valdžios sektoriaus išlaidos (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 42,9 44,3 44,6 45,5 46,3 47,1 2009 m. sausio mėn. COM 42,9 44,7 44,7 45,1 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 44,4 43,8 44,0 44,0 44,1 nėra duomenų Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 3,4 1,0 -0,8 -1,4 -1,9 -2,2 2009 m. sausio mėn. COM 3,4 1,0 -0,6 -1,0 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 1,5 0,5 0,5 0,7 0,7 nėra duomenų Pirminis balansas (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 6,5 3,9 1,5 0,8 0,2 -0,2 2009 m. sausio mėn. COM 6,5 3,9 1,8 1,2 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 4,7 3,4 2,9 2,9 2,8 nėra duomenų Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4) (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 3,4 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 2009 m. sausio mėn. COM 3,0 0,2 -0,8 -1,1 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 1,8 0,7 0,7 0,8 0,7 nėra duomenų Struktūrinis balansas (6) (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 3,4 0,7 -0,8 -1,2 -1,7 -2,1 2009 m. sausio mėn. COM 3,0 0,2 -0,8 -1,1 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 0,3 0,7 0,7 0,8 0,7 nėra duomenų Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) 2009 m. sausio mėn. SP 59,4 49,3 46,8 45,4 44,2 44,2 2009 m. sausio mėn. COM 59,4 48,1 46,7 45,7 nėra duomenų nėra duomenų 2007 m. gruodžio mėn. KP 60,0 48,5 45,3 43,8 40,5 nėra duomenų Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

(1) OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Vertinant daugiausia atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. prognozę, taip pat į kitą vėliau gautą informaciją.

(3) Visų pirma nepateikti pirminių pajamų ir pervedimų balanso duomenys.

(4) Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5) Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 3, %, 2,8 %, 2,6 % ir 2,4 % atitinkamai 2007–2010 m.

(6) Pagal ciklą pakoreguotas balansas neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. Pagal naujausią programą ir Komisijos tarnybų sausio mėn. tarpinę prognozę vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių nenumatyta.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.