ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficialusis leidinys L 395 , 31/12/1992 p. 0021 - 0024

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 47 p. 0133

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 47 p. 0133



Tarybos sprendimas 1992 m. gruodžio 14 d. dėl Europos konvencijos dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos pakeitimų protokolo sudarymo (92/583/EEB) EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], kadangi sprendimu 78/923/EEB [3] Bendrija patvirtino Europos konvenciją dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos, toliau – Konvencija; kadangi Bendrija deponavo prisijungimo dokumentą; kadangi Europos Tarybos Ministrų komitetas 1991 m. lapkričio 15 d. priėmė Europos konvencijos pakeitimų protokolą, kad būtų atsižvelgta į technikos ir mokslo raidą gyvulininkystės srityje; kadangi dėl nacionalinių ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos įstatymų skirtumų gali susidaryti nevienodos konkurencijos sąlygos, o tai gali turėti netiesioginės įtakos deramam bendrosios rinkos veikimui; kadangi Konvencija apima klausimus, priklausančius bendros žemės ūkio politikos taikymo sričiai; kadangi tokiu būdu Bendrijos dalyvavimas padeda pasiekti jos tikslus; kadangi dėl to pakeitimų protokolas turėtų būti patvirtintas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Bendrijos vardu patvirtinamas Europos konvencijos dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos pakeitimų protokolas. Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas pagal Pakeitimų protokolo 6 straipsnio 4 dalį deponuoja patvirtinimo dokumentą. Priimta Briuselyje, 1992 m. gruodžio 14 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Gummer [1] OL C 337, 1992 12 21. [2] OL C 332, 1992 12 16, p. 24. [3] OL L 323, 1978 11 17, p. 12. -------------------------------------------------- PROTOCOL OF AMENDMENT TO THE EUROPEAN CONVENTION FOR THE PROTECTION OF ANIMALS KEPT FOR FARMING PURPOSES PROTOCOLE D'AMENDEMENT A LA CONVENTION EUROPEENNE SUR LA PROTECTION DES ANIMAUX DANS LES ELEVAGES J. GUMMER +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------
(4)

banko paslaugų sričiai Direktyvoje 2013/36/ES šiuo metu nustatytos tik bendrosios vidaus valdymo taisyklės ir operacinės rizikos nuostatos, kuriose nustatyti reikalavimai nenumatytų atvejų ir veiklos tęstinumo planams, kuriais netiesiogiai remiamasi sprendžiant IRT rizikos klausimus. Tačiau, siekiant IRT rizikos klausimą spręsti aiškiai ir nedviprasmiškai, reikalavimai nenumatytų atvejų ir veiklos tęstinumo planams turėtų būti iš dalies pakeisti, kad taip pat būtų įtraukti veiklos tęstinumo planai ir reagavimo ir veiklos atkūrimo planai, taikomi IRT rizikos atveju, laikantis Reglamente (ES) 2022/2554 nustatytų reikalavimų. Be to, vertinant operacinę riziką IRT rizika tik netiesiogiai įtraukiama į priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (SREP), kurį atlieka kompetentingos institucijos, o jos vertinimo kriterijai šiuo metu apibrėžti Europos priežiūros institucijos (Europos bankininkystės institucijos) (EBI), įsteigtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1093/2010 (13), gairėse dėl IRT rizikos vertinimo per priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo procesą (SREP). Siekiant suteikti teisinį aiškumą ir užtikrinti, kad bankų priežiūros institucijos veiksmingai nustatytų IRT riziką ir stebėtų, kaip ją valdo finansų sektoriaus subjektai pagal naująją skaitmeninės veiklos atsparumo sistemą, SREP taikymo sritis taip pat turėtų būti iš dalies pakeista, kad būtų aiškiai įtraukti Reglamente (ES) 2022/2554 nustatyti reikalavimai ir ji visų pirma apimtų riziką, nustatytą remiantis pranešimais apie didelius su IRT susijusius incidentus ir pagal tą reglamentą finansų sektoriaus subjektų atlikto skaitmeninės veiklos atsparumo testavimo rezultatais;
(7)

atliekant atnaujinimo paraiškų vertinimą, kuriame buvo atsižvelgta į pakaitalų buvimą ir pakeitimo socialinį bei ekonominį poveikį, padaryta išvada, kad lempų tipams, kuriems taikoma išimtis, jau yra pakankamai patikimų pakaitalų be gyvsidabrio ir kad gyvsidabrio pakeitimas šiose lempose yra moksliškai ir techniškai įmanomas. Be to, atliekant vertinimą buvo padaryta išvada, kad pakeitimo nauda aiškiai persvertų bet kokį neigiamą poveikį;
(27)

valstybės narės turėtų turėti galimybę nustatyti apatinę darbo užmokesčio ribą trečiųjų šalių piliečiams tam tikrą laikotarpį po mokslų baigimo. Tas laikotarpis turėtų būti taikomas kiekvieną kartą, kai trečiosios šalies pilietis įgyja šia direktyva reikalaujamą išsilavinimą, būtent 2011 m. ISCED 6, 7 ar 8 lygmenį arba, kai tinkama, EKS 6, 7 ar 8 lygmenis pagal atitinkamos valstybės narės teisę. Tas laikotarpis turėtų būti taikomas, kai trečiosios šalies pilietis prašo išduoti ES mėlynąją kortelę pirmą kartą arba prašo pratęsti jos galiojimą per trejus metus nuo atitinkamos kvalifikacijos įgijimo, be to, kai tas trečiosios šalies pilietis pateikia prašymą pratęsti ES mėlynosios kortelės galiojimą per 24 mėnesių laikotarpį nuo pirmos ES mėlynosios kortelės išdavimo. Pasibaigus šiems lengvatiniams laikotarpiams, kurie galėtų būti taikomi lygiagrečiai, galima pagrįstai tikėtis, kad jauni specialistai bus įgiję pakankamai profesinės patirties, kad jiems galėtų būti taikoma įprasta darbo užmokesčio riba. Bet kuriuo atveju ta apatinė darbo užmokesčio riba turėtų būti ne daugiau kaip 1,0 karto mažesnė už vidutinį metinį bruto darbo užmokestį atitinkamoje valstybėje narėje;
(12)

iš turimos informacijos galima spręsti, kad izotonitazeno vartojimas kelia žalą sveikatai dėl jo ūmaus toksiškumo ir dėl to, kad gali skatinti piktnaudžiavimą ar priklausomybę. Ši žala sveikatai laikoma pavojinga gyvybei. Be to, yra sunkaus fizinės ir psichinės būklės pablogėjimo bei didelio ligų plitimo, įskaitant per kraują plintančių virusų perdavimą, galimybė. Šie poveikiai, įskaitant priklausomybę, yra panašūs į kitų opioidinių analgetikų, kurie yra kontroliuojami tarptautiniu mastu, poveikius;
2.

Mėginių ėmimo dažnumas 1 lentelė. Minimalus atitikties stebėsenai skirto mėginių ėmimo ir analizės dažnumas Vandens tiekimo teritorijoje per dieną paskirstomo ar pagaminamo vandens tūris (žr. 1 ir 2 pastabas) m3 A grupės parametras mėginių skaičius per metus B grupės parametras mėginių skaičius per metus < 10 > 0 (žr. 4 pastabą) > 0 (žr. 4 pastabą) ≥ 10 ≤ 100 2 1 (žr. 5 pastabą) > 100 ≤ 1 000 4 1 > 1 000 ≤ 10 000 4 mėginiai pirmajai 1 000 m3 per dieną daliai + 3 mėginiai kiekvienam papildomam 1 000 m3 per dieną kiekiui ir jo daliai visame tiekiamo vandens tūryje (žr. 3 pastabą) 1 mėginys pirmajai 1 000 m3 per dieną daliai + 1 mėginys kiekvienam papildomam 4 500 m3 per dieną kiekiui ir jo daliai visame tiekiamo vandens tūryje (žr. 3 pastabą) > 10 000 ≤ 100 000 3 mėginiai pirmajai 10 000 m3 per dieną daliai + 1 mėginys kiekvienam papildomam 10 000 m3 per dieną kiekiui ir jo daliai visame tiekiamo vandens tūryje (žr. 3 pastabą) > 100 000 12 mėginių pirmajai 100 000 m3 per dieną daliai, + 1 mėginys kiekvienam papildomam 25 000 m3 per dieną kiekiui ir jo daliai visame tiekiamo vandens tūryje (žr. 3 pastabą) 1 pastaba. Vandens tiekimo teritorija yra geografiškai apibrėžta teritorija, kurioje žmonėms vartoti skirtas vanduo tiekiamas iš vienos ar daugiau geriamojo vandens vandenviečių ir kurioje vandens kokybė gali būti laikoma beveik vienoda. 2 pastaba. Tūris apskaičiuojamas kaip vienų kalendorinių metų vidurkis. Nustatant minimalų mėginių ėmimo dažnumą gali būti atsižvelgiama ne į vandens tūrį, o į vandens tiekimo teritorijos gyventojų skaičių, remiantis prielaida, kad vienas gyventojas per dieną suvartoja 200 l vandens. 3 pastaba. Nurodytas dažnumas apskaičiuojamas taip: pvz., 4 300 m3 per dieną = 16 mėginių A grupės parametrų atveju (keturi mėginiai pirmajai 1 000 m3 per dieną daliai + 12 mėginių papildomai 3 300 m3 per dieną daliai). 4 pastaba. Kalbant apie vandens tiekėjus, kurių atveju išimtis pagal 3 straipsnio 3 dalies b punktą nebuvo suteikta, valstybės narės nustato A ir B grupės parametrų minimalų mėginių ėmimo dažnumą, su sąlyga, kad pagrindinių parametrų stebėsena būtų vykdoma bent kartą per metus. 5 pastaba. Valstybės narės gali sumažinti mėginių ėmimo dažnumą su sąlyga, kad visų pagal 5 straipsnį nustatytų parametrų stebėsena vykdoma bent kartą per šešerius metus, taip pat stebėsena vykdoma tais atvejais, kai į vandens tiekimo sistemą yra įtraukiamas naujas vandens šaltinis arba yra padaromi tos sistemos pakeitimai ir dėl to yra tikėtinas galimas neigiamas poveikis vandens kokybei.
(76)

Europos standartai turėtų būti orientuoti į rinką, jais turėtų būti atsižvelgiama į viešąjį interesą, taip pat į politikos tikslus, aiškiai nurodytus Komisijos prašyme vienai ar daugiau Europos standartizacijos organizacijų parengti darniuosius standartus, ir būti pagrįsti bendru sutarimu. Jei darniųjų standartų nėra ir jeigu to reikia vidaus rinkos derinimo tikslais, Komisija turėtų turėti galimybę tam tikrais atvejais priimti įgyvendinimo aktus, kuriais būtų nustatytos šios direktyvos prieinamumo reikalavimų techninės specifikacijos. Galimybė nustatyti technines specifikacijas turėtų apsiriboti tik tokiais atvejais. Komisija turėtų turėti galimybę priimti technines specifikacijas, pavyzdžiui, tuomet, kai standartizacijos procesas sustabdytas dėl to, kad suinteresuotieji subjektai neranda bendro sutarimo arba nepagrįstai delsiama nustatyti darnųjį standartą, pavyzdžiui, dėl to, kad neužtikrinta reikalaujama kokybė. Komisija turėtų skirti pakankamai laiko nuo prašymo vienai ar daugiau Europos standartizacijos organizacijų parengti darniuosius standartus priėmimo iki su tuo pačiu prieinamumo reikalavimu susijusios techninės specifikacijos priėmimo. Komisijai neturėtų būti suteikta galimybė priimti technines specifikacijas, jeigu pirmiau ji nesiėmė veiksmų, kad prieinamumo reikalavimai būtų nustatyti per Europos standartizacijos sistemą, išskyrus atvejus, kai Komisija gali parodyti, kad techninės specifikacijos atitinka Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 II priede nustatytus reikalavimus;
(16)

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1 dalyje išvardytas turtas padengtųjų obligacijų sistemoje turėtų būti reikalavimus atitinkantis užtikrinamasis turtas. Užtikrinamasis turtas, kuris nebeatitinka to reglamento 129 straipsnio 1 dalyje nustatytų reikalavimų, turėtų toliau būti laikomas reikalavimus atitinkančiu užtikrinamuoju turtu pagal šios direktyvos 6 straipsnio 1 dalies b punktą, jei jis atitinka šios direktyvos reikalavimus. Kitas panašios aukštos kokybės užtikrinamasis turtas pagal šią direktyvą taip pat gali būti laikomas atitinkantis reikalavimus, jei toks užtikrinamasis turtas atitinka šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus, įskaitant reikalavimus įkeičiamam turtui, kuriuo užtikrinamas mokėjimo prašymas. Materialaus įkeičiamo turto atveju nuosavybės teisės turėtų būti registruotos viešame registre, kad būtų užtikrintas vykdymas. Tais atvejais, kai nėra viešo registro, valstybės narės turėtų turėti galimybę numatyti alternatyvią nuosavybės ir reikalavimų patvirtinimo formą, kuri būtų palyginama su ta, kuri taikoma viešai registruojant suvaržytą fizinį turtą. Kai valstybės narės naudoja tokią alternatyvią patvirtinimo formą, jos turėtų taip pat nustatyti nuosavybės ir reikalavimų pokyčių registravimo procedūrą. Kredito įstaigų pozicijos turėtų būti laikomos tinkamu naudoti užtikrinamuoju turtu pagal šios direktyvos 6 straipsnio 1 dalies a arba b punktą, priklausomai nuo to, ar jos tenkina Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio reikalavimus. Draudimo įmonių pozicijos taip pat turėtų būti laikomos tinkamu naudoti užtikrinamuoju turtu pagal šios direktyvos 6 straipsnio 1 dalies b punktą. Paskolos valstybinėms įmonėms, kaip apibrėžta Komisijos direktyvos 2006/111/EB (11) 2 straipsnio b punkte, arba jų garantuojamos paskolos, gali būti laikomos reikalavimus atitinkančiu užtikrinamuoju turtu, jei valstybinės įmonės teikia būtiniausias viešąsias paslaugas, kad išlaikytų ypatingos svarbos socialinę veiklą. Be to, tokios valstybinės įmonės turėtų teikti savo paslaugas pagal koncesiją arba gauti valdžios institucijos leidimą, joms turėtų būti taikoma viešoji priežiūra ir jos turėtų gauti pakankamai pajamų savo mokumui užtikrinti. Kai valstybės narės nusprendžia leisti naudoti turtą paskolų valstybinėms įmonėms arba tų įmonių garantuojamų paskolų pavidalu savo nacionalinėje sistemoje, jos turėtų deramai atsižvelgti į galimą poveikį konkurencijai leidžiant naudoti tokį turtą. Nepriklausomai nuo to, kas jų savininkas, kredito įstaigos ir draudimo įmonės neturėtų būti laikomos valstybinėmis įmonėmis. Be to, tuo tikslu valstybėms narėms turėtų būti leista savo nacionalinėse sistemose numatyti, kad tam tikras turtas neįtraukiamas į užtikrinamojo turto grupę. Kad padengtųjų obligacijų investuotojai galėtų geriau įvertinti padengtųjų obligacijų programos riziką, valstybės narės taip pat turėtų nustatyti rizikos diversifikavimo taisykles, susijusias su sudėtimi ir reikšminga koncentracija kalbant apie paskolų arba pozicijų skaičių užtikrinamojo turto grupėje ir sandorio šalių skaičių. Valstybės narės turėtų galėti nuspręsti, koks sudėties ir reikšmingos koncentracijos, reikalaujamos pagal nacionalinę teisę, lygis yra tinkamas;
3)

22 straipsnis papildomas šia dalimi: „Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, jei jos yra atsakingos už patvirtinto skelbimo subjekto (PSS), kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 600/2014 2 straipsnio 1 dalies 34 punkte taikant nukrypti leidžiančią nuostatą pagal to reglamento 2 straipsnio 3 dalį, arba patvirtinto pranešimų teikimo subjekto (PPTS), kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 1 dalies 36 punkte taikant nukrypti leidžiančią nuostatą pagal to reglamento 2 straipsnio 3 dalį, veiklos leidimų suteikimą ir tos veiklos priežiūrą, stebėtų to PSS arba PPTS veiklą siekdamos įvertinti, kaip laikomasi tame reglamente numatytų veiklos sąlygų. Valstybės narės užtikrina, kad būtų įdiegtos atitinkamos priemonės, pagal kurias kompetentingos institucijos galėtų gauti informaciją, būtiną siekiant įvertinti, ar PSS ir PPTS vykdo tas pareigas.“;
(18)

nustačius būtinuosius netaršių transporto priemonių viešojo pirkimo tikslus, kurie valstybių narių lygmeniu turi būti pasiekti per du referencinius laikotarpius iki 2025 m. ir iki 2030 m., politika rinkose, kuriose būtinos investicijos į mažataršį ir nulinės taršos judumą, turėtų tapti aiškesnė. Būtinieji tikslai remia netaršių transporto priemonių rinką visoje Sąjungoje. Jais numatoma laiko viešojo pirkimo procesams pritaikyti ir duodamas aiškus rinkos signalas. Be to, reikalaujant, kad pusė per tuos referencinius laikotarpius įsigyjamų autobusų būtinojo tikslo būtų įgyvendinta vykdant nulinės taršos autobusų viešuosius pirkimus, sustiprinamas įsipareigojimas mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro. Reikėtų pažymėti, kad troleibusai laikomi nulinės taršos autobusais, jeigu jie varomi tik elektra arba naudoja tik nulinės taršos galios pavarą, kai jie nėra prijungti prie tinklo, kitu atveju jie vis tiek laikomi netaršiomis transporto priemonėmis. Poveikio vertinime atkreipiamas dėmesys į tai, kad valstybės narės vis dažniau nustato nacionalinius tikslus, atsižvelgdamos į savo ekonominį pajėgumą ir problemos sunkumą. Skirtingoms valstybėms narėms turėtų būti nustatyti skirtingi tikslai, priklausomai nuo jų ekonominio pajėgumo (bendrojo vidaus produkto vienam gyventojui) ir taršos poveikio (miesto gyventojų tankio). Šiai direktyvai atliktas teritorinio poveikio vertinimas parodė, kad poveikis Sąjungos regionuose bus tolygus;
(20)

oksiranas atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenas kriterijus laikantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenas pagal Direktyvos 2004/37/EB prasme. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti to kancerogeno ribinę vertę. Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas nustatė, kad didelis oksirano kiekis gali patekti per odą. Todėl tikslinga nustatyti oksirano ribinę vertę ir nustatyti, jog būtina pastaba, kad didelis kiekis gali patekti per odą;
(18)

trečiosios šalies piliečiai, kurie teikia prašymus dėl priėmimo stažuotojais, turėtų pateikti įrodymus, kad jie per dvejus metus iki savo paraiškos pateikimo dienos yra įgiję aukštąjį išsilavinimą arba studijuoja trečiojoje šalyje, o po šių studijų įgyjamas aukštasis išsilavinimas. Jie turėtų taip pat pateikti stažuotės susitarimą, kuriame aprašoma stažuotės programa, jos mokymo tikslai arba mokymo komponentai, jos trukmė bei sąlygos, kuriomis stažuotojas bus prižiūrimas, ir kuriuo patvirtinama, kad jis iš tiesų vyksta stažuotis ir juo nebus naudojamasi kaip įprastiniu darbuotoju. Be to, priimančiųjų subjektų gali būti pareikalauta patvirtinti, kad stažuote nepakeičiama darbo vieta. Kai nacionalinėje teisėje, stažuotojų kolektyvinėse sutartyse ar praktikoje jau yra numatytos konkrečios sąlygos, valstybės narės turėtų turėti galimybę reikalauti, kad trečiųjų šalių piliečiai, kurie teikia prašymus dėl priėmimo stažuotojais, tenkintų tas konkrečias sąlygas;
2)

įrašomas šis 31a punktas: „31a. Švinas, kadmis, šešiavalentis chromas ir polibrominti difenileteriai (PBDE) iš medicinos prietaisų, įskaitant in vitro diagnostikos medicinos prietaisus, elektroninius mikroskopus ir jų priedus, paimtose ir jiems remontuoti arba atnaujinti naudojamose atsarginėse dalyse, su sąlyga, kad pakartotinis naudojimas vyksta uždaros patikrinamos grandinės principu veikiančioje „verslas verslui“ surinkimo sistemoje ir kad vartotojui visada pranešama apie dalių pakartotinį panaudojimą. Nustoja galioti: a) 2021 m. liepos 21 d. – dėl naudojimo kituose nei in vitro diagnostikos medicinos prietaisuose; b) 2023 m. liepos 21 d. – dėl naudojimo in vitro diagnostikos medicinos prietaisuose; c) 2024 m. liepos 21 d. – dėl naudojimo elektroniniuose mikroskopuose ir jų prieduose.“
b)

I priedo I skirsnio b ir c punktuose, I priedo II skirsnio b ir c punktuose arba II priedo b ir c punktuose nustatytų reikalavimų neatitinkantys kazeinai ir kazeinatai nebūtų naudojami maistui gaminti ir tais atvejais, kai jais prekiaujama teisėtai kitais tikslais, būtų pavadinami ir ženklinami taip, kad pirkėjas nebūtų suklaidintas dėl jų rūšies, kokybės ar paskirties.
(1)

siekiant užtikrinti aukštą vaikų apsaugos nuo žaislams gaminti naudojamų medžiagų keliamo pavojaus lygį, Direktyvoje 2009/48/EB nustatyti tam tikri reikalavimai, susiję su cheminėmis medžiagomis, kaip antai medžiagomis, priskiriamomis kancerogeninėms, mutageninėms arba toksiškoms reprodukcijai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (2), alerginėmis kvapiosiomis medžiagomis ir tam tikrais elementais. Be to, Direktyva 2009/48/EB Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti tikslias ribines cheminių medžiagų, naudojamų gaminti žaislams, skirtiems jaunesniems nei 36 mėnesių vaikams ir kitiems žaislams, skirtiems dėti į burną, vertes, siekiant užtikrinti tinkamą apsaugos lygį žaisluose, kuriuos naudojant gali kilti didelis pavojus. Tokios ribinės vertės nustatomos jas įtraukiant į Direktyvos 2009/48/EB II priedo C priedėlį;
(7)

ne visos valstybės narės numatė baudžiamąsias sankcijas už kai kurias sunkias nacionalinės teisės aktų, kuriais įgyvendinama Direktyva 2003/6/EB, pažeidimų formas. Dėl skirtingų valstybių narių požiūrių vidaus rinkos veikimo sąlygos tampa nevienodos, o tai gali paskatinti asmenis piktnaudžiauti rinka tose valstybėse narėse, kuriose nenumatytos baudžiamosios sankcijos už tuos nusižengimus. Be to, iki šiol nebuvo bendro Sąjungos supratimo dėl to, kokia veika laikoma sunkiu taisyklių dėl piktnaudžiavimo rinka pažeidimu. Todėl turėtų būti nustatytos būtiniausios taisyklės dėl fizinių asmenų įvykdytų nusikalstamų veikų apibrėžimo, dėl juridinių asmenų atsakomybės ir atitinkamų sankcijų. Bendros būtiniausios taisyklės taip pat leistų valstybėse narėse ir tarp jų taikyti veiksmingesnius tyrimo ir bendradarbiavimo metodus. Žvelgiant į finansinę krizę akivaizdu, kad dėl manipuliavimo rinka gali būti padaryta didžiulė žala milijonų žmonių gyvenimui. Kilęs Libor skandalas, susijęs su sunkiu pažeidimu, kai manipuliuota lyginamaisiais indeksais, parodė, kad tam tikros problemos ir spragos daro didžiulį poveikį pasitikėjimui rinka, investuotojams gali sukelti didelių nuostolių ir iškreipti realiąją ekonomiką. Dėl visai Sąjungai bendros baudžiamųjų sankcijų tvarkos stygiaus piktnaudžiaujantys rinka asmenys turi galimybę pasinaudoti švelnesne tvarka kai kuriose valstybėse narėse. Nustačius baudžiamąsias sankcijas už piktnaudžiavimą rinka bus labiau atgrasomi potencialūs pažeidėjai;
(3)

siekiant užtikrinti superelitinės medžiagos identifikavimą ir kokybę, tikslinga nustatyti taisykles, kaip nustatyti ir patikrinti jos atitiktį veislei, prie kurios ta medžiaga priklauso. Be to, superelitinės medžiagos identifikavimas ir kokybė turėtų būti užtikrinami taikant jos dauginimo, kuris gali apimti atnaujinimą ir vegetatyvinį dauginimą, taisykles. Superelitinės medžiagos sveikatai užtikrinti svarbu nustatyti konkrečiai genčiai ir rūšiai tinkamas taisykles dėl kenksmingųjų organizmų nebuvimo, patikrinimų, mėginių ėmimo ir tyrimų. Be to, tos medžiagos kokybė turėtų būti užtikrinama priėmus taisykles dėl defektų;
1.3.

Gamintojas ES tipo tyrimo paraišką pateikia vienai pasirinktai notifikuotajai įstaigai. Su paraiška pateikiama ši informacija ir dokumentai: a) gamintojo pavadinimas ir adresas bei, jei paraišką pateikia jo įgaliotasis atstovas, atstovo pavadinimas ir adresas; b) rašytinis pareiškimas, kad ta pati paraiška nebuvo pateikta jokiai kitai notifikuotajai įstaigai; c) techniniai dokumentai. Techniniai dokumentai turi būti parengti taip, kad jais remiantis būtų galima įvertinti svarstyklių atitiktį taikytiniems šios direktyvos reikalavimams, be to, prie jų pridedama tinkama pavojaus (-ų) analizė ir įvertinimas. Techniniuose dokumentuose nurodomi taikytini reikalavimai, ir šie dokumentai, kiek reikia vertinimui, apima svarstyklių projektavimą, gamybą ir veikimą. Techninius dokumentus, kai tikslinga, sudaro bent šie dokumentai ir informacija: i) bendras svarstyklių aprašymas; ii) projekto eskizas ir sudedamųjų dalių, mazgų, grandinių ir kt. brėžiniai ir schemos; iii) tiems brėžiniams ir schemoms bei svarstyklių veikimui suprasti būtini aprašymai bei paaiškinimai; iv) visiškai arba iš dalies taikomų darniųjų standartų, kurių nuorodos paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, sąrašas ir, jeigu nebuvo taikomi tie darnieji standartai, sprendimų, kuriais užtikrinama atitiktis esminiams šios direktyvos saugos reikalavimams, aprašymas, įskaitant taikytų kitų susijusių techninių specifikacijų sąrašą. Jeigu darnieji standartai taikyti iš dalies, techniniuose dokumentuose nurodomos taikytos dalys; v) atliktų projektinių skaičiavimų, patikrinimų ir kt. rezultatai; vi) bandymų ataskaitos; d) tipiniai numatomos produkcijos pavyzdžiai. Notifikuotoji įstaiga gali paprašyti pateikti daugiau pavyzdžių, jeigu jų reikia bandymų programai vykdyti; e) techniniam projektui pasirinkto sprendinio tinkamumą patvirtinantys duomenys. Pateikiant patvirtinamuosius duomenis nurodomi visi naudoti dokumentai, ypač tais atvejais, kai susiję darnieji standartai buvo taikyti ne visi, o tik tam tikros jų dalys. Prireikus į patvirtinančius duomenis įtraukiami rezultatai, gauti atliekant bandymus pagal kitas atitinkamas technines specifikacijas atitinkamoje gamintojo laboratorijoje, arba kitoje bandymų laboratorijoje jo vardu ir jo atsakomybe.