PRIEDAS

Transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos posistemio „geležinkelio riedmenys – triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos

C PRIEDĖLIS.

TRANSEUROPINĖ PAPRASTŲJŲ GELEŽINKELIŲ SISTEMA

Techninė sąveikos specifikacija

Posistemis: paprastųjų geležinkelių riedmenys

Taikymo sritis: triukšmas

Aspektas: prekinių vagonų, lokomotyvų, variklinių vagonų traukinio ir keleivinių vagonų skleidžiamas triukšmas

1. ĮVADAS

1.1. Techninė taikymo sritis

Ši techninė sąveikos specifikacija (toliau – TSS) taikoma Direktyvos 2008/57/EB II priede apibrėžtam paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemiui. Išsami informacija apie geležinkelio riedmenų posistemį pateikta 2 skirsnyje.

Šioje TSS aptariamas geležinkelio riedmenų skleidžiamas triukšmas atsižvelgiant į šios TSS taikymo sritį.

1.2. Geografinė taikymo sritis

Šios TSS geografinė taikymo sritis yra Direktyvos 2008/57/EB I priede apibrėžta transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema.

1.3. Šios TSS turinys

Pagal Direktyvos 2008/57/EB 5 straipsnio 3 dalį šioje TSS:

c)

Į šią TSS neįtrauktos su sąveikos sudedamosiomis dalimis susijusios specifikacijos.

Pagal 5 straipsnio 5 dalį galima numatyti kiekvienos TSS konkretiems atvejams skirtas nuostatas; jos nurodytos 7 skirsnyje.

2. POSISTEMIO APIBRĖŽTIS IR (ARBA) TAIKYMO SRITIS

2.1. Posistemio apibrėžtis ir (arba) taikymo sritis

Šioje TSS aptariamus geležinkelio riedmenis sudaro šiame skirsnyje apibrėžti riedmenys, kurie gali važiuoti visu transeuropiniu paprastųjų geležinkelių tinklu ar jo dalimi. Šioje TSS nustatytos stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo, iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamo triukšmo, pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo ir triukšmo mašinisto kabinoje ribos.

2.1.1. Savaeigiai vidaus degimo ar elektros varikliais varomi traukiniai

Šiam riedmenų tipui priskiriami iš vieno ar daugiau riedmenų sudarytas bet koks nuolatinės sudėties ar iš anksto apibrėžtos sudėties keleivinis traukinys. Šiluminės ar elektrinės traukos įranga sumontuota keliuose (arba visuose) traukinio riedmenyse, traukinyje yra bent viena mašinisto kabina.

Šis tipas toliau vadinamas variklinių vagonų traukiniu.

Variklinių vagonų traukinio pavyzdžiai: neišardomoji variklinio vagono ir keleivinio (-ių) vagono (-ų) grupė, elektrinių ir (arba) dyzelinių variklinių vagonų traukinys, variklinis vagonas.

2.1.2. Šiluminės arba elektrinės traukos riedmenys

Šio tipo riedmenims priskiriami traukos riedmenys, kurie nepritaikyti vežti naudingojo krovinio, pvz., šiluminės arba elektrinės traukos lokomotyvai ar geležinkelių traukos riedmenys su kabina viename gale. Šie riedmenys naudojami vežant krovinius ir (arba) keleivius.

Šio tipo riedmenys toliau vadinami lokomotyvais.

Lokomotyvų pavyzdžiai: lokomotyvas, manevrinis lokomotyvas, geležinkelių traukos riedmuo su kabina viename gale, variklinis vagonas.

2.1.3. Keleiviniai vagonai

Šio tipo riedmenims priskiriami nevarikliniai keleiviniai ir (arba) bagažo riedmenys, kurių įvairios sudėties sąstatas eksploatuojamas su trauką užtikrinančiu pirmiau apibrėžtos kategorijos „šiluminės arba elektrinės traukos riedmeniu“.

Šio tipo riedmenys toliau vadinami keleiviniais vagonais.

Keleivinių vagonų pavyzdžiai: keleivinis vagonas, keleivinis vagonas su mašinisto kabina, bagažo vagonas, vagonas su valdymo kabina ir vagonai automobiliams vežti, jeigu jie naudojami keleiviniuose traukiniuose.

2.1.4. Prekiniai vagonai, įskaitant sunkvežimiams vežti skirtus riedmenis

Šiam tipui priskiriami nevarikliniai riedmenys, kuriais vežami kroviniai ir kuriuos eksploatuojant nenumatyta galimybė vežti žmones.

Šio tipo riedmenys toliau vadinami prekiniais vagonais arba vagonais.

2.1.5. Mobilioji geležinkelių infrastruktūros statybos ir techninės priežiūros įranga

Minėto tipo riedmenims šios TSS reikalavimai taikomi tik tuo atveju, jeigu jiems būdingos šios charakteristikos:

c)

Eksploatacinė konfigūracija nėra aptariama šioje TSS.

Šio tipo riedmenys toliau žymimi OTM. OTM riedmenys turi atitikti šioje TSS nustatytus reikalavimus lokomotyvams.

2.2. Posistemio sąsajos

Triukšmo TSS siejasi su:

3. ESMINIAI REIKALAVIMAI

3.1. Bendroji dalis

Šios TSS 3 skirsnyje išvardytų atitinkamų esminių reikalavimų vykdymas užtikrinamas laikantis posistemio 4 skirsnyje nurodytų specifikacijų, jeigu šis laikymasis įrodomas teigiamu rezultatu, kuris nustatomas įvertinus posistemio patikrinimą kaip numatyta 6 skirsnyje.

Tačiau atitinkamas atitikties vertinimas pagal procedūras atliekamas valstybės narės atsakomybe, jeigu dalis esminių reikalavimų nustatyta nacionalinėmis taisyklėmis, nes:

c)

3.2. Esminiai reikalavimai

Esminiai reikalavimai siejasi su:

c)

Šiuos reikalavimus sudaro bendrieji reikalavimai ir specialūs kiekvieno posistemio reikalavimai.

3.3. Bendrieji esminiai reikalavimai

3.3.1. Aplinkos apsauga

Eksploatuojant transeuropinę paprastųjų geležinkelių sistemą turi būti laikomasi galiojančių akustinės taršos taisyklių pagal Direktyvos 2008/57/EB III priedo 1.4.4 punkto esminį reikalavimą.

Geležinkelio riedmenų posistemyje geležinkelio riedmenų skleidžiamo triukšmo atžvilgiu šiam esminiam reikalavimui skirtos šių poskirsnių specifikacijos:

c)

4. POSISTEMIO APIBŪDINIMAS

4.1. Įvadas

Transeuropinė paprastųjų geležinkelių sistema, kuriai taikoma Direktyva 2008/57/EB ir kurios sudedamoji dalis yra geležinkelio riedmenų posistemis – tai vientisa sistema, kurios nuoseklumas turi būti patikrintas. Visų pirma turi būti patikrintas posistemio nuoseklumas, atsižvelgiant į jo specifikacijas, jo sąsajų su sistema, į kurią jis yra integruotas, atžvilgiu bei naudojimo ir techninės priežiūros taisyklės.

Atsižvelgiant į visus taikomus esminius reikalavimus geležinkelio riedmenų posistemis šiame skirsnyje apibūdinamas Geležinkelio riedmenų skleidžiamo triukšmo atžvilgiu.

Ši TSS taikoma naujiems riedmenims ir atnaujintiems arba modernizuotiems geležinkelio riedmenims, jeigu numatyta 7 skirsnio nuostatomis.

G priedėlyje pateikiama bendroji informacija ir su triukšmo lygio nustatymu susijusios apibrėžtys. Jeigu nėra aprašyti šioje TSS, tada naudojami atitinkami EN standartai, kuriuose nurodomi terminai, apibrėžtys, įranga, kalibravimo, matavimų kokybės, bandymo protokolo reikalavimai ir kita svarbi su triukšmo lygio nustatymu susijusi bendroji informacija.

4.2. Funkcinės ir techninės posistemio specifikacijos

Atsižvelgiant į 3 skirsnyje išvardytus esminius reikalavimus, geležinkelio riedmenų posistemio funkcinės ir techninės specifikacijos Geležinkelio riedmenų skleidžiamo triukšmo atžvilgiu yra šios:

c)

4.2.1. Prekinių vagonų skleidžiamas triukšmas

Prekinių vagonų skleidžiamas triukšmas skirstomas į pravažiuojančio riedmens skleidžiamą triukšmą ir stovinčio riedmens skleidžiamą triukšmą.

Pravažiuojančio prekinio vagono skleidžiamas triukšmas iš esmės priklauso nuo vagono riedėjimo triukšmo (rato ir bėgio sąveikos skleidžiamas triukšmas), kuris susijęs su važiavimo greičiu.

Patį riedėjimo triukšmą sudaro rato skleidžiamo ir su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusio riedėjimo triukšmo derinys bei kelio ir aširačio dinaminės charakteristikos.

Pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas apibūdinamas šiais parametrais:

c)

Į stovinčio prekinio vagono skleidžiamą triukšmą atsižvelgiama tik tuo atveju, jeigu vagone yra įmontuoti papildomi įrenginiai, pvz., varikliai, generatoriai, aušinimo sistema.

Stovinčio riedmens skleidžiamas triukšmas apibūdinamas šiais parametrais:

4.2.1.1. Pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos

Pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo rodiklis – tai A-svertinis ekvivalentinis nuolatinis garso slėgio lygis LpAeq, Tp išmatuotas per važiavimo trukmę 7,5 m atstumu nuo kelio ašies, 1,2 m virš bėgio važiuojamojo paviršiaus.

Matavimai atliekami pagal E priedėlio nuostatas.

Jeigu pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo lygiai išmatuoti A priedėlio reikalavimus atitinkančiame kelyje, tada šie lygiai turi atitikti 1 lentelėje nurodytas vertes. Matavimą leidžiama atlikti A priedėlio reikalavimų neatitinkančiame kelyje; jeigu triukšmo lygiai neviršija 1 lentelėje nurodytų verčių, daroma prielaida, kad šio reikalavimo yra laikomasi.

Kelio, kuriame matuojamas pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas, matuojamos ir registruojamos šios sąlygos:

Jeigu kelias, kuriame buvo atliekami matavimai, neatitiko A priedėlyje nustatytų norminių sąlygų arba jeigu laikomasi B priedėlyje nurodytų priimtinumo kriterijų, išmatuotos vertės ženklinamos žodžiu „palyginamosios“. Antraip išmatuotos vertės ženklinamos žodžiu „nepalyginamosios“.

Į techninę bylą ir ERATV (Patvirtintų riedmenų tipų Europos registrą) įrašoma, ar išmatuotos vertės yra „palyginamosios“, ar „nepalyginamosios“. Išmatuotos triukšmo vertės ir atitinkami kelio kokybės rodikliai turi būti įtraukiami į techninę bylą, kad vėliau būtų galima palyginti riedmens ir kelio triukšmo ir palyginamųjų bei nepalyginamųjų duomenų atitiktį.

Išmatuota su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusi riedėjimo triukšmo vertė galioja laikotarpiu, kurio trukmė prasideda tris mėnesius iki matavimo ir baigiasi po trijų mėnesių nuo matavimo pabaigos, jeigu šiuo laikotarpiu neatliekama kelio techninė priežiūra, turinti įtakos su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusiam riedėjimo triukšmui.

Išmatuota kelio slopinimo koeficientų vertė galioja laikotarpiu, kurio trukmė prasideda prieš vienerius metus iki matavimo ir baigiasi po vienerių metų nuo matavimo pabaigos, jeigu šiuo laikotarpiu neatliekama kelio techninė priežiūra, turinti įtakos kelio slopinimo koeficientų vertei.

Jeigu nesilaikant minėtų nustatytų laikotarpių tame pačiame kelio ruože vėl matuojamas pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas, būtina vėl matuoti su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusį riedėjimo triukšmą arba kelio slopinimo koeficientus. Į techninę bylą turi būti įtraukiami įrodymai, kad su pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo matavimo tipu susiję kelio duomenys galiojo matavimo dieną (-as), pvz., nurodant paskutinės techninės priežiūros, turinčios įtakos triukšmui, atlikimo datą.

1 lentelė

Ribinės pravažiuojančių prekinių vagonų skleidžiamo triukšmo vertės LpAeq,Tp

APL – ašių skaičius, padalytas iš ilgio tarp taukšų galų.

Jeigu didžiausias riedmens eksploatavimo greitis yra mažesnis nei 80 km/h, tada atliekant bandymą su riedmeniu naudojamas šis didžiausias greitis, be jokių pataisų taikomos pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos esant 80 km/h greičiui. Antraip pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas matuojamas esant 80 km/h ir v greičiui (kur v = 190 km/h arba didžiausias eksploatavimo greitis, kuris nustatytas riedmeniui, jeigu šis didžiausias greitis yra mažesnis nei 190 km/h). Su ribinėmis vertėmis (žr. 1 lentelę) lygintina vertė – didžiausia iš išmatuotų verčių esant 80 km/h greičiui ir nustatyta vertė esant didžiausiam greičiui, tačiau perskaičiuota 80 km/h greičiui naudojant lygtį LpAeq,Tp (80 km/h) = LpAeq,Tp(v)-30*log (v/80 km/h).

4.2.1.2. Stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos

Stovinčio riedmens skleidžiamas triukšmas turi būti apibūdintas nurodant A svertinį ekvivalentinį nuolatinį ištisinio garso slėgio lygį LpAeq, T.

Matavimai atliekami pagal C priedėlio nuostatas.

Stovinčių prekinių vagonų skleidžiamo triukšmo ribinė vertė 7,5 m nuo kelio ašies ir 1,2 m virš bėgio važiuojamojo paviršiaus, nurodyta 2 lentelėje. Garso slėgio lygio rodiklis yra LpAeq,T.

2 lentelė

Stovinčių prekinių vagonų skleidžiamo triukšmo ribinė vertė LpAeq,T

4.2.2. Lokomotyvų, variklinių vagonų traukinių, keleivinių vagonų ir OTM skleidžiamas triukšmas

4.2.2.1. Įvadas

Pagal 2.1.5 punktą OTM vertinami atsižvelgiant į lokomotyvų reikalavimus. Jeigu taikoma, lokomotyvo kategorija (elektrinis, dyzelinis), kurios reikalavimai naudotini, turi atitikti OTM įmontuotos traukos įrangos kategoriją. Jeigu OTM yra varoma dyzeliniu varikliu, jis turi atitikti dyzelinio lokomotyvo variklį, kurio P >/= 2 000 kW, išmatuota naudojant variklio išėjimo veleną. Jeigu OTM nėra įmontuotos traukos įrangos, tada turėtų būti taikomos tos matavimo sąlygos, kurios naudojamos atliekant matavimus su keleiviniu vagonu ir (arba) vagonu (nematuojamas iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamas triukšmas), tačiau turi būti taikomos lokomotyvams nustatytos ribinės vertės.

Lokomotyvų, variklinių vagonų traukinių, keleivinių vagonų ir OTM skleidžiamas triukšmas skirstomas į pravažiuojančio riedmens skleidžiamą triukšmą, stovinčio riedmens skleidžiamą triukšmą ir iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamą triukšmą. Triukšmas mašinisto kabinoje yra riedmenų su įrengta mašinisto kabina parametras.

Stovinčio riedmens skleidžiamam triukšmui didelės įtakos turi pagalbiniai įrenginiai, pvz., aušinimo sistema, oro kondicionavimo įrenginiai ir kompresoriai.

Iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamą triukšmą sudaro traukos įrangos sudedamųjų dalių, pvz., dyzelinių variklių, aušinimo ventiliatorių ir pagalbinių įrenginių skleidžiamo triukšmo derinys.

Pravažiuojančio riedmens skleidžiamam triukšmui didelės įtakos turi riedėjimo triukšmas, susijęs su rato ir bėgio sąveika, kuri priklauso nuo važiavimo greičio.

Patį riedėjimo triukšmą sudaro rato skleidžiamo ir su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusio riedėjimo triukšmo derinys bei kelio ir aširačio dinaminės charakteristikos.

Važiuojant nedideliais greičiais pagalbiniai įrenginiai ir traukos įranga taip pat gali skleisti didelį triukšmą.

Skleidžiamo triukšmo lygis apibūdinamas šiais parametrais:

c)

Stovinčio riedmens skleidžiamas triukšmas apibūdinamas šiais parametrais:

4.2.2.2. Stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos

Stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos nustatomos 7,5 m atstumu nuo kelio ašies ir 1,2 m aukštyje virš bėgio važiuojamojo paviršiaus. Garso slėgio rodiklis yra LpAeq,T. Riedmenų skleidžiamo triukšmo nurodytomis sąlygomis ribinės vertės pateikiamos 3 lentelėje.

Matavimai atliekami pagal C priedėlio nuostatas.

3 lentelė

Stovinčių elektrinių lokomotyvų, dyzelinių lokomotyvų, OTM, elektrinių traukinių, dyzelinių traukinių ir keleivinių vagonų skleidžiamo triukšmo ribinės vertės LpAeq,T

Nurodytas stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo lygis yra vidutinis visų išmatuotų verčių energijos dydis, jeigu buvo matuojama C priedėlyje apibrėžtuose taškuose.

4.2.2.3. Iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos

Iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos nustatomos 7,5 m atstumu nuo kelio ašies ir 1,2 m virš bėgio važiuojamojo paviršiaus.

Matavimai turi būti atliekami pagal D priedėlio nuostatas.

Matuojant iš vietos pajudančios OTM skleidžiamą triukšmą, neturi būti naudojami papildomi prikabinami vagonai. Garso lygio rodiklis yra LpAFmax Iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamo triukšmo nurodytomis sąlygomis ribinės vertės pateikiamos 4 lentelėje.

4 lentelė

Iš vietos pajudančių elektrinių lokomotyvų, dyzelinių lokomotyvų, OTM, elektrinių traukinių ir dyzelinių traukinių skleidžiamo triukšmo ribinės vertės LpAFmax

4.2.2.4. Pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos

80 km/h greičiu pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos nustatomos 7,5 m atstumu nuo kelio ašies ir 1,2 m virš bėgio važiuojamojo paviršiaus. A svertinio ekvivalentinio nuolatinio garso lygio rodiklis yra LpAeq,Tp.

Matavimai atliekami pagal E priedėlio nuostatas.

Jeigu pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo lygiai išmatuoti A priedėlio reikalavimus atitinkančiame kelyje, tada šie lygiai turi atitikti 5 lentelėje nurodytąsias vertes. Matavimą leidžiama atlikti A priedėlio reikalavimų neatitinkančiame kelyje ir jeigu triukšmo lygiai neviršija 5 lentelėje nustatytų verčių, tada daroma prielaida, kad šio reikalavimo yra laikomasi.

Kelio, kuriame matuojamas pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas, matuojamos ir registruojamos šios sąlygos:

Jeigu kelias, kuriame buvo atliekami matavimai, neatitiko A priedėlyje nustatytų norminių sąlygų arba jeigu laikomasi B priedėlyje nurodytų priimtinumo kriterijų, išmatuotos vertės ženklinamos žodžiu „palyginamosios“. Antraip išmatuotos vertės ženklinamos žodžiu „nepalyginamosios“.

Į techninę bylą ir ERATV (Patvirtintų riedmenų tipų Europos registrą) įrašoma, ar išmatuotos vertės yra „palyginamosios“, ar „nepalyginamosios“. Išmatuotos triukšmo vertės ir atitinkami kelio kokybės rodikliai visada turi būti įtraukiami į techninę bylą, kad vėliau būtų galima palyginti riedmens ir kelio triukšmo ir palyginamųjų bei nepalyginamųjų duomenų atitiktį.

Išmatuota su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusi riedėjimo triukšmo vertė galioja laikotarpiu, kurio trukmė prasideda trys mėnesiai iki matavimo ir baigiasi po trijų mėnesių nuo matavimo pabaigos, jeigu šiuo laikotarpiu neatliekama kelio techninė priežiūra, turinti įtakos su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusiam riedėjimo triukšmui.

Išmatuota kelio slopinimo koeficientų vertė galioja laikotarpiu, kurio trukmė prasideda prieš vienerius metus iki matavimo ir baigiasi po vienerių metų nuo matavimo pabaigos, jeigu šiuo laikotarpiu neatliekama kelio techninė priežiūra, turinti įtakos kelio slopinimo koeficientų vertei.

Jeigu nesilaikant minėtų nustatytų laikotarpių tame pačiame kelio ruože vėl matuojamas pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas, būtina vėl matuoti su bėgio paviršiaus šiurkštumu susijusį riedėjimo triukšmą arba kelio slopinimo koeficientus. Į techninę bylą turi būti įtraukiami įrodymai, kad su pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo matavimo tipu susiję kelio duomenys galiojo matavimo dieną (-as), pvz., nurodant paskutinės techninės priežiūros, turinčios įtakos triukšmui, atlikimo datą.

Jeigu didžiausias riedmens eksploatavimo greitis yra mažesnis nei 80 km/h, tada atliekant bandymą su riedmeniu naudojamas šis didžiausias greitis, be jokių pataisų taikomos pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos esant 80 km/h greičiui. Antraip pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas matuojamas esant 80 km/h ir v greičiui (kur v = 190 km/h arba didžiausias eksploatavimo greitis, kuris nustatytas riedmeniui, jeigu šis didžiausias greitis yra mažesnis nei 190 km/h). Su ribinėmis vertėmis (žr. 5 lentelę) lygintina vertė – didžiausia iš išmatuotų verčių esant 80 km/h greičiui ir nustatyta vertė esant didžiausiam greičiui, tačiau perskaičiuota 80 km/h greičiui naudojant lygtį.

LpAeq,Tp (80 km/h) = LpAeq,Tp(v)-30*log (v/80 km/h).

Elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, elektrinių traukinių, dyzelinių traukinių ir keleivinių vagonų nurodytomis sąlygomis skleidžiamo triukšmo ribinės vertės pateikiamos 5 lentelėje. Atliekant matavimus su OTM neturi būti naudojami papildomi prikabinami vagonai.

5 lentelė

Pravažiuojančių elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, OTM, elektrinių traukinių, dyzelinių traukinių ir keleivinių vagonų skleidžiamo triukšmo ribinės vertės LpAeq,Tp

Laikoma, kad neatlikus matavimų tik kompozitinėmis stabdžių trinkelėmis arba diskiniais stabdžiais stabdoma OTM įranga atitinka 5 lentelėje pateiktus pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo lygio reikalavimus. Šiems riedmenims minėta nuostata taip pat taikoma tuo atveju, jeigu juose įmontuoti kompoziciniai rato riedėjimo paviršių valantys stabdžiai.

4.2.3. Triukšmas lokomotyvuose, variklinių vagonų traukiniuose ir keleiviniuose vagonuose su mašinisto kabinomis

Kaip nurodyta 2.1.5 punkte, OTM vertinami taikant lokomotyvams nustatytus reikalavimus.

Triukšmo lygis keleiviniuose riedmenyse nelaikomas pagrindiniu parametru. Tačiau triukšmo lygis mašinisto kabinoje yra svarbus klausimas. Mašinisto kabinoje turi būti užtikrinami kuo mažesni triukšmo lygiai; turi būti ribojamas iš triukšmo šaltinių sklindantis triukšmas ir taikomos atitinkamos papildomos priemonės (garso izoliavimas, garso sugertis). Ribinės vertės pateiktos 6 lentelėje. Atliekant matavimus su OTM neturi būti naudojami papildomi prikabinami vagonai.

Matavimai turi būti atliekami pagal F priedėlio nuostatas.

6 lentelė

Triukšmo elektrinių ir dyzelinių lokomotyvų, OTM, elektrinių traukinių, dyzelinių traukinių mašinisto kabinoje ir keleivinių vagonų mašinisto kabinose ribinės vertės LpAeq,T

Didžiausias greitis, taikomas mažesniems nei 190 km/h greičiams (atvira vietovė, be vidinių ar išorinių įspėjimo signalų)

Šios lentelės vertės taikomos mašinisto kabinoms. Bet kuriuo atveju geležinkelio įmonės ir jų darbuotojai turi taikyti 2003 m. vasario 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/10/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (triukšmo) keliama rizika darbuotojams (1), tačiau atitiktis Direktyvos 2003/10/EB reikalavimams netaikoma atliekant geležinkelio riedmenų su mašinisto kabinomis EB patikrą.

4.3. Funkcinės ir techninės sąsajų specifikacijos

Ši TSS yra techninių sąveikos specifikacijų sistemos, kuri nustato paprastųjų geležinkelių geležinkelio riedmenų posistemio reikalavimus, dalis.

4.4. Eksploatavimo taisyklės

Atsižvelgiant į esminius 3 skirsnio reikalavimus nėra nustatytų specialių eksploatavimo taisyklių, kurios geležinkelio riedmenų skleidžiamo triukšmo atžvilgiu būtų taikomos geležinkelio riedmenų posistemiui.

4.5. Techninės priežiūros taisyklės

Žr. techninės priežiūros dokumentaciją, kuri pateikta paprastųjų geležinkelių riedmenų posistemio TSS.

4.6. Profesinė kvalifikacija

Be galiojančių Europos Sąjungos ir nacionalinių teisės aktų, nėra jokių papildomų reikalavimų, kuriuos būtų galima lyginti su Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimais dėl profesinių kvalifikacijų.

4.7. Sveikatos ir saugos sąlygos

Direktyvos 2003/10/EB (septynioliktoji atskira direktyva, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 89/391/EEB (2) 16 straipsnio 1 dalyje) 3 straipsnyje nustatytas mažesnes poveikio ribines vertes atitinka pateiktos triukšmo mašinisto kabinoje ribos:

4.8. Infrastruktūra ir geležinkelio riedmenų registrai

4.8.1. Infrastruktūros registras

Šiai TSS netaikoma.

4.8.2. Geležinkelio riedmenų registras

Geležinkelio riedmenų registre turi būti saugoma ši geležinkelio riedmenų posistemio informacija apie geležinkelio riedmenų skleidžiamą triukšmą:

c)

5. SĄVEIKOS SUDEDAMOSIOS DALYS

Šioje TSS nėra jokių sąveikos sudedamųjų dalių.

6. SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ATITIKTIES IR (ARBA) TINKAMUMO NAUDOTI VERTINIMAS IR POSISTEMIO PATIKROS

6.1. Sąveikos sudedamosios dalys

Netaikoma

6.2. Geležinkelio riedmenų posistemis atsižvelgiant į geležinkelio riedmenų skleidžiamą triukšmą

6.2.1. Vertinimo procedūros

Gavusi pareiškėjo prašymą paskelbtoji įstaiga pagal Direktyvos 2008/57/EB VI priedą ir atitinkamų modulių nuostatas atlieka EB patikrą.

Pareiškėjas parengia geležinkelio riedmenų posistemio EB patikros deklaraciją, įskaitant triukšmo aspektą pagal Direktyvos 2008/57/EB 18 straipsnio 1 dalį ir V priedą.

6.2.2. Moduliai

Pareiškėjas kaip vieną iš patikros procedūrų, kurią taikant nustatoma, ar laikomasi reikalavimų dėl triukšmo, kaip nurodyta 4 skirsnyje, gali rinktis iš šių modulių:

SD modulį leidžiama rinktis tik tuo atveju, jeigu pareiškėjas taiko gamybos, galutinės gaminio patikrinimo ir bandymo kokybės valdymo sistemą, kurią yra patvirtinusi ir išnagrinėjusi jo pasirinkta paskelbtoji įstaiga.

Modulį SH1 galima pasirinkti tik tada, kai pareiškėjas taiko projektavimo, gamybos ir galutinio gaminio patikrinimo kokybės valdymo sistemą, kurią yra patvirtinusi ir išnagrinėjusi jo pasirinkta paskelbtoji įstaiga.

6.2.3. Specialūs su geležinkelio riedmenų skleidžiamo triukšmo aspektu susiję patikros metodai

6.2.3.1. Įvadas

Nepaisant šiame skirsnyje aprašytų išimčių visi nauji tipai savaime turi būti įvertinami laikantis šios TSS 4 skirsnyje nurodytų reikalavimų. Vietoj šios TSS 4 skirsnyje nustatytų bandymo procedūrų gali būti leidžiama kelis ar visus bandymus pakeisti supaprastintu vertinimo metodu. Tinkamumo kriterijai ir su supaprastintu vertinimo metodu susiję reikalavimai nustatomi šiame skirsnyje.

Taikant supaprastintą vertinimo metodą vertinamasis tipas akustiniu atžvilgiu lyginamas su esamu tipu, kurio dokumentais pagrįstos akustinės charakteristikos atitinka nustatytąsias triukšmo TSS; pastarasis tipas toliau vadinamas etaloniniu tipu.

Triukšmo lygio nustatymo bandymą supaprastintu vertinimu leidžiama pakeisti tuo atveju, jeigu vertinamąjį tipą įmanoma lyginti su etaloniniu tipu, kuris buvo išbandytas atsižvelgiant į:

Šiems riedmenims leidžiama taikyti supaprastinto vertinimo procedūrą:

c)

Su riedmenų, kurie nagrinėjami siekiant nustatyti, ar jiems galima taikyti supaprastinto vertinimo procedūrą, atitikties įrodymais turi būti pateikiamas išsamus triukšmo pokyčių, palyginti su etaloniniu tipu, aprašymas. Atsižvelgiant į šį aprašymą turi būti atliekamas supaprastintas vertinimas (žr. 6.2.3.2 ir 6.2.3.3 punktus) siekiant nustatyti etaloninio riedmens ir vertinamo riedmens numatytojo skleidžiamo triukšmo ir 4.2 punkte nurodytų atvejų skirtumus.

Supaprastintą vertinimą riedmeniui galima taikyti pavieniui kiekvienam atskiram triukšmo atvejui: stovinčio riedmens skleidžiamas triukšmas, iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamas triukšmas, triukšmas mašinisto kabinoje ir pravažiuojančio riedmens skleidžiamas triukšmas.

6.2.3.2. Supaprastintas lokomotyvų, variklinių vagonų traukinių, keleivinių vagonų ir OTM vertinimas

Atliekant supaprastintą vertinimą turi būti įrodoma, kad vertinamasis riedmuo tais taikomais reikalavimų dėl triukšmo atvejais, dėl kurių galioja supaprastintas vertinamas, atitinka šioje TSS nustatytus triukšmo lygius.

Atliekant supaprastintą riedmens vertinimą turi būti pateikiami įrodymai, patvirtinantys, kad akustiniu atžvilgiu svarbios sistemos ir charakteristikos atitinka tokias pačias etaloninio tipo sistemas ir charakteristikas arba jos yra tokios, kad, palyginti su vertinamuoju riedmeniu, dėl jų nebūtų skleidžiamas stipresnis triukšmas. Supaprastintas vertinimas gali būti atliekamas skaičiavimais arba supaprastintais matavimais (pvz., iš triukšmo šaltinio sklindančio garso galios matavimas), arba šių abiejų metodų deriniu. Triukšmą skleidžiančios sistemos, kurios skiriasi nuo etaloninio tipo sistemų, turi būti nurodomos techninėje byloje.

6.2.3.3. Supaprastintas prekinių vagonų vertinimas

Modernizuotiems arba atnaujintiems vagonams taip pat taikomas 7.6.1 punktas. Jeigu privaloma atlikti papildomą atitikties vertinimą ir jeigu laikomasi 7 lentelės reikalavimų, tada modernizuotiems arba atnaujintiems prekiniams vagonams leidžiama taikyti supaprastintą vertinimo metodą.

Nauji vagonai: jeigu laikomasi 7 lentelėje nurodytų reikalavimų, prekiniams vagonams leidžiama taikyti supaprastintą vertinimo metodą.

7 lentelė

Prekinių vagonų su triukšmu susijusių parametrų sąrašas ir leidžiamasis jų nuokrypis nuo „etaloninio tipo“ sąstato parametrų

Jeigu leidžiama taikyti supaprastintą vertinimą:

6.2.4. Riedmenys, kuriems būtinas EB sertifikavimas pagal Greitųjų geležinkelių geležinkelio riedmenų TSS ir šios TSS reikalavimus

Jeigu nustatoma, kad riedmuo atitinka Greitųjų geležinkelių geležinkelio riedmenų TSS reikalavimus, neatliekant kitų patikrinimų jis laikomas atitinkančiu šios TSS reikalavimus. Šiuo atveju pareiškėjas savo EB deklaraciją gali išduoti neatlikdamas kito vertinimo. Šią nuostatą leidžiama taikyti tik tada, jeigu nenumatyta su triukšmo aspektais susijusių ir leidžiančių nukrypti nuostatų.

7. ĮGYVENDINIMAS

7.1. Bendroji dalis

Įgyvendinant techninės sąveikos specifikacijas turi būti atsižvelgiama į bendrą siekį užtikrinti visišką paprastųjų geležinkelių tinklo sąveiką.

Norint prisidėti, kad minėtas siekis būtų įgyvendinamas, techninės sąveikos specifikacijose numatytas etapinis, laipsniškas taikymas ir suderintas su kitomis techninės sąveikos specifikacijomis įgyvendinimas.

7.2. TSS persvarstymas

Agentūra pagal Direktyvos 2008/57/EB 6 straipsnio 2 dalį yra atsakinga už techninės sąveikos specifikacijų rengimą persvarstyti ir jų atnaujinimą bei atitinkamų rekomendacijų Komisijai teikimą siekiant atsižvelgti į technologijos naujoves ar socialinius reikalavimus. Be to, laipsniškas kitų techninės sąveikos specifikacijų priėmimas ir persvarstymas taip pat gali turėti įtakos šiai TSS. Siūlomi šios TSS pakeitimai turi būti atidžiai svarstomi ir atnaujintos techninės sąveikos specifikacijos periodiškai skelbiamos kas trejus metus.

Bet kuriuo atveju Komisija Direktyvos 2008/57/EB 29 straipsnyje nurodytam komitetui (taip pat vadinamas „RIS komitetu“) ne vėliau nei 2013 m. birželio 23 d. pateikia ataskaitą ir prireikus pasiūlymą šią TSS persvarstyti šių klausimų atžvilgiu:

c)

7.3. Dviejų etapų metodas

Rekomenduojama, kad naujiems geležinkelio riedmenis, kuriuos numatoma užsakyti po 2016 m. birželio 23 d. arba ketinama leisti eksploatuoti po 2018 m. birželio 23 d., išskyrus dyzelinius traukinius ir elektrinius traukinius, būtų taikomos šios TSS 4.2.1.1 ir 4.2.2.4 punktuose nurodytos vertės, sumažintos 5 dB. Dyzeliniams traukiniams ir elektriniams traukiniams vertės sumažinamos 2 dB. Pagal 7.2 punkte minėtą TSS persvarstymo procesą ši rekomendacija bus laikoma tik pagrindu persvarstyti 4.2.1.1 ir 4.2.2.4 punktus.

7.4. Modernizavimo programa siekiant sumažinti triukšmą

Atsižvelgiant į ilgą geležinkelio riedmenų eksploatavimą, taip pat būtina imtis priemonių dėl turimo riedmenų parko, pirmenybę teikiant prekiniams vagonams, kad būtų skatinama per pagrįstą laikotarpį gerokai sumažinti girdimo triukšmo lygį. Komisija imsis iniciatyvos su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis aptarti prekinių vagonų įrangos modernizavimo galimybes, kad būtų užtikrintas bendras susitarimas su šio sektoriaus įmonėmis.

7.5. Šios TSS taikymas naujiems geležinkelio riedmenims

Šioje TSS nustatytos specifikacijos taikomos visiems naujiems geležinkelio riedmenims atsižvelgiant į šios TSS taikymo sritį.

7.5.1. Iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamas triukšmas

Iš vietos pajudančių dyzelinių traukinių, kurių variklio galia didesnė nei 500 kW/varikliui ir kuriuos pagal išduotą leidimą galima pradėti eksploatuoti ne vėliau nei iki 2011 m. birželio 23 d., skleidžiamo triukšmo ribas galima padidinti 2 dB.

7.5.2. Nacionalinių, dvišalių, daugiašalių arba tarptautinių susitarimų išimtys

7.5.2.1. Galiojantys susitarimai

Jeigu minėtuose susitarimuose nustatomi su triukšmu susiję reikalavimai, šiuos susitarimus leidžiama sudaryti tol, kol imamasi būtinų priemonių, įskaitant su šia TSS susijusius ES lygio susitarimus su Rusijos Federacija ir visomis kitomis Nepriklausomų valstybių sandraugos šalimis, kurios ribojasi su ES.

7.5.2.2. Būsimi susitarimai arba galiojančių susitarimų keitimas

Sudarant visus būsimus susitarimus arba iš dalies keičiant galiojančius susitarimus turi būti atsižvelgiama į ES teisės aktus, visų pirma į šią TSS. Valstybės narės praneša Komisijai apie šiuos susitarimus ir (arba) dalinius jų pakeitimus.

7.6. Šios TSS taikymas turimiems geležinkelio riedmenims

7.6.1. Turimų prekinių vagonų atnaujinimas arba modernizavimas

Atnaujinant arba modernizuojant prekinius vagonus atitinkama valstybė narė pagal Direktyvos 2008/57/EB 20 straipsnį turi nuspręsti, ar reikia naujo leidimo pradėti eksploataciją. Jeigu atlikus atnaujinimą arba modernizavimą pasikeičia šio vagono stabdžių sistemos darbiniai parametrai ir jeigu būtinas naujas leidimas pradėti eksploataciją, taikomas reikalavimas, kad pravažiuojančio šio vagono triukšmo lygis atitiktų 4.2.1.1 punkto 1 lentelėje nurodytą atitinkamą lygį.

Jeigu atliekant atnaujinimą arba modernizavimą vagone įmontuojamos (ar jame jau buvo įmontuotos) kompozicinės trinkelės, tačiau vagone nesukuriama papildomų triukšmo šaltinių, be bandymo laikoma, kad neviršijamos 4.2.1.1 punkte nustatytos vertės.

Vien siekiant sumažinti skleidžiamą triukšmą neprivaloma atlikti modernizavimo, tačiau jeigu modernizuojama dėl kitos priežasties, tada turi būti įrodoma, kad atnaujinto arba modernizuoto pravažiuojančio riedmens skleidžiamo triukšmo lygiai nepadidėja arba, jeigu padidėja, šie lygiai neviršija šioje TSS nustatytų ribų.

Stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo atžvilgiu turi būti įrodoma, kad stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo lygiai nepadidėja arba, jeigu padidėja, šie lygiai neviršija šioje TSS nustatytų ribų.

Numatyta galimybė atlikti ne išsamius su riedmeniu susijusius matavimus, o riedmens atitiktį įrodyti pagal šios TSS 6.2.3 punkte nurodytas sąlygas atliekant vertinimą. Šiuo atveju riedmuo iki modernizavimo pradžios laikomas etaloniniu riedmeniu.

7.6.2. Lokomotyvų, variklinių vagonų traukinių, keleivinių vagonų ir OTM atnaujinimas arba modernizavimas

Turi būti įrodoma, kad atnaujintų arba modernizuotų riedmenų triukšmo lygiai nepadidėja arba, jeigu padidėja, šie lygiai neviršija šioje TSS nustatytų ribų.

Įrodant riedmens atitiktį numatyta galimybė atlikti ne išsamius su riedmeniu susijusius matavimus, o pagal šios TSS 6.2.3 punkte nurodytas sąlygas atlikti vertinimą. Šiuo atveju riedmuo iki modernizavimo pradžios laikomas etaloniniu riedmeniu.

7.7. Specifiniai atvejai

7.7.1. Įvadas

Šiame punkte nurodytiems specifiniams atvejams taikomos toliau pateiktos specialios nuostatos.

Skiriami dviejų kategorijų specifiniai atvejai: nuostatos taikomos nuolat (P atvejis) arba laikinai (T atvejis). Laikinojo taikymo atvejais rekomenduojama, kad paminėtos valstybės narės atitinkamo posistemio reikalavimų pradėtų laikytis arba nuo 2010 m. (T1 atvejis) (šis tikslas iškeltas 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (3)), arba nuo 2020 m. (T2 atvejis).

7.7.2. Specifinių atvejų sąrašas

7.7.2.1. Stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo riba, „taikoma tik Jungtinės Karalystės ir Airijos geležinkelių tinkluose“

P kategorija — taikoma nuolat

8 lentelė

Stovinčių dyzelinių traukinių skleidžiamo triukšmo ribinės vertės LpAeq,T

7.7.2.2. Suomija

P kategorija – taikoma nuolat

Trečiųjų šalių geležinkelio riedmenims, kurie turi būti naudojami Suomijos 1 524 mm pločio vėžės geležinkelių tinkle užtikrinant eismą tarp Suomijos ir trečios šalies 1 520 mm pločio vėžės tinklo, leidžiama taikyti nacionalines technines taisykles, o ne šios TSS reikalavimus.

T1 kategorija — taikoma laikinai

4.2.1.2 punkte nustatytos stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo ribos Suomijos teritorijoje netaikomos vagonams, kuriuose įmontuoti dyzeliniai agregatai, užtikrinantys didesnės nei 100 kW galios elektros energijos tiekimą, kai šis agregatas yra naudojamas. Šiuo atveju stovinčio riedmens skleidžiamo triukšmo ribą galima padidinti 7 dB, jeigu šąlant ir esant plikšalai nusistovi žemesnė nei - 40 °C temperatūra.

7.7.2.3. Iš vietos pajudančio riedmens skleidžiamo triukšmo riba, „taikoma tik Jungtinės Karalystės ir Airijos geležinkelių tinkluose“

P kategorija — taikoma nuolat

9 lentelė

Iš vietos pajudančių elektrinių lokomotyvų, dyzelinių lokomotyvų ir dyzelinių traukinių skleidžiamo triukšmo ribinės vertės LpAFmax

7.7.2.4. Suomijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje taikomos pravažiuojančių prekinių vagonų skleidžiamo triukšmo ribos

T1 kategorija — taikoma laikinai

Prekinių vagonų skleidžiamo triukšmo ribos Suomijoje, Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje netaikomos. Ši išimtis grindžiama su Šiaurės Europos šalių žiemos sąlygomis susijusiais saugos aspektais. Šis specifinis atvejis taikomas tol, kol į persvarstytą Vagonų TSS bus įtraukta funkcinė specifikacija ir stabdžių kompozicinių trinkelių įvertinimo metodas.

Ši nuostata nekliudo kitų valstybių narių prekinių vagonų eksploatuoti Šiaurės Europos šalyse ir Baltijos valstybėse.

7.7.2.5. Graikijai taikomas specifinis atvejis

T1 kategorija — taikoma laikinai: 1 000 mm arba mažesniam vėžės pločiui skirti geležinkelio riedmenys

Turimiems 1 000 mm vėžės pločio keliams taikomos nacionalinės taisyklės.

7.7.2.6. Estijai, Latvijai ir Lietuvai taikomas specifinis atvejis

T1 kategorija — taikoma laikinai

Visų geležinkelio riedmenų (lokomotyvų, keleivinių vagonų, elektrinių traukinių ir dyzelinių traukinių) skleidžiamo triukšmo ribos Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje netaikomos tol, kol nebus persvarstyta ši TSS. Kol kas šiose valstybėse bus organizuojamos matavimo kampanijos; persvarstant šią TSS bus atsižvelgiama į šių kampanijų rezultatus.

(1) OL L 42, 2003 2 15, p. 38.

(2) OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(3) OL L 228, 1996 9 9, p. 1.

Tada naudojant standarto EN 15610 C priede nurodytą algoritmą kiekvienos dažnių juostos energija paskirstoma tarp normuotųjų dažnių juostų.

C PRIEDĖLIS

MATAVIMO NURODYMAI ATLIEKANT STOVINČIO RIEDMENS SKLEIDŽIAMO TRIUKŠMO MATAVIMUS

Stovinčio riedmens bandymas

C1. Bendroji dalis

Matavimai atliekami tik tuo atveju, jeigu triukšmo šaltiniai triukšmą skleidžia riedmeniui stovint, o eksploatavimo sąlygos atitinka nurodytąsias šio priedo antraštinėje dalyje „Riedmens sąlygos“.

C2. Aplinkos sąlygos

C2.1. Akustinė aplinka

Trikampio formos plote tarp kelio ir mikrofono (išilgai kelio ilgis du kartus didesnis nei ilgis į abi puses nuo mikrofono) bandymo vieta turi būti tokia, kad joje garsas sklistų be jokių kliūčių. Kad šis rezultatas būtų užtikrinamas:

— atsižvelgiant į bėgio važiuojamąjį paviršių žemės paviršiaus lygis šiame plote turi būti nuo + 0 m iki -2 m,

— šiame plote neturi būti garsą sugeriančios medžiagos (pvz., žemę užklojusio sniego, aukštos augmenijos) arba atspindinčios dangos (pvz., vandens, ledo, skaldos dangos arba betonuotų paviršių),

— šiame plote neturi būti jokių asmenų, o stebėtojas turi būti tokioje vietoje, kurioje esant nebūtų daroma didesnio poveikio išmatuotam garso slėgio lygiui,

— leidžiama, kad šiame plote būtų kiti keliai, jeigu antpilo sluoksnio aukštis neviršija bandomojo kelio bėgio paviršiaus aukščio.

Be to, plote, kurio spindulys ne mažiau nei tris kartus didesnis už matavimo atstumą, aplink mikrofoną neturi būti didelių atspindinčių objektų, pvz., užtvarų, kalvų, uolų, tiltų ar statinių.

C2.2. Fono garso slėgio lygis

Turi būti užtikrinama, kad kitų šaltinių, pvz., kitų riedmenų, pramonės įmonių arba vėjo, sukeltas triukšmas neturėtų didelės įtakos matavimams.

Didžiausia fono triukšmo vertė LAeq,T T = 20 s visose mikrofono padėtyse turi būti bent 10 dB mažesnė už galutinį rezultatą (energijos visose matavimo padėtyse vidutinė vertė, žr. šio priedo antraštę „Matavimo sekcija“), nustatytą matuojant riedmens triukšmą esant fono triukšmui.

C3. Kelio sąlygos

Matavimai turi būti atliekami antpilo sluoksnį turinčiame kelyje.

C4. Riedmens sąlygos

C4.1. Bendroji dalis

Oro apytakos sistemų, įskaitant groteles, filtrus ir ventiliatorius, neturi užstoti jokios kliūtys.

Atliekant matavimus riedmens durys ir langai turi būti uždaryti.

C4.2. Įprastos eksploatavimo sąlygos

Matavimai atliekami įprastomis eksploatavimo sąlygomis, t. y.:

Visa įranga, kuri nuolat veikia riedmeniui stovint, turi veikti įprasta apkrova, t. y. veikimas esant 20 °C aplinkos temperatūrai. Šildymo, ventiliavimo ir oro kondicionavimo sistemų, kurios kondicionuoja keleivių salonus ir darbo vietas, bei šiai funkcijai energiją tiekiančių sistemų, mikroklimatui įtakos turintys parametrai nustatomi taip: vėjo greitis – 3 m/s, santykinis drėgnumas – 50 %, 700 W/m2 energijos saulės spinduliavimas, vienas asmuo sėdynėje ir nuolatinė 20 °C vidaus temperatūra.

Traukos įrangos šiluminė būsena turi būti nekintama, aušinimo įrangai veikiant mažiausiu našumu. Geležinkelio riedmenų su vidaus degimo varikliu šis turi veikti tuščiąja eiga.

C5. Matavimo padėtys

C5.1. Matavimo sekcija

Kiekvienas riedmuo (variklinių vagonų traukinį sudaro tam tikras riedmenų skaičius) turi būti dalinamas į vienodu atstumu suskirstytus plotus, iš kurių kiekvieno horizontalus ilgis l x yra 3–5 m. Riedmens ilgis – atstumas tarp sukabinimo įtaisų arba taukšų. Kiekviena matavimo padėtis yra išilgai atitinkamo ploto ilgio, jo viduryje, iš abiejų riedmens pusių. Papildomos matavimo padėtys turi būti numatomos riedmens priekyje ir gale: du mikrofonai statomi 60° kampu nuo kelio ašies, puslankiu, kurio centras yra riedmens galo viduryje (be sukabinimo įtaisų arba taukšų), o spindulys yra 7,5 m Sekcijos padėčių matuojant stovinčio variklinių vagonų traukinio skleidžiamą triukšmą. Kiekvienas a, b, ir c riedmuo padalinamas į tolygiai suskirstytus plotus, kurių kiekvieno ilgis yra l a /5, l b /4 ir l c /4, t. y. atitinkamai nuo 3 m ir 5 m (3 paveikslas). Šios papildomos padėtys nevarikliniams riedmenims turi būti matuojamos tik tuose galuose, kuriuose yra mašinisto kabina.

Kiekviena matavimo padėtis turi būti 7,5 m atstumu nuo kelio ašies, 1,2 m aukštyje virš bėgio važiuojamojo paviršiaus ir priešais riedmens vidurį.

Mikrofono ašis turi būti horizontali ir nukreipta statmenai į riedmens apybrėžą.

C5.2. Matavimo padėčių skaičiaus sumažinimas

Nereikalingų matavimų galima neatlikti turint omenyje, kad tam tikros matavimo padėtys yra lygiavertės (būtų nustatomi tokie patys triukšmo lygiai), šiais atvejais:

a) jeigu abi riedmens pusės yra vienodos (ašių simetrijos arba taškų simetrijos atžvilgiu), tada leidžiama neatlikti matavimų vienoje riedmens pusėje esančiuose taškuose;

b) jeigu variklinių vagonų traukinyje arba nuolatinės sudėties traukinyje yra keletas to paties tipo riedmenų, leidžiama kiekvieno tipo riedmenį matuoti vieną kartą.

Matavimo padėčių skaičiaus sumažinimo pagrindimas turi būti nurodomas ataskaitoje. Turi būti pateikiamas tų taškų, kuriuose matavimai nebuvo atliekami, sąrašas ir nurodoma numatoma lygiavertė jų padėtis.

3 paveikslas

Sekcijos padėčių matuojant stovinčio variklinių vagonų traukinio skleidžiamą triukšmą. Kiekvienas a, b ir c riedmuo padalinamas į tolygiai suskirstytus plotus, kurių kiekvieno ilgis yra l a /5, l b /4 ir l c /4, t. y. atitinkamai nuo 3 m ir 5 m.

C6. Išmatuoti dydžiai

Išmatuotas akustinis dydis yra L pAeq,T, kai T = 20 s.

C7. Bandymo procedūra

Geležinkelio riedmuo turi stovėti.

Privaloma turėti bent tris galiojančius matavimo kiekvienoje padėtyje rezultatus; matavimus galima atlikti paeiliui kiekvienoje padėtyje ar paeiliui iš vienos padėties į kitą. Matavimų tinkamumas vertinamas atsižvelgiant į fono triukšmo lygį (žr. šio priedo antraštę „Fono garso slėgio lygis“) ir priimtiną matavimo rezultatų imčių sklaidą. (Jeigu privaloma turėti tris matavimo rezultatų imtis, atliekant matavimą turi būti taikoma mažesnė nei 3 dB ar 3 dB sklaida, kad jis būtų laikomas galiojančiu. Antraip, turi būti atliekami papildomi matavimai.)

Matavimo trukmės intervalas T turi būti ne trumpesnis nei 20 s. Tačiau jeigu tam tikru atveju neįmanoma užtikrinti triukšmo šaltinio vardinio poveikio 20 s, tada matavimo trukmės intervalą T galima sutrumpinti iki 5 s. Intervalo sutrumpinimas nurodomas ir pagrindžiamas bandymo protokole.

C8. Duomenų apdorojimas

Užbaigus kiekvieną matavimų rinkinį (vienas rezultatas kiekvienoje padėtyje) visose padėtyse i išmatuotų triukšmo lygių energija vidurkinama pagal nurodomą formulę, kad būtų parengtas vienas riedmens triukšmo rodiklis:

kur:

i

– matavimo taškenustatytas garso slėgis

n– matavimo padėčių skaičius

li– su matavimo padėtimi i susijęs ilgis

Sudedant naudotos matavimo padėtys n turi atitikti šio priedo antraštėje „Matavimo sekcija“ apibrėžtą visą sekciją iki atliekant bet kokią leistiną sumažinimą (žr. šio priedo antraštę „Matavimo padėčių skaičiaus sumažinimas“). Jeigu reikia, lygiaverčiuose taškuose išmatuotus triukšmo lygius galima priskirti tiems taškams, kuriuose nebuvo matuojama.

Tada kiekvienam rinkiniui iš trijų matavimų apskaičiuojama .

Bandymo rezultatas turi būti aritmetinis verčių vidurkis, suapvalintas iki artimiausio sveikojo skaičiaus, kuris nurodo skaitinį decibelo dydį.

Ataskaitoje nurodomas pavienis bei jo vidurkis. Be to, į ataskaitą taip pat įtraukiamas visose matavimo padėtyse nustatyto dydžių rinkinys.