30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/405 
 Tarybos sprendimas 
2006 m. gruodžio 19 d. 
dėl Specialiosios programos, 
įgyvendinan čios Europos atomin ės energijos bendrijos (Euratomas) 
septintąją bendrąją branduolini ų tyrimų ir 
mokymo veiklos program ą (2007–2013 m.) 
(2006/976/Euratomas) 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 7 straipsnio pirm ą 
pastraipą, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę 1, 
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę 2, 
pasikonsultavusi su Mokslo ir technikos komitetu,
                                                 
1 2006 m. lapkri čio 30 d. nuomon ė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 
2 OL C 185, 2006 8 8, p. 10. 
L 400/406 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 kadangi: 
(1) Remiantis 2006 m. gruodžio 18 d. Ta rybos sprendimu 2006/970/Euratomas d ėl Europos 
atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolini ų tyrimų ir 
mokymo veiklos programos (2007–2011 m.)1 (toliau – Bendroji programa) Bendroji 
programa turi b ūti įgyvendinama vykdant speciali ąsias programas, kuriose nustatomos 
išsamios j ų įgyvendinimo taisykl ės, trukmė ir numatomos reikalingos priemon ės. 
(2) Bendrosios programos strukt ūrą sudaro dvi veiklos r ūšys: i) netiesiogin ė veikla, susijusi su 
branduoli ų sintezės energijos tyrimais ir branduoli ų dalijimosi bei radiacin ės saugos 
tyrimais, ir ii) tiesiogin ė veikla, susijusi su Jungtinio tyrim ų centro vykdoma veikla 
branduolin ės energetikos srityje. i punkte nurodyta veikla tur ėtų būti įgyvendinta šia 
Specialiąja programa. 
(3) Šiai programai tur ėtų būti taikomos įmonių, mokslini ų tyrimų centrų ir universitet ų 
dalyvavimo bei mokslini ų tyrimų rezultatų sklaidos taisykl ės, skirtos Bendrajai programai 
(toliau – dalyvavimo ir sklaidos taisykl ės). 
(4) Bendroji programa tur ėtų papildyti kitus mokslini ų tyrimų politikos srityje vykdomus ES 
veiksmus, kuri ų reikia bendroms strategin ėms pastangoms įgyvendinant Lisabonos tikslus, 
visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusi os su švietimu, mokymu, kult ūra, 
konkurencingumu, inovacijomis, pramone, sveikata, vartotoj ų apsauga, užimtumu, 
energetika, transportu ir aplinka. 
                                                 
1 Žr. šio Oficialiojo leidinio  ... p. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/407 
 (5) Remiantis 2004 m. lapkri čio 26 d. Tarybos sprendimu, iš dalies kei čiančiu derybų dėl 
ITER nurodymus, tarptautinio termobranduolin io reaktoriau s (ITER) Europoje pastatymas 
platesnėje branduoli ų sintezės energijos perspektyvoje bus pagrindinis pagal Bendr ąją 
programą vykdomos branduoli ų sintezės tyrimų veiklos elementas. 
(6) Prie ITER pastatymo prisidedanti ES veikla, vis ų pirma ITER statybos Kadaraše pradžiai 
reikalinga veikla ir ITER technologij ų moksliniai tyrimai ir pl ėtra per Bendrosios 
programos įgyvendinimo laikotarp į turėtų būti valdomi bendrosios įmonės, kaip apibr ėžta 
Sutarties II antraštin ės dalies 5 skyriuje. 
(7) Mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros aspekt ų branduoli ų dalijimosi mokslo ir 
technologij ų srityje įgyvendinimas taip pat gali b ūti perduotas bendrosioms įmonėms, 
įsteigtoms pagal Sutarties II antraštin ės dalies 5 skyri ų. 
(8) Kaip numatyta Sutarties 101 straipsnyje, Bendrija sudar ė keletą tarptautini ų susitarim ų 
branduolini ų tyrimų srityje, taip pat reik ėtų stiprinti tarptautin į bendradarbiavim ą šioje 
srityje siekiant dar labiau įtraukti Bendrij ą į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomen ę. 
Todėl ši Specialioji programa tur ėtų būti atvira b ūtinus susitarimus sudariusioms šalims, o 
projektų lygiu ir abipus ės naudos pagrindu – tre čiųjų šalių subjektams ir tarptautin ėms 
organizacijoms mokslinio be ndradarbiavimo organizacijoms. 
L 400/408 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 (9) Pagal ši ą programą vykdoma mokslini ų tyrimų veikla tur ėtų būti vykdoma laikantis 
pagrindini ų etikos princip ų, įskaitant Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje 
išdėstytus principus. 
(10) Įgyvendinant Bendr ąją programą turėtų būti prisidedama prie tvaraus vystymosi skatinimo. 
(11) Reik ėtų užtikrinti patikim ą Bendrosios programos finans ų valdymą ir jos įgyvendinim ą 
kuo veiksmingesniu ir vartotojui priimtinesniu b ūdu, užtikrinant teisin į tikrumą ir sąlygų 
visiems dalyviams dalyvauti programoje sudarym ą laikantis 2002 m. birželio 25 d. 
Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio reglamento1, Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 
2342/20022, nustatan čio išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kit ų 
vėlesnių pakeitimų nuostatų. 
                                                 
1 OL L 248, 2002 9 16, p. 1. 
2 OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos 
reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3). 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/409 
 (12) Pagal Reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, Komisijos reglament ą (EB, Euratomas) 
Nr. 2342/2002, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 
dėl Europos Bendrij ų finansinių interesų apsaugos 1, 1996 m. lapkri čio 11 d. Tarybos 
reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 d ėl Komisijos atliekam ų patikrinim ų ir 
inspektavim ų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrij ų finansinius interesus nuo 
sukčiavimo ir kit ų pažeidim ų2 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (EB) Nr. 
1073/1999 d ėl Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) atliekam ų tyrimų 3 reikėtų 
imtis atitinkam ų Europos bendrij ų finansinius interesus atitinkan čių priemoni ų, kad būtų 
stebimas tiek suteiktos finansin ės paramos, tiek l ėšų panaudojimo veiksmingumas, siekiant 
išvengti pažeidim ų ir sukčiavimo, ir reik ėtų imtis reikiam ų veiksmų siekiant susigr ąžinti 
prarastas, neteisingai išmok ėtas ar netinkamai panaudotas l ėšas. 
(13) Kiekvienai teminei sri čiai Europos Bendrij ų bendrajame biudžete tur ėtų būti skirta atskira 
biudžeto eilut ė. 
(14) Įgyvendinant ši ą programą ne mažiau d ėmesio reik ėtų skirti lyčių aspekto integravimui ir 
inter alia darbo sąlygoms, skaidrumui ir pagal ši ą programą finansuojamuose projektuose 
ir programose priimt ų dirbti mokslo darbuotoj ų karjeros pl ėtrai; visiems šiems aspektams 
2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija d ėl Europos mokslinink ų chartijos ir 
Mokslinink ų priėmimo į darbą elgesio kodekso suteikia orientacin į pagrindą tuo pat metu 
išlaikant jo savanorišk ą pobūdį, 
                                                 
1 OL L 312, 1995 12 23, p. 1. 
2 OL L 292, 1996 11 15, p. 2. 
3 OL L 136, 1999 5 31, p. 1. 
L 400/410 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
1 straipsnis 
Specialioji branduolini ų tyrimų ir mokymo veiklos programa branduoli ų sintezės energijos, 
branduoli ų dalijimosi ir radiacin ės saugos srityje pagal Septint ąją bendrąją programą (toliau – 
Specialioji programa) yra patvirtinama 2007 m. sausio 1 d. – 2011 m. gruodž io 31 d. laikotarpiui. 
2 straipsnis 
Specialiąja programa remiama mokslini ų tyrimų ir mokymo branduolin ės energijos srityje veikla, 
remiant įvairią mokslinių tyrimų veiklą, vykdom ą šiose temin ėse srityse: 
a) branduoli ų sintezės energijos mokslinius tyrimus; 
b) branduoli ų dalijimosi ir radiacin ės saugos mokslinius tyrimus. 
Šios veiklos tikslai ir pagrindin ės kryptys yra nurodyti priede. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/411 
 3 straipsnis 
Pagal Bendrosios programos 3 straipsn į Specialiosios programos vykdym ui reikalinga suma yra 
2 234 milijonai EUR, iš kuri ų iki 15 % skiriama Komisijos administracin ėms išlaidoms. Suma 
paskirstoma taip: 
Branduoli ų sintezės energijos moksliniai tyrimai 1 1 947 
Branduoli ų dalijimasis ir radiacin ė sauga  287 
4 straipsnis 
1. Visa pagal ši ą Specialiąją programą vykdoma mokslini ų tyrimų veikla atliekama laikantis 
pagrindini ų etikos princip ų. 
5 straipsnis 
1. Specialioji programa įgyvendinama pagal Bendrosios programos II priede nustatytas 
finansavimo schemas. 
2. Šiai Specialiajai programai taikomos da lyvavimo ir informacijos sklaidos taisykl ės. 
                                                 
1 Iš branduoli ų sintezės energijos moksliniams tyrimams numatytos sumos ne mažiau kaip 
900 milijon ų EUR bus skirta I priede išvardyt ai veiklai, išsk yrus ITER statyb ą. 
L 400/412 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 6 straipsnis 
1. Komisija sudaro Specialiosios programos įgyvendinimo darbo program ą, kurioje išsamiau 
išdėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir t echnologiniai priorite tai, finansavimo 
schemos, kurios bus naudojamos temoms, d ėl kurių turi būti teikiami pasi ūlymai, ir 
įgyvendinimo tvarkaraštis. 
2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkam ą mokslini ų tyrimų veiklą, kurią vykdo 
valstybės narės, asocijuotosios šalys bei Europos ir tarptautin ės organizacijos. Prireikus ji 
atnaujinama. 
3. Darbo programoje bus apibr ėžti kriterijai, kuriais remiantis bus vertinami netiesiogin ės 
veiklos pagal finansavimo schemas pasi ūlymai ir atrenkami projektai. Bus vertinama pagal 
kompetencijos, poveikio ir įgyvendinimo kriterijus, o v ėliau darbo programoje gali b ūti 
nustatomi ar išple čiami papildomi reikalavimai, įvertinimo koeficientai ir ribin ės vertės. 
4. Darbo programoje gali b ūti nurodytos: 
a) organizacijos, gaunan čios lėšų narystės mokesčio forma; 
b) parama veiklai, kuri ą vykdo special ų statusą turintys juridiniai subjektai. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/413 
 7 straipsnis 
1. Už Specialiosios programos įgyvendinim ą atsako Komisija. 
2. Įgyvendinant Speciali ąją programą Komisijai padeda konsultaci nis komitetas. Šio komiteto 
nariai gali keis tis atsižvelgiant į įvairias komiteto darbotvark ės temas. Su branduoli ų 
dalijimusi susijusiems klausimams spr ęsti šio komiteto sud ėtis ir išsamios darbo taisykl ės 
bei taikomos proced ūros atitinka nustatyta s 1984 m. birželio 29 d. Tarybos sprendime 
84/338/Euratomas, EAPB, EEB d ėl Bendrijos tyrim ų, plėtros ir demonstravimo veiklos 
valdymo ir koordinavimo strukt ūrų bei tvarkos 1. Su branduoli ų sinteze susij ę aspektai 
atitinka nustatytus 1980 m. gr uodžio 16 d. Tarybos sprendime, įsteigiančiame branduoli ų 
sintezės programos konsultacin į komitetą2. 
3. Komisija reguliariai informuoja komitet ą apie bendr ą Specialiosios programos 
įgyvendinimo pažang ą ir laiku teikia informacij ą apie visą pagal šią programą pasiūlytą ar 
finansuojam ą MTTP veikl ą. 
                                                 
1 OL L 177, 1984 7 4, p. 25. 
2 Dar nepaskelbta, bet su paskutiniais pake itimais, padarytais Sprendimu 2005/336/Euratomas 
(OL L 108, 2005 4 29, p. 64). 
L 400/414 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 8 straipsnis 
Komisija pasir ūpina, kad b ūtų vykdoma Bendrosios programos 6 straipsnyje numatyta 
nepriklausoma Specialiosios prog ramos srityse vykdomos veiklos steb ėsena, įvertinimas ir perži ūra. 
9 straipsnis 
Šis sprendimas įsigalioja tre čią dieną nuo jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje.  
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 19 d. 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
                                                                       J. KORKEAOJA 
 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/415 
 PRIEDAS  
MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINI AI TIKSLAI, PAGRINDIN ĖS 
TEMŲ IR VEIKLOS SRI ČIŲ KRYPTYS 
1. ĮVADAS 
Branduolin ė energija šiuo metu sudaro vien ą trečdalį visos ES sunaudojamos elektros energijos, ir 
kaip bazin ės apkrovos elektros energijos an glies neturintis šaltinis yra įtraukiamas į diskusijas d ėl 
priemonių, skirtų kovai su klimato kaita, ir Europos priklausymo nuo importuojamos energijos 
sumažinimo. 
Praėjus keliems dešimtme čiams, kai į rinką pateks komerciniai sinteze pagr įsti reaktoriai, 
branduoli ų sintezė gali daug prisid ėti kuriant ES tvar ų ir patikim ą energijos tiekim ą, o ITER tapt ų 
didžiausiu žingsniu siek iant šio tikslo. Tod ėl ITER projekto įgyvendinimas dabartin ėje ES 
strategijoje užima pagrindin ę vietą, todėl jis turi b ūti remiamas solidžia ir tikslinga Europos MTTP 
programa, skirta pasirengti ITER eksploatavimui ir išpl ėtoti technologijas bei sukaupti žini ų bazę, 
kurių prireiks jam veikiant šiame etape ir v ėliau. 
L 400/416 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Kita vertus, branduoli ų dalijimusi paremtos technologijos iš lieka perspektyviu pasirinkimu toms 
valstybėms narėms, kurios nori pasinaudoti šia technologija siekdamos subalansuoto įvairių rūšių 
energijos tiekimo. Mokslini ų tyrimų ir mokymo veikla yra ypa č svarbi užtikrinant nuolat aukšt ą 
branduolin ės saugos lyg į dabar ir ateityje, to liau siekiant pažangos įgyvendinant tvarius atliek ų 
tvarkymo sprendimus ir gerinant  viso sektoriaus veiksmingum ą bei konkurencingum ą. Vienas 
esminių šios politikos aspekt ų yra radiacin ės saugos moksliniai tyrimai, užtikrinantys optimali ą 
visuomen ės ir darbuotoj ų saugą spinduliuot ę naudojant medicinoje ir pramon ėje. 
Jeigu Europa nori išlaikyti konkurencingum ą, visose srityse b ūtina užtikrinti tinkam ą finansavim ą; 
siekiant maksimalaus veiksmingumo reikia visos Europos suderinto poži ūrio, toliau vystant 
valstybių narių bendradarbiavim ą ir stengiantis išlaikyti infrastrukt ūras, kompetencij ą ir pažangi ąją 
patirtį. Iš principo, taip pat reik ės mokslini ų tyrimų, kurie pad ėtų ištirti naujas mokslo ir 
technologij ų galimybes ir lanks čiai reaguoti į naujus politinius poreikius , kurie atsiras Bendrosios 
programos vykdymo laikotarpiu. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/417 
 2. Mokslini ų tyrimų teminės sritys 
2.1. Branduoli ų sintezės energija 
ITER reaktoriaus statyba Kadaraše (Pranc ūzija) ir „platesnio poži ūrio“ projektai, skirti branduoli ų 
sintezės energijos k ūrimui paspartinti, bus vykdomi tarpta utinio bendradarbiavimo aplinkoje. 
Tarptautiniu ITER susitarimu bus įkurta ITER organizacija. ITER pastatymas ir platesnio poži ūrio 
projektai bei j ų eksploatavimas kartu su kitomis tarptautinio bendradarbiavimo priemon ėmis išplės 
tokį bendradarbiavim ą iki neturin čio precedento lygio. Tai Europai duos nemažos naudos, vis ų 
pirma efektyvumo ir galimybi ų pasidalyti išlaidas srityje. Vietos ITER agent ūra bus įsteigta kaip 
bendroji įmonė pagal Euratomo sutart į. Ji suteiks Euratomui priemones vykdyti savo tarptautinius 
įsipareigojimus pagal ITER susitarim ą ir užtikrins, kad Euratomas veiksmingai ir nuosekliai 
prisidėtų prie Europos įnašo į ITER ir platesnio poži ūrio projekt ų, įskaitant tuos projektus remian čią 
MTTP veikl ą. 
L 400/418 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Europos pirmavimas branduoli ų sintezės energijos mokslini ų tyrimų srityje grindžiamas vienintel ės 
ir visiškai integruotos Europos mokslini ų tyrimų erdvės tipo Europos branduoli ų sintezės 
programos, stiprios nuolatin ės Bendrijos paramos, Euratomo koor dinavimo ir Euratomo branduoli ų 
sintezės asociacij ų žmogiškųjų išteklių vystymo deriniu. Branduoli ų sintezės asociacijos yra 
kompetencijos centrai branduoli ų sintezės moksliniuose tyrimuose ir turi pla čius bendradarbiavimo 
tinklus bei remiasi savo eksperimentine įranga. Euratomo pasiekti puik ūs technologiniai rezultatai 
prisidedant prie ITER technini o projektavimo veiklos ir s ėkmingo JET įrenginių eksploatavimo 
labai prisid ėjo prie dar didesnio Europos branduoli ų sintezės programos sutelkimo. Tai taip pat 
suteikė Europai žini ų ir patirties, kuri ų reikia didesn ėms bendradarbiavimo pastangoms pl ėtoti 
visuose branduoli ų sintezės energijos mokslini ų tyrimų aspektuose, įskaitant ITER pastatym ą ir 
platesnio poži ūrio projektus. Remiantis šiais pasiekim ais Septintosios bendrosios programos 
organizavimas ir valdymas  užtikrins, kad MTTP b ūtų veiksmingai ir tinkamai koordinuojami 
siekiant įgyvendinti trumpalaikius ir ilg alaikius programos tikslus. 
Spartus branduoli ų sintezės vystymas taip pat reikalauja pla čios pramonin ės bazės, kad branduoli ų 
sintezės energija laiku b ūtų pradėta naudoti pla čiu mastu. Europos pramon ės įmonės jau nemažai 
prisidėjo prie ITER techninio projektavimo veiklos. Įgyvendinant Septint ąją bendrąją programą, 
Europos pramon ės įmonės, įskaitant MV Į, atliks pagrindin į vaidmenį kuriant ITER ir gal ės 
visapusiškai dalyvauti kuriant branduoli ų sintezės elektrini ų technologijas DEMO elektrinei 
(„parodomajai“ branduoli ų sintezės elektrinei) ir b ūsimoms branduoli ų sintezės elektrinėms. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/419 
 ITER ir Europos branduoli ų sintezės energijos mokslini ų tyrimų programa prisid ės įgyvendinant kai 
kuriuos skubiai atliktinus veik smus, kurie aukšto lygio grup ės ataskaitoje („K oko ataskaita“) buvo 
pripažinti b ūtinais Lisabonos strategijos pažangai. Vis ų pirma ITER pritrauks  geriausius branduoli ų 
sintezės mokslininkus bei inžinierius ir aukšt ųjų technologij ų pramonę. Tai bus naudinga tiek 
Europos branduoli ų sintezės programai, tiek visai m okslo ir technikos žini ų bazei. Kompetencija ir 
žinios, kuri ų įgis Europos pramon ės įmonės kurdamos ypa č sudėtingus techninius reikalavimus 
atitinkančias sistemas ir komponentus I TER reaktoriui, sustiprins j ų konkurencingum ą. 
Bendras tikslas Sukaupti žini ų pagrindą ITER projektui ir pastatyti ITER, kuris b ūtų svarbus žingsnis kuriant 
elektrinių reaktorių prototipus, kurie b ūtų saugūs, tvarūs, palankūs aplinkai ir ekonomiškai 
perspektyv ūs. 
Veiklos sritys 
i) ITER pastatymas 
Šie darbai apima bendr ą ITER (kaip tarptautini
ų mokslinių tyrimų infrastrukt ūros) pastatym ą: 
ITER organizacijoje Bendrija, kaip projekto šeiminink ė, turės ypatingą atsakomyb ę ir atliks 
vadovaujant į vaidmenį, visų pirma parengiant statybviet ę, įkuriant ITER organizacij ą, sprendžiant 
valdymo ir personalo klausimus bei teikiant bendr ą techninę ir administracin ę paramą; 
L 400/420 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 būdama ITER projekto šalimi Bendrija prisid ės prie ITER eksploatavimui reikalingos įrangos ir 
įrenginių sukonstravimo aplink ITER reaktori ų ir teiks projektui param ą statybos metu; 
ITER pastatym ą remianti MTTP veikla bus vykdoma branduoli ų sintezės asociacijose ir Europos 
pramonės įmonėse. Šią veiklą sudarys komponent ų ir sistemų kūrimas ir testavimas. 
ii) ITER eksploatavimui skirti parengiamieji MTTP 
Tikslinės fizikos ir technologij ų programos tikslas – konsoliduoti ITER projekto alternatyvas ir 
pasirengti greitam ITER reaktoriaus pale idimui, reikšmingai sumažinant laiko s ąnaudas ir l ėšas, 
kurių reikia pagrindiniams ITER proj ekto tikslams pasiekti. Ji bus įgyvendinta pasitelkus 
koordinuot ą eksperimentin ę, teorinę ir modeliavimo veikl ą naudojant JET įrenginius ir kitus 
esamus, b ūsimus ir statomus magnetinio lokalizavimo įrenginius (tokamakus, stelaratorius, RPF), o 
taip pat kit ą įrangą asociacijose, ji užtik rins, kad Europa daryt ų reikaling ą įtaką ITER projektui bei 
padės Europai vaidinti svarb ų vaidmenį jo eksploatavime. Ši ą programą sudarys: 
– pagrindini ų specifinių technologij ų ITER veikimui įvertinimas užbaigiant JET 
patobulinimus ir juos eksplo atuojant (pirmoji siena, šildymo sistemos, diagnostika); 
– ITER veikimo scenarij ų išnagrinėjimas taikant tikslinius eksperimentus su JET ir kitais 
įrenginiais bei koordinuojama modeliavimo veikla. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/421 
 Septintosios bendrosios programos įgyvendinimo ankstyvajame etape bus atlikta programoje 
numatytų įrenginių peržiūra išnagrin ėjant galimybes palaipsniui atsisakyti turim ų įrenginių ir 
įvertinant nauj ų įrengimų poreikį eksploatuojant ITER. Ši perži ūra taps pagrindu galimai paramai 
naujiems ar patobulintiems įrenginiams nustatyti, kad įgyvendinant program ą būtų disponuojama 
tinkama branduoli ų sintezės įrenginių, skirtų atitinkamiems MTTP, sistema. 
iii) DEMO veikimui skirta technologin ė veikla 
Asociacijose ir pramon ės įmonėse bus toliau tobulinamos pagrindin ės technologijos ir medžiagos, 
kurių reikia DEMO elektrin ės licencijos išdavimui, statybai ir veikimui, kad jos b ūtų testuojamos su 
ITER reaktoriumi, ir kad Europos pramon ės įmonės galėtų pastatyti DEMO bei kitas branduoli ų 
sintezės elektrines. Bus vykdoma ši veikla: 
– tikslinės projekto grup ės sukūrimas ir techninio patvirtinim o bei techninio projektavimo 
veiklos (EVEDA) įgyvendinimas, kad b ūtų pasirengta tarptautinio sintez ės medžiag ų 
apšvitinimo įrenginio (IFMIF), kuris bus naudojamas branduoli ų sintezės elektrinės 
medžiagoms testuoti, statybai, kuris bus išankstin ė licencijos suteikimo DEMO s ąlyga; 
– mažo aktyvumo ir spinduliuotei atspari ų medžiagų kūrimas, švitinimo testavimas ir 
modeliavimas; pagrindini ų technologij ų branduoli ų sintezės elektrini ų veikimui, įskaitant 
sprogimo j ėgą švelninan čias priemones, k ūrimas; su DEMO koncepciniu projektu susijusi 
veikla, įskaitant saugos ir ap linkosaugos aspektus. 
L 400/422 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 iv) MTTP veikla ilgalaik ės perspektyvos atžvilgiu 
Remiantis specialiai ITER ir DEMO  skirta veikla, pagal branduoli ų sintezės program ą bus vystoma 
kompetencija ir ple čiama žinių bazė būsimoms branduoli ų sintezės elektrinėms strategiškai 
svarbiose srityse. Ši mokslini ų tyrimų veikla prisid ės prie branduoli ų sintezės energijos techninio 
įgyvendinamumo ir ekonominio perspe ktyvumo. Šiuo tikslu pagal Septint ąją bendrąją programą 
numatyta ši speciali veikla: 
– bus tyrinėjamos patobulint ų magnetinio izoliavimo schem ų, turinčių potenciali ų privalum ų 
reaktoriams, įskaitant stelaratorius, koncep cijos. Darbas bus sutelktas į W7-X stelaratoriaus 
konstravimo užbaigim ą; turimų įrenginių naudojimas siekiant išpl ėsti eksperimentines 
duomenų bazes; ir ši ų konfigūracijų įvertinimas ateities perspektyvoje; 
– eksperimentine branduoli ų sintezės fizikos programa bus siekiama aiškiai suprasti 
branduoli ų sintezės plazmą, kad būtų galima optimizuoti elektrin ės koncepcij ą; 
– bus toliau t ęsiami teorijos ir modeliavimo darbai, kuri ų pagrindinis tikslas – aiškiai suprasti 
branduoli ų sintezės plazmą reaktoriaus veikimo metu; 
– bus tiriami branduoli ų sintezės energijos gamybos sociologinia i ir ekonominiai aspektai bei 
imamasi veiksm ų, skirtų visuomen ės informavimui ir supratimui apie branduoli ų sintezę 
gerinti; 
Bus tęsiama veikla inercin ės branduoli ų sintezės energijos srityje, kurioje numatyta teis ė stebėti 
valstybių narių vykdomų inercinio izoliavimo civilini ų mokslini ų tyrimų veiklą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/423 
 v) Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas 
Programoje bus užtikrinami tinkami žmogiškieji iš tekliai ir aukštas bendradarbiavimo lygis, 
siekiant tinkamai pate nkinti skubius ir vidutin ės trukmės ITER poreikius ir toliau pl ėtoti branduoli ų 
sintezę naudojant šias priemones: 
– paramą mokslo darbuotoj ų mobilumui tarp programoje dalyvaujan čių organizacij ų siekiant 
skatinti glaudesn į bendradarbiavim ą ir programos integravim ą bei stiprinti tarptautin į 
bendradarbiavim ą; 
– aukšto lygio mokym ą inžinieriams ir diplom ą įgijusiems ar doktorant ūrą baigusiems 
mokslo darbuotojams, įskaitant programoje numatyt ų įrenginių panaudojim ą mokymo 
tikslais, taip pat rengiant tikslinius se minarus ir pratybas. Bus imamasi veiksm ų siekiant 
sustiprinti programos dalyvi ų bendradarbiavim ą aukštojo mokslo srityje, įskaitant ir 
magistro ir daktaro st udijas fizikos ir sintez ės inžinerijos srityse; 
– inovacijų ir keitimosi pažangi ąja patirtimi tarp susijusi ų universitet ų, mokslini ų tyrimų 
institutų ir pramon ės įmonių skatinimą; 
– patentų išdavimo skatinim ą. 
vi) Infrastrukt ūros 
ITER pastatymas Europoje I TER organizacijos tarptautin ėje aplinkoje bus nauj ų mokslini ų tyrimų, 
pasižymin čių stipria europine dimensija, elementas. 
L 400/424 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 vii) Technologij ų perdavimo procesai 
ITER reik ės naujos ir lankstesn ės organizacin ės struktūros, kad b ūtų sudarytos s ąlygos jo kuriam ų 
inovacijų ir technologij ų pažangos greito perdavimo pramonei procesui, siekiant nugal ėti 
sunkumus, kliudan čius Europos pramonei tapti konkurencingesne.  
viii) Reagavimas į naujus ir nenumatytus  politikos poreikius 
Naudojant paspartint ą branduoli ų sintezės vystymo program ą būtų galima anks čiau pateikti į rinką 
branduoli ų sintezės energiją, ir taip būtų įgyvendinta dalis platesn ės politikos, susijusios su saugiu 
Europos energijos tiekimu, klimato kaita ir tv ariu vystymusi. Šios paspartintos programos 
svarbiausias tikslas ir pagrindinis etapas b ūtų ankstesnis DEMO pastat ymas. 7-ojoje bendrojoje 
programoje tai apimt ų veiklą ir projektus, vykdomus remiantis  tarptautiniu platesniu poži ūriu į 
branduoli ų sintezės energiją ir kuriuos, bendradarbiaudamas su ITER partneriais, vykdo Euratomas. 
2.2. Branduoli ų dalijimasis ir radiacin ė sauga 
Netiesiogin ė veikla bus vykdoma toliau  nurodytose penkiose pagrindin ėse veiklos srityse. Bendras 
tikslas vis ų pirma yra sustiprinti branduoli ų dalijimosi bei kit ų spinduliuot ės naudojimo pramon ėje 
ir medicinoje b ūdų saugos lyg į, išteklių veiksmingum ą ir rentabilum ą. Tačiau programoje yra 
svarbių sąsajų, todėl reikia tinkamai užtikrinti skirting ų veiklos rūšių sąveiką. Šiuo atžvilgiu esminis 
dalykas yra parama mokymui ir mokslini ų tyrimų infrastrukt ūroms. Mokymo poreikiai turi sudaryti 
pagrindin į Bendrijos finansuojam ų projektų šiame sektoriuje aspekt ą; šie poreikiai ir parama 
infrastrukt ūroms bus esminis elementas sprendžiant kompetencijos branduolin ėje srityje klausim ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/425 
 Europos mokslini ų tyrimų erdvei sustiprinti reikia bendro europinio poži ūrio į pagrindines 
problemas ir metodus. Bus sukur ti ryšiai ta rp nacionalini ų programų ir bus skatinama kurti 
tarptautini ų organizacij ų ir trečiųjų šalių, įskaitant JAV, NVS, Kanad ą ir Japonij ą, 
bendradarbiavimo tinklus. Jei yra aiškus Bendrij os interesas, EURATO MAS turi visapusiškai 
dalyvauti esan čiuose forumuose, koordinuojan čiuose MTTP (moksliniai tyrimai ir technologin ė 
plėtra) veiklą tarptautiniu lygiu. Prireikus bus užtikri ntas koordinavimas su Jungtinio tyrim ų centro 
šioje srityje vykdoma tiesiogin ės veiklos programa, taip pat branduoli ų sintezės energijos tyrim ų 
netiesiogine veikla. 
Taip pat svarbu sukurti ryšius su mokslini ų tyrimų veikla, vykdoma pagal EB bendr ąją programą, 
visų pirma su veikla Europos standart ų, švietimo ir mokymo, aplinkos apsaugos, medžiag ų mokslo, 
valdymo, bendr ų infrastrukt ūrų, saugumo, saugos kult ūros ir energetikos srityse. Tarptautinis 
bendradarbiavimas dominuos daugelio temini ų sričių veikloje. 
i) Radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymas 
Tikslai 
Į praktinį pritaikym ą orientuotos MTTP veiklo s tikslas – parengti tvirt ą mokslinį ir technin į 
pagrindą panaudoto kuro ir ilgai išliekan čių radioaktyvi ųjų atliekų geologinio laidojimo 
technologijoms ir saugumui įrodyti, formuoti bendr ą Europos poži ūrį į pagrindinius klausimus, 
susijusius su atliek ų tvarkymu bei laidojimu ir ieškoti b ūdų, kaip sumažinti j ų kiekį ir (arba) 
pavojingum ą naudojant atskyrim ą bei transmutacij ą ar kitus b ūdus. 
L 400/426 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veiklos sritys 
Geologinis laidojimas: MTTP didelio ra dioaktyvumo ir (arba) ilgai išliekan čių radioaktyvi ų atliekų 
geologinio laidojimo srityje, apimantys inžinerinius tyrimus ir saugykl ų projektavim ą, uolienų, 
kuriose bus laidojama, in situ apib ūdinimas (požemin ėse bendrose ir laidojimo vietai b ūdingose 
mokslinių tyrimų laboratorijose), saugyklos aplinkos supratimas, atitinkam ų procesų artimose 
srityse (atliek ų pavidalas ir projektuojamos užtv aros) ir tolimose srityse (pamatin ės uolienos ir 
patekimo į biosferą keliai) tyrimai, patikim ų eksploatavimo ir saugumo įvertinimo metod ų 
plėtojimas bei valdymo ir su visuomen ės pritarimu susijusi ų socialinių klausimų tyrimas. 
Atskyrimas ir transmutacija: MTTP visose technin ėse atskyrimo ir transmut acijos srityse, kurie gali 
būti pagrindu kuriant bandomuosius įrenginius ir demonstracine s sistemas pažangiausiems 
atskyrimo procesams ir transmutacijos sistemoms, apiman čioms subkritines ir kritines sistemas, 
siekiant sumažinti panaudoto branduolinio  kuro didelio aktyvumo ilgai išliekan čių radioaktyvi ųjų 
atliekų kiekį ir pavojingum ą. Moksliniais tyrimais taip pat bus nagrin ėjamos galimybes, kurias 
suteikia sprendimai d ėl mažesnio atliek ų kiekio branduolin ės energijos gamyboje, įskaitant 
veiksmingesn į skiliųjų medžiagų panaudojim ą esamuose reaktoriuose. 
ii) Reaktori ų sistemos 
Tikslai 
Šios veiklos tikslai – užtikrinti saug ų nuolatinį visų atitinkam ų rūšių esamų įrenginių veikimą ir – 
siekiant prisid ėti prie tiekimo įvairovės didinimo bei saugumo ir vi suotinio atšilimo problemos 
sprendimo – tirti pažangesni ų technologij ų teikiamas galimybes naudoti dar saugesn ę, išteklius 
taupančią ir konkurencingesn ę branduolin ę energiją. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/427 
 Veiklos sritys 
Branduolini ų objektų sauga:  MTTP saugaus esam ų objektų ir objektų, kurie bus past atyti ateityje, 
eksploatavimo, vis ų pirma elektrini ų eksploatavimo trukm ės įvertinimo ir valdymo, saugos kult ūros 
(sumažinant žmogaus ir organizacini ų klaidų pavojų), pažangi ų saugos įvertinimo metod ų, 
skaitmeninio imitavimo priemoni ų, instrument ų sistemos ir kontrol ės bei rimt ų avarijų prevencijos 
ir jų padarinių sušvelninimo srityje bei susijusi veikla, skirta žini ų valdymo optimizavimui ir 
kompetencijos išlaikymui. 
Pažangios branduolin ės sistemos:  MTTP, kuriais siekiama pagerinti esam ų sistemų ir kuro 
veiksmingum ą ir, bendradarbiaujant tarptautiniu lygiu ši oje srityje, pvz., pasite lkiant Ketvirtosios 
kartos tarptautin į forumą, nagrinėti atrinktų pažangių reaktorių sistemų aspektus, siekiant įvertinti jų 
galimybes, j ų platinimo rizik ą ir jų poveikį ilgalaikiam tvarumui, įskaitant veikl ą gavybos mokslini ų 
tyrimų srityje 1 (visų pirma medžiag ų mokslo srityje) ir kuro ciklo, nauj ų kuro rūšių bei atliek ų 
tvarkymo aspekt ų tyrimą. 
iii) Radiacin ė sauga 
Tikslai 
Saugus spinduliuot ės naudojimas medicinoje ir pramon ėje grindžiamas tvirta radiacin ės saugos 
politika ir veiksmingu jos įgyvendinimu; tai išlieka programos prio ritetu. Moksliniai tyrimai vaidina 
svarbų vaidmenį išlaikant ir gerinant saugos standartus, ir tai yra bendras visos šios programos 
veiklos tikslas. Kitas svarbus mokslini ų tyrimų tikslas – stiprinti Bendrijos politik ą bei veiksming ą 
jos įgyvendinim ą ir greitai bei veiksmingai reaguoti į atsirandan čius poreikius. 
                                                 
1 Primenama, kad EB specialiojoje programoje „Id ėjos“ EMTT remia mažai tirt ų sričių 
mokslinius tyrimus bet kurioje pagrindini ų mokslinių ir technologini ų tyrimų srityje. 
L 400/428 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Pagrindinis ši ų mokslinių tyrimų tikslas bus išspr ęsti prieštaring ą pavojaus, kur į kelia mažos ir ilgai 
trunkančios spinduliuot ės dozės, problem ą. Šio mokslin ės ir reguliavimo problemos sprendimas 
turėtų svarbų poveikį kaštams ir (arba) svei katai naudojant spinduliuot ę medicinoje ir pramon ėje. 
Veiklos sritys 
– Pavojaus, kur į kelia mažos ir ilgai trunkan čios radiacijos doz ės, kiekybinis įvertinimas: 
pavojaus sveikatai, kur į kelia mažos ir ilgai trunkan čios radiacijos doz ės, geresnis 
kiekybinis įvertinimas, įskaitant individual ų kintamum ą, pasitelkiant epidemiologinius 
tyrimus bei l ąstelių ir molekuli ų biologijos mokslini ų tyrimų mechanizm ų geresnį 
supratimą. 
– Medicininis spinduliuot ės naudojimas: padidinti medicinin ės spinduliuot ės naudojimo 
diagnostikoje ir terapijoje ( įskaitant branduolin ę mediciną) saugą ir veiksmingum ą 
pasitelkiant naujas techno logijas ir laikantis tokio naudojimo naudos ir pavojaus 
pusiausvyros. 
– Nepaprastosios pad ėties valdymas ir pad ėties atkūrimas: pagerinti nepaprastosios pad ėties 
valdymo nuoseklum ą ir integracij ą (įskaitant užteršimo apib ūdinimą ir padėties atkūrimą 
avarijos metu užterštose teritorijose) Europoje pl ėtojant vieningas priemones ir strategijas 
bei įrodant jų veiksmingum ą eksploatavimo aplinkoje. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/429 
 – Piktavališkas spinduliuot ės ir radioaktyvi ųjų medžiagų naudojimas: parengti patikimus 
praktinius metodus, skirtus valdyti piktavališko spinduliuot ės ir radioaktyvi ųjų medžiagų 
naudojimo ( įskaitant apgaulingus ketinimus) poveik į, apimantį tiesioginį ir netiesiogin į 
poveikį sveikatai ir aplinkos užteršim ą, visų pirma apgyvendintose vietov ėse ir teritorijose, 
iš kurių tiekiamas maistas ir vanduo. 
Bus užtikrintas papildomumas, ir išvengt a dubliavimo su specialiosios programos 
„Bendradarbiavimas“ 1 tema „Sauga“; prie to gali prisid ėti ir bet kokia atitinkama patirtis, 
įgyta įgyvendinant ankstesnius Euratomo veiksmus.  
– Kitos temos: nacionalin ė mokslini ų tyrimų veikla bus dar veiksmingiau integruojama į 
kitas sritis (pavyzdžiui, nat ūrali spinduliuot ė, radioekologija, aplinkos apsauga, 
dozimetrija, spinduliuot ės poveikis darbe, rizikos valdymas ir kt.).  
                                                 
1 Europos bendrijos Septintosios  bendrosios programos dalis. 
L 400/430 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 iv) Infrastrukt ūros 
Tikslai 
Mokslinių tyrimų infrastrukt ūros – pradedant didel ėmis ir brangiomis elektrin ėmis bei laboratorij ų 
tinklais ir baigiant mažesn ėmis priemon ėmis, pvz. duomen ų bazės, skaitmeninio imitavimo 
priemonės ir medžiag ų bankai – yra pagrindin ė MTTP mokslo ir technologij ų branduolin ėje bei 
radiologijos moksl ų srityje dalis. Programos tikslai – suteikti param ą pagrindin ėms 
infrastrukt ūroms, kai yra aiški Europos prid ėtinė vertė, visų pirma siekiant sutelkti kritines 
pastangas ir pakeisti senstan čius įrenginius, pavyzdžiui, mokslini ų tyrimų reaktorius. Tai sutvirtins 
ankstesnių Bendrijos program ų, kurios sudar ė galimybes tarptautiniu lygiu pasinaudoti tokiomis 
infrastrukt ūromis, taip pat joms bendradarbiauti, s ėkmę ir prisidės prie technin ės pažangos aukšt ų 
standartų išlaikymo, inovacij ų ir saugos Europos br anduoliniame sektoriuje. 
Infrastrukt ūros taip pat svariai prisid ės prie mokslo darbuotoj ų ir inžinieri ų mokymo. 
Veiklos sritys 
– Parama infrastrukt ūroms: parama pagrindini ų reikaling ų mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų 
projektavimui, atnaujinimui, k ūrimui ir (arba) eksploatavimui visose pirmiau min ėtose 
teminėse srityse; pavyzdžiui: požemin ės radioaktyvi ųjų atliekų geologinio laidojimo 
mokslinių tyrimų laboratorijos, bandomieji (testavimo) atskyrimo ir transmutacijos 
įrenginiai, reaktori ų komponentai ir posistem ės, karštosios kameros, rimt ų avarijų ir 
termohidraulikos bandym ų įrenginiai, medžiag ų bandymo įrenginiai, skaitmeninio 
imitavimo priemon ės ir radiobiologiniai įrenginiai, duomen ų bazės ir medžiag ų bankai, 
skirti radiacin ės saugos moksliniams tyrimams. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/431 
 – Galimybė pasinaudoti infrastrukt ūromis: sudaryti s ąlygas įvairių šalių mokslinių tyrimų 
darbuotojams ir j ų grupėms pasinaudoti esamomis ir b ūsimomis infrastrukt ūromis. 
v) Žmogiškieji ištekliai, mobilumas ir mokymas 
Tikslai 
Atsižvelgiant į poreikį visuose branduoli ų dalijimosi ir radiacin ės saugos sektoriuose išlaikyti 
būtiną aukštą žmogiškųjų išteklių kompetencijos lyg į ir į galimą jo poveik į visų pirma geb ėjimui 
išlaikyti dabartin į aukštą branduolin ės saugos lyg į, programos tikslai bus remiami pasitelkiant 
įvairias priemones, mokslin ės kompetencijos ir patirties sektoriuje skleidim ą. Šiomis priemon ėmis 
siekiama kuo grei čiau užtikrinti tinkam ą kvalifikacij ą turinčių mokslo darbuotoj ų, inžinieri ų ir 
technikų skaičių, pvz., rengiant bendrus mokymu s ir pasitelkiant glaudesn į ES mokymo institucij ų 
bendradarbiavim ą, kad visų valstybių narių darbuotojai tur ėtų vienodą kvalifikacij ą, arba sudarant 
sąlygas student ų ir mokslo darbuotoj ų mokymui ir mobilumui. Tik tikrai europietišku poži ūriu 
galima užtikrinti b ūtinas paskatas bei aukštojo mokslo ir mokymo darn ą ir sudaryti s ąlygas naujos 
kartos mokslo darbuotoj ų mobilumui bei reaguoti į inžinierių, kurie susidurs su rytojaus mokslo ir 
technologij ų uždaviniais vis labiau integruotame  branduoliniame sektoriuje, ilgalaik į poreikį kelti 
kvalifikacij ą. 
L 400/432 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veiklos sritys 
– Mokymas: nacionalini ų programų koordinavimas ir bendr ų mokymo poreiki ų mokslo ir 
technologij ų branduolin ėje srityje tenkinimas naudojant įvairias priemones, įskaitant 
konkurencingas priemones, – bendros paramos žmogiškiesiems ištekliams visose temin ėse 
srityse dalis. Apima param ą mokymo kursams ir mokymo ti nklams ir priemones, skirtas 
padaryti sektori ų patrauklesn į jauniems mokslininkams ir inižinieriams. 
– Mokslo darbuotoj ų mobilumas: skatinant mokslinink ų ir inžinieri ų mobilum ą tarp įvairių 
valstybių narių, taip pat ES nepriklausan čių šalių, universitet ų ir institut ų yra teikiamos 
subsidijos ir mokamos stipe ndijos. Speciali parama gali b ūti teikiama mokslo 
darbuotojams iš NVS. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/433 
 3. Etiniai aspektai 
Vykdant ši ą programą ir atliekant joje numatyt ą mokslini ų tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindini ų 
etikos princip ų. Jie apima inter alia  ES pagrindini ų teisių chartijoje nuro dytus principus, įskaitant 
žmogaus orumo ir žmogaus gyvyb ės apsaugą, asmens duomen ų ir privatumo apsaug ą, taip pat 
gyvūnų ir aplinkos apsaug ą pagal Bendrijos teis ę ir naujausias atitinkam ų tarptautini ų konvencij ų, 
gairių bei elgesio kodeks ų versijas, pavyzdžiui Helsinkio deklaracij ą, Europos Tarybos žmogaus 
teisių ir biomedicinos konvencij ą, pasirašyt ą 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede, ir jos papildomus 
protokolus, JT Vaiko teisi ų konvencij ą, UNESCO priimt ą Visuotinę žmogaus genomo ir žmogaus 
teisių deklaracij ą, JT Bakteriologini ų ir toksini ų ginklų konvencij ą (BTGK), Tarptautin ę sutartį dėl 
maisto ir žem ės ūkio paskirties augal ų genetinių išteklių bei atitinkamas Pasaulio sveikatos 
organizacijos (PSO) rezoliucijas. 
Taip pat bus atsižvelgta į Europos patar ėjų grupės etinių biotechnologijos padarini ų klausimais 
(1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir nauj ųjų technologij ų etikos grup ės (nuo 1998 m.) nuomones. 
Laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į Europoje egzistuojan čius požiūrių 
skirtumus, mokslini ų tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teis ės aktais ir etikos taisykl ėmis, 
galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi mokslinia i tyrimai. Bet kokiu atveju taikomos 
nacionalin ės nuostatos, ir jokie moksliniai tyri mai, uždrausti kurioje nors valstyb ėje narėje ar kitoje 
šalyje, nebus finansuojami iš Bendrijos l ėšų toje valstyb ėje narėje ar šalyje. 
L 400/434 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tam tikrais atvejais mokslini ų tyrimų projektų įgyvendinantys asmenys, prieš prad ėdami MTTP 
veiklą, privalo prašyti atitinkam ų nacionalini ų ar vietos etikos komitet ų pritarimo. Komisija 
sistemingai etiniu poži ūriu taip pat apsvarstys pasi ūlymus, kurie susij ę su etikos poži ūriu opiais 
klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į etinius aspektus. Tam tikrais atvejais etin į 
svarstymą galima atlikti projekto įgyvendinimo metu. 
Sutarties Protokole d ėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės reikalaujama, kad Bendrija ir valstyb ės narės, 
formuluodamos ir įgyvendindamos Bendrijos politik ą, įskaitant mokslini ų tyrimų politiką, 
visapusiškai atsižvelgt ų į gyvūnų sveikatos ir gerov ės reikalavimus. 1986 m. lapkri čio 24 d. 
Tarybos direktyvoje 86/609/EEB d ėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su 
eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojam ų gyvūnų apsauga, suderinimo1 dėl 
eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojam ų gyvūnų apsaugos reikalaujama, kad visi 
bandymai b ūtų rengiami taip, ka d juos atliekant gyv ūnai nepatirt ų baimės ir nereikalingo skausmo 
ar kančių, kad būtų naudojama kuo mažiau gyv ūnų, kad būtų naudojami mažiausiai 
neurofiziologiškai jautr ūs gyvūnai, kad gyv ūnai patirtų kuo mažiau skausmo, kan čių, baimės ar 
ilgalaikės žalos. Gyv ūnų genetinio paveldo keitimas ir gyv ūnų klonavimas gali b ūti svarstomas tik 
tuomet, kai tikslai yra etikos poži ūriu pateisinami, o esan čios sąlygos užtikrina gyv ūnų gerovę bei 
laikomasi biologin ės įvairovės principų. Įgyvendinant ši ą programą, Komisija nuolat steb ės mokslo 
pažangą ir nacionalines bei tarp tautines nuostatas, kad b ūtų atsižvelgta į visus poky čius. 
 
                                                 
1 OL L 358, 1986 12 18, p. 1. Direktyva su pakeitim ais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2003/65/EB (OL L 230, 2003 9 16, p. 32).