(4)

Komisija mano, kad pasiūlyme atsižvelgiama į Reglamento (ES) Nr. 913/2010 4 straipsnyje nustatytus kriterijus: a punktas – pasiūlytas maršrutas jungia keturias valstybes nares ir Serbiją; b punktas – beveik visam pasiūlytam pagrindiniam koridoriaus maršrutui Salzburg – Villach – Ljubljana –/ Wels/Linz – Graz – Maribor – Zagreb – Vinkovci/Vukovar – Tovarnik – Beograd – Sofia – Svilengrad (Bulgarijos ir Turkijos siena) sukurti būtų naudojamos geležinkelio linijos, kurios susijusiose valstybėse narėse priskiriamos prie TEN-T pagrindinio tinklo, o Serbijoje – prie orientacinio pagrindinio tinklo (3). Kiti numatyto sukurti pagrindinio maršruto ruožai priskiriami prie visuotinio tinklo. Be to, centrine koridoriaus „RailNetEurope“ dalimi C11 eina pagrindinis pasiūlyto krovinių vežimo geležinkeliais koridoriaus maršrutas nuo Zalcburgo iki Bulgarijos ir Turkijos sienos; e punktas – pasiūlytas koridorius papildys esamus krovinių vežimo geležinkeliais koridorius Pietryčių Europoje, ypač svarbu, kad bus užtikrintas susisiekimas su regionais, kuriuose iki šiol neveikė krovinių vežimo geležinkeliais koridorių tinklas. Be to, šis koridorius bus alternatyva dviem esamiems krovinių vežimo geležinkeliais koridoriams, t. y. Rytų/rytinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Reino–Dunojaus koridoriams, o koridoriais einančiais maršrutais bus galima naudotis kaip papildomomis apylankomis valdant neplanuotas situacijas, todėl padidės krovinių vežimo geležinkeliais patikimumas, ypač jei kiltų didelių trukdžių; f punktas – pasiūlytas maršrutas – viena iš svarbiausių krovinių vežimo geležinkeliais ašių Vakarų Balkanuose. Anksčiau šio koridoriaus daugiausia naudojamais ruožais krovinių buvo vežama kur kas daugiau už dabar planuojamą krovinių kiekį. Todėl yra didelių galimybių plėtoti krovininį geležinkelių transportą, t. y. daugiau krovinių vežti geležinkeliais, o ne automobilių keliais, arba didinti bendrą krovinių kiekį dviejose rinkose, kuriose veiktų Alpių–Vakarų Balkanų krovinių vežimo geležinkeliais koridorius: viena vertus, didinti krovininį transportą regionuose, kuriuose veiktų koridorius, ir tuo koridoriumi su kitomis Europos dalimis sujungtuose regionuose, kita vertus, didinti visu koridoriumi tranzitu pervežamų krovinių kiekį. Koridoriaus pajėgumo ypač reikia įvairiarūšio krovinių vežimo tarp Sąjungos ir Turkijos geležinkelio paslaugoms; g punktas – koridorius padės geriau sujungti valstybes nares ir trečiąsias Europos šalis, nes įgyvendinant projektą dalyvaus Serbija, taip pat Bulgarijos ir Turkijos pasienyje bus pagerinta jungtis su Turkija, todėl atsiras tiesioginis kelias tarp Vakarų/Vidurio Europos ir Turkijos; h punktas – Alpių–Vakarų Balkanų krovinių vežimo geležinkeliais koridoriaus kūrimo klausimais su galimais pareiškėjais tartasi 2017 m. vasarą. Ketinimų protokolo III priede nurodyta, kad projektui pritarė 20 įmonių. Iš jų 13 – geležinkelio įmonės, trys – įvairiarūšio transporto operatoriai, trys – ekspeditoriai ir vienas – transporto priemonių savininkas; i punktas – pasiūlytu koridoriumi būtų užtikrintas tiesioginis susisiekimas su pagrindiniais susijusių valstybių narių terminalais. Įvairiarūšio krovinių vežimo sąsajos numatytos įvairiose vietose palei Dunojų ir Savą. Be to, jungtimis su kitais krovinių vežimo geležinkeliais koridoriais užtikrinamas susisiekimas su jūrų uostais, visų pirma Koperio ir Rijekos uostais;