ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

Siekdama pateikti rekomendacijų dėl tolesnio PESCO įgyvendinimo šiame pirmajame etape, Taryba pabrėžia, kad apskritai dalyvaujančios valstybės narės: a) padarė didelę pažangą vykdydamos įsipareigojimus, susijusius su gynybos biudžetu ir bendromis investicijomis į gynybą. Ši tendencija turėtų būti išlaikyta ir, jei reikia, ateityje dar labiau sustiprinta atsižvelgiant į konkretesnius tikslus; b) nacionalinio gynybos planavimo srityje pradėjo naudoti ES priemones, iniciatyvas ir dokumentus, pavyzdžiui, peržiūrėtą Pajėgumų plėtojimo planą (PPP), CARD ir EGPPP, ir pradėjo rengtis būsimam EGF 2021–2027 m. Dalyvaujančios valstybės narės raginamos dėti daugiau pastangų, kad būtų toliau vykdomi didesni saistantys įsipareigojimai atitinkamose srityse, visų pirma kuo geriau panaudoti ES priemones, iniciatyvas ir dokumentus savo nacionaliniuose gynybos planavimo procesuose. Šiame kontekste CARD bei PPP ir atitinkamų NATO procesų, pavyzdžiui, NATO gynybos planavimo proceso (NDPP), rezultatų suderinamumas buvo ir toliau bus užtikrinamas tais atvejais, kai reikalavimai sutampa, kartu pripažįstant skirtingą šių dviejų organizacijų pobūdį ir jų atitinkamą atsakomybę; c) yra prašomos daryti didelę pažangą vykdant įsipareigojimus, susijusius su jų gynybos mechanizmų suderinimu tarpusavyje, visų pirma stiprinti bendradarbiavimo pajėgumų plėtojimą pagal PPP ir šiuo metu rengiamus savo atitinkamus strateginius aplinkybių tyrimus, kartu pripažįstant, kad tam reikia nuolatinių ilgalaikių pastangų; d) raginamos vadovaudamosi labiau saistančiais įsipareigojimais ir 2018 m. spalio 15 d. Tarybos rekomendacija dėl labiau saistančių įsipareigojimų sekos ir tikslesnių tikslų nustatymo: toliau dėti pastangas teigiama linkme siekiant stiprinti jų pajėgų sąveikumą ir lankstumą; dėti daugiau esminių pastangų, susijusių su įsipareigojimais didinti pajėgų prieinamumą ir dislokavimo galimybes, be kita ko, sistemingai užpildant esamas spragas ES kovinių grupių sąraše visų pirma siekiant panaikinti esamas spragas, greitojo reagavimo duomenų bazėje ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų ir operacijų poreikių paraiškose; ir toliau optimizuoti daugiašales struktūras ir siekti plataus užmojo požiūrio į bendrą karinių BSGP operacijų ir misijų finansavimą, ir e) turi daryti didelę pažangą sprendžiant klausimus, susijusius su pajėgumų trūkumais ir prioritetais, nustatytais pagal PPP, įskaitant didelio poveikio pajėgumų tikslų įgyvendinimą, ir nacionaliniame planavime prioritetą teikiant bendradarbiavimu grindžiamam požiūriui, taip pat siekiant įvykdyti įsipareigojimus, susijusius su dalyvavimu, kai tikslinga, pagrindinėse bendrose arba Europos apginklavimo programose EGA struktūroje, ir darant teigiamą poveikį Europos gynybos pramoninei ir technologinei bazei (EGPTB). Šiuo atžvilgiu dalyvaujančios valstybės narės toliau raginamos teikti, kai įmanoma, reikiamus elementus, kurie leistų atlikti prasmingą įvertinimą, kaip vykdomi įsipareigojimai šioje srityje, be kita ko, kaip dalyvaujančių valstybių narių pajėgumų plėtojimo projektais stiprinama EGPTB.
(9)

kartu 2018–2019 m. Europos semestro cikle Komisija daug dėmesio skyrė valstybių narių investicijų poreikiams, susijusiems su energetika ir klimatu. Tai matyti iš 2019 m. Prancūzijai skirtos ataskaitos (4) ir Komisijos rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos Prancūzijai (5), kurios pateiktos per Europos semestrą. Vertindama integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų projektus, Komisija atsižvelgė į naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas. Komisijos rekomendacijomis papildomos naujausios per Europos semestrą pateiktos konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Valstybės narės taip pat turėtų užtikrinti, kad jų integruotuose nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų atsižvelgta į naujausias per Europos semestrą pateiktas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas;
(15)

Vyriausybė įgyvendino verslumo ir startuolių rėmimo priemones ir taip pat padidino paskolų ir eksporto garantijų prieinamumą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Be to, bedarbiams dabar leidžiama gauti bedarbio pašalpas per pirmuosius įmonės verslo pradėjimo mėnesius. Ši schema greičiausiai veiks sėkmingai, jei bus derinama su mokymu ir konsultuojamuoju ugdymu, nors neilga jos trukmė gali apriboti jos poveikį. Be to, tebėra trūkumų, susijusių su verslininkų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialine apsauga, o skurdo rizika savarankiškai dirbantiems asmenims Suomijoje, palyginti su darbuotojais, yra santykinai didelė.
14.

Pagal Sprendimo (BUSP) 2017/2315 6 straipsnio 3 dalį ir remdamasis dalyvaujančių valstybių narių pateiktais atnaujintas nacionaliniais įgyvendinimo planais vyriausiasis įgaliotinis pateiks Tarybai metinę ataskaitą, kurioje bus apibūdinta PESCO įgyvendinimo padėtis, įskaitant informaciją apie tai, kaip kiekviena dalyvaujanti valstybė narė laikosi savo įsipareigojimų pagal nacionalinį įgyvendinimo planą. Daugiausia dėmesio joje turėtų būti skiriama konkretiems dalyvaujančių valstybių narių veiksmams ir nuostatoms, kuriais įgyvendinami jų įsipareigojimai, be kita ko, įgyvendinant PESCO projektus, ir remiamasi konkretesniais tikslais bei eiliškumu, nustatytais dviem nuosekliems pradiniams etapams. Tuo tikslu dalyvaujančios valstybės narės į savo nacionalinius įgyvendinimo planus turėtų įtraukti informaciją apie konkrečius veiksmus ir nuostatas, kuriais įgyvendinami jų įsipareigojimai, įskaitant informaciją apie įnašus į projektus. Be to, juose pateiktą informaciją gali padėti patikslinti neformalios konsultacijos. Atsižvelgiant į tai, PESCO sekretoriato prašoma pateikti atnaujintą nacionalinių įgyvendinimo planų šabloną.
(15)

padaryta tam tikra pažanga vykdant švietimo ir mokymo reformas, kuriomis siekiama gerinti teisingumo, pagrindinių gebėjimų ir švietimo kokybę. Tačiau, nepaisant vidutiniškai gerų rezultatų, palyginti tarptautiniu mastu, šioje srityje geriausių rezultatų pasiekusių penkiolikmečių moksleivių dalis sumažėjo, o prastai besimokančiųjų procentinė dalis padidėjo. Be to, nelygybė švietimo srityje, susijusi su socialine ir ekonomine padėtimi, yra didesnė už Sąjungos ir EBPO vidurkius. Migrantų kilmės asmenų rezultatų atotrūkis taip pat didelis, o antrosios kartos migrantų rezultatai tik šiek tiek geresni nei pirmosios, net ir atsižvelgus į socialinę ir ekonominę padėtį. Todėl nelygybei švietimo srityje šalinti reikės plataus masto politinių priemonių ne tik švietimo sistemoje. Teisingumą bus dar sunkiau užtikrinti dėl labai išaugusio mokinių, ypač migrantų kilmės, skaičiaus (jų dalis padidėjo nuo 15,1 % 2012 m. iki 17,7 % 2015 m.). Be to, Belgijoje jau pradeda trūkti pedagogų, o ir pedagogai yra ne visada gerai pasirengę dirbti su vis įvairesniais moksleiviais ar sulaukia paramos šioje srityje. Pagrindinės to priežastys – sunku pritraukti tinkamiausių studentų ir kandidatų mokytis šios profesijos, labai daug pradedančiųjų pedagogų palieka šį darbą, taip pat mokymui trūksta dalies rengėjų. Be to, pirminio pedagogų rengimo trukmė, kuri šiuo metu Belgijoje yra 3 metai, yra santykinai trumpa. Švietimo ir mokymo reformos yra svarbios, siekiant padidinti žemos kvalifikacijos jaunuolių dalyvavimą darbo rinkoje ir paremti perėjimą prie žinioms imlios ekonomikos;
(11)

neigiamai verslo aplinką veikia ir ekonomikos augimo potencialą mažina institucijų veiklos efektyvumo trūkumai. Visų pirma, nepaisant pastaruoju metu padarytos pažangos ir Viešųjų pirkimų įstatymo pakeitimo, pažanga didinant skaidrumą ir konkurenciją viešųjų pirkimų srityje tebėra ribota. Dabartinė e. viešųjų pirkimų strategija yra tvirtas pagrindas didinti skaidrumą, tačiau jos įgyvendinimą ir poveikį veiksmingumui bei skaidrumui reikia stebėti. Korupcijos rizika išlieka didelė, o tai neigiamai veikia verslo aplinką, be to, priemonės, kurių imtasi šiai problemai spręsti, turi didelių trūkumų. Vengrija taip pat vėluoja įgyvendinti savo e. viešųjų pirkimų strategiją. Dėl to Vengrijoje vėluojama laiku įdiegti e. viešuosius pirkimus, o tai yra itin svarbu siekiant didinant skaidrumą ir konkurenciją;
(18)

siekdamos stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, valstybės narės gali prašyti Komisijos paramos šiai rekomendacijai įgyvendinti. Tokia parama, pavyzdžiui, gali padėti valstybių narių specialistams ir sprendimus priimantiems asmenims keistis gerąja patirtimi ir stiprinti valstybių narių ir atitinkamų agentūrų (Europolo ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų) bendradarbiavimą. Ji taip pat gali padėti dar labiau sustiprinti tokias tarpvalstybinio bendradarbiavimo struktūras kaip policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrai. Be to, Komisija, remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, teiks paramą 2011 m. Šengeno katalogo (7), kuriame, be kita ko, aprašyta geroji operatyvinio tarpvalstybinio policijos bendradarbiavimo patirtis, ir Tarpvalstybinių operacijų vadovo (8) nacionalinių žiniaraščių atnaujinimui;
(2)

priemonės, kurių buvo imtasi vadovaujantis Komisijos sprendimu 2003/766/EB (1), siekiant užkirsti kelią Diabrotica išplitimui Sąjungoje, nebuvo veiksmingos. Be to, remiantis Komisijos atliktu poveikio vertinimu, toliau tęsti šio kenkėjo Sąjungos teritorijoje išnaikinimo darbų ar užkirsti kelio jo išplitimui į tuos plotus, kuriuose šiuo metu to kenksmingo organizmo nėra, neįmanoma. Todėl Komisija Įgyvendinimo direktyva 2014/19/ES (2) ir Įgyvendinimo sprendimu 2014/62/ES (3) nusprendė panaikinti Diabrotica kaip reglamentuojamo kenksmingo organizmo, kuriam taikomas karantinas, pripažinimą ir atitinkamai jį išbraukti iš Tarybos direktyvos 2000/29/EB (4) I priedo bei panaikinti Sprendimą 2003/766/EB;
15.

Patvirtinant tipą yra vertinamos projektinės veikimo būklės transporto priemonės savybės, susijusios su transporto priemonės tipu. Pagal Direktyvos 2008/57/EB 26 straipsnio 1 dalį gali būti pirma patvirtinamas transporto priemonės tipas, o po to, pagal Direktyvos 2008/57/EB 26 straipsnio 3 dalį patikrintus atitiktį tipui, gali būti leidžiama pradėti eksploatuoti atskiras to tipo transporto priemones (įskaitant atskirų transporto priemonių serijas). Kita galimybė – leidžiant pradėti eksploatuoti pirmą tam tikro tipo transporto priemonę, pagal Direktyvos 2008/57/EB 26 straipsnio 2 dalį patvirtinamas transporto priemonės tipas. Taip kitas to paties tipo transporto priemones gali būti leidžiama pradėti eksploatuoti patikrinus jų atitiktį tipui pagal Direktyvos 2008/57/EB 26 straipsnio 3 dalį. Ši transporto priemonių tipo patvirtinimo koncepcija gamintojams suteikia galimybę teikti rinkai ir nurodyti savo kataloge tam tikrus transporto priemonių tipus ir taip klientams siūlyti jau patvirtinto tipo transporto priemones, užuot pirmiausia pagaminus atskiras transporto priemones tokių tipų, kokių galėtų užsakyti klientas. Vienas iš šios koncepcijos tikslų – padėti tokių tipų transporto priemonių pirkėjams išvengti didelės dalies rizikos, susijusios su leidimų gavimu.
(10)

jeigu, atsižvelgiant į ateities perspektyvą, nagrinėjama mažmeninė rinka nėra veiksmingai konkurencinga be ex ante reguliavimo, reikėtų įvertinti susijusią (-ias) didmeninę (-es) rinką (-as), kuriai (-ioms) gali būti taikomas ex ante reguliavimas pagal Direktyvos 2002/21/EB 16 straipsnį. Analizuojant ribas ir įtaką susijusioje atitinkamoje (-se) didmeninėje (-se) rinkoje (-ose), kad būtų galima nustatyti, ar ji (jos) yra veiksmingai konkurencinga (-os), reikėtų atsižvelgti į tiesioginį ir netiesioginį konkurencinį spaudimą, nesvarbu, ar tas spaudimas atsiranda dėl elektroninių ryšių tinklų, elektroninių ryšių paslaugų ar kitų rūšių paslaugų ar prietaikų, kurios galutinių naudotojų atžvilgiu yra palyginamos (5). Kita vertus, jeigu, atsižvelgiant į ateities perspektyvą, mažmeninė rinka yra veiksmingai konkurencinga be ex ante didmeninio reguliavimo susijusioje (-iose) atitinkamoje (-se) rinkoje (-ose), nacionalinė reguliavimo institucija turėtų padaryti išvadą, kad didmeninio lygmens reguliavimas nebėra būtinas. Tokiu atveju susijusi (-ios) atitinkama (-os) didmeninė (-ės) rinka (-os) turėtų būti vertinama (-os) siekiant panaikinti ex ante reguliavimą. Jeigu didmeninės rinkos yra vertikaliai susijusios tiekimo grandinėje, pirmiausia reikėtų išanalizuoti tą didmeninę rinką, kuri yra pradinės grandies pradžioje nuo susijusios mažmeninės rinkos;
(15)

Belgijos konkurencingumas toliau mažėja, įskaitant aspektus, nesusijusius su išlaidomis. Visų pirma, mažėjančios gamintojų maržos ir darbo vietų naikinimas rodo, kad sumažėjo galimybių konkuruoti gamybos srityje tarptautiniu mastu. Tradiciškai Belgija pasikliaudavo darbo užmokesčio indeksavimu siekdama išlaikyti perkamąją galią. Tačiau per didelis bendro darbo užmokesčio augimas buvo pakoreguotas per vėlai ir nepakankamai. Be to, centralizuotai nustatyta darbo užmokesčio norma ne visuomet leidžia tinkamai atspindėti sektoriaus našumo pokyčius ir vietos darbo rinkos sąlygas. Todėl darbo užmokestis augo greičiau negu našumas ir buvo prarasta darbo vietų bei konkurencingumas. Pasikonsultavusi su socialiniais partneriais ir vadovaudamasi nacionaline praktika, Belgija turėtų reformuoti darbo užmokesčio nustatymo sistemą, kad skirtingų sektorių darbo užmokestis labiau varijuotų, ir kad darbo užmokestis labiau atitiktų našumo pokyčius. Kainos mažmeninės prekybos sektoriuje išlieka aukštesnės už kaimyninių šalių, o laisvosioms profesijoms taikomi apribojimai stabdo novatoriškų verslo modelių plėtrą ir riboja investicijas. Elektros paskirstymo tarifai išlieka vieni aukščiausių Europoje ir dėl planuojamo jų regionalizavimo daugėja netikrumo dėl paskirstymo išlaidų galutiniams vartotojams tolesnės raidos, nes dabar įšaldytas tarifas nepadengia didėjančių energijos skirstytojų išlaidų. Jei Belgija nori išlaikyti aukštą darbo užmokestį ir kartu kurti naujas darbo vietas, ji turi gaminti ir pasaulio rinkose pardavinėti pažangesnes ir didesnės pridėtinės vertės prekes nei dabar. Belgijoje trūksta sparčiai augančių įmonių novatoriškuose sektoriuose. Parama inovacijoms yra tinkamai išplėtota ir apima visą inovacijų ciklą, tačiau tapo sudėtinga ir yra suskaidyta. Didelės pridėtinės vertės turinčios veiklos augimui dažnai kliudo tai, kad trūksta pakankamai kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių;
(10)

Latvija sumažino darbo jėgai taikomus mokesčius, be to, 2014 m. ir 2015 m. planuoja imtis tolesnių veiksmų šioje srityje. Tačiau mažai uždirbantiems darbuotojams būdingas mokesčių pleištas yra vis dar didžiausias Sąjungoje, todėl siekiant skatinti žemos kvalifikacijos asmenų užimtumą būtina atitinkamai koreguoti mokesčių politiką. Be to, struktūrinį balansą turėtų pagerinti darbo jėgai taikomų mokesčių keitimas periodiniais turto mokesčiais bei gamtinių ir kitų išteklių naudojimo mokesčiais. Aplinkos mokesčiai dar gana mažai išplėtoti ir daugiausiai apima degalų mokesčius, tuo tarpu kitų energijos šaltinių, taršos ir gamtinių išteklių naudojimo mokesčiai nesiekia ES vidurkio. Labiau išplėsta mokesčių bazė, į ją įtraukus kitus aplinkos mokesčius, padėtų siekti aplinkosaugos tikslų. Vyriausybė suaktyvino kovos su neoficialia ekonomika veiksmus ir šią kovą reikėtų tęsti;
(10)

2011 m. Čekijos valdžios institucijos patvirtino sumažinto PVM tarifo ir akcizo mokesčio tabakui padidinimą; jos taip pat patvirtino darbo apmokestinimą paveiksiančią didelę mokesčių reformą, kuri turėtų įsigalioti 2014 m. 2012 m. balandžio mėn. Vyriausybės lygiu susitarta dėl tolesnių mokesčių sistemos pakeitimų. Kai kurie iš tų pakeitimų susiję su aplinkos ir būsto mokesčiais, kurie šiuo metu yra mažesni nei ES vidurkis. Dėl to, kad nuostatas dėl darbo apmokestinimo siūloma taikyti laikinai, atsirastų papildomų reikalavimų laikymosi sąnaudų, o mokesčių mokėtojams – mažesnis nuspėjamumas. Be to, naujuose pasiūlymuose tik iš dalies bus sprendžiami tokie klausimai, kaip nedidelis veiksmingas savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimas, palyginti su darbuotojais, kuriems palčiai taikomos nustatyto dydžio išmokos ir mokesčių atskaitymas. Galiausiai Vyriausybė priėmė kovos su sukčiavimu PVM ir degalų mokesčių srityje priemones ir ėmėsi pirmųjų veiksmų, kad įsteigtų vieną bendrą surinkimo punktą. Vis dėlto mokestinių prievolių vykdymas dar sukelia problemų, o dabartinė mokesčių surinkimo sistema nėra pagrįsta aiškia ir išsamia mokestinių prievolių vykdymo strategija;
2)

6 straipsnis pakeičiamas taip: „6 straipsnis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalis: išimtys NKI pagal šį straipsnį ir priedus naudojasi pasirinkimo galimybe dėl Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalyje įtvirtintų išimčių mažiau svarbių įstaigų atžvilgiu. a) Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoms pozicijoms to reglamento 395 straipsnio 1 dalis netaikoma padengtų obligacijų 80% nominalios vertės atžvilgiu, jeigu įvykdytos to reglamento 400 straipsnio 3 dalyje įtvirtintos sąlygos. b) Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytoms pozicijoms to reglamento 395 straipsnio 1 dalis netaikoma 80% jų pozicijos vertės atžvilgiu, jeigu įvykdytos to reglamento 400 straipsnio 3 dalyje įtvirtintos sąlygos. c) Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų pozicijų, kurias kredito įstaiga turi toje nuostatoje nurodytų įmonių, jeigu šios įmonės yra įsteigtos Sąjungoje, atžvilgiu, vertei to reglamento 395 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu įvykdytos to reglamento 400 straipsnio 3 dalyje įtvirtintos ir šių gairių I priede išsamiau išdėstytos sąlygos ir jeigu toms įmonėms taikoma ta pati konsoliduota priežiūra remiantis Reglamentu (ES) Nr. 575/2013, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB (*1) arba lygiaverčiais standartais, galiojančiais trečiojoje valstybėje, kaip toliau nurodyta šių gairių I priede. d) Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytų pozicijų vertei to reglamento 395 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu įvykdytos to reglamento 400 straipsnio 3 dalyje įtvirtintos, išsamiau šių gairių II priede išdėstytos sąlygos. e) Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 2 dalies e–l punktuose nurodytų pozicijų visai vertei arba 400 straipsnio 2 dalies i punkte nurodytų pozicijų didžiausiai leidžiamai sumai to reglamento 395 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu įvykdytos to reglamento 400 straipsnio 3 dalyje įtvirtintos sąlygos. f) NKI reikalauja, kad mažiau svarbios įstaigos įvertintų, ar įvykdytos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 400 straipsnio 3 dalyje ir šių gairių atitinkamame konkrečiai pozicijai taikytiname priede įtvirtintos sąlygos. NKI gali bet kuriuo metu patikrinti šį įvertinimą ir prašyti, kad kredito įstaigos tuo tikslu pateiktų atitinkamame priede nurodytus dokumentus. g) Šis straipsnis taikomas tik tuo atveju, jei atitinkama valstybė narė nepasinaudojo pasirinkimo galimybe pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 493 straipsnio 3 dalį tam tikrai pozicijai iš dalies arba visa apimtimi taikyti išimtį. (*1) 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB (OL L 35, 2003 2 11, p. 1).“;"
—

Europos finansų rinkų asociacijos (angl. k. the Association for Financial Markets in Europe),
Europos klimato, infrastruktūros ir aplinkos vykdomosios įstaigos 2021 finansinių metų pajamų ir išlaidų ataskaita. Taisomasis biudžetas Nr. 2

(2021/C 408/06)

ĮPLAUKOS

Antraštinė dalis Skyrius Išlaidų kategorija 2021 m. biudžetas Taisomasis biudžetas Nr. 2 Nauja suma 1 EUROPOS BENDRIJOS ĮNAŠAS 1 0 EUROPOS BENDRIJOS ĮNAŠAS 21 952 000 22 107 000 44 059 000 1 antraštinė dalis - Iš viso 21 952 000 22 107 000 44 059 000 2 TREČIŲJŲ ŠALIŲ DALYVAVIMAS 2 0 TREČIŲJŲ ŠALIŲ DALYVAVIMAS 4 960 000 1 981 000 6 941 000 2 antraštinė dalis - Iš viso 4 960 000 1 981 000 6 941 000 BENDRA SUMA 26 912 000 24 088 000 51 000 000

IŠLAIDOS

Antraštinė dalis Skyrius Išlaidų kategorija 2021 m. biudžetas Taisomasis biudžetas Nr. 2 Nauja suma 1 DARBUOTOJŲ IŠLAIDOS 1 1 DARBO UŽMOKESČIAI, IŠMOKOS IR MOKESČIAI 23 385 900 15 614 100 39 000 000 1 2 SOCIALINĖS, MEDICINOS IR MOKYMO IŠLAIDOS 869 400 1 804 100 2 673 500 1 antraštinė dalis - Iš viso 24 255 300 17 418 200 41 673 500 2 INFRASTRUKTŪROS IR VEIKLOS IŠLAIDOS 2 1 PASTATŲ IŠLAIDOS 1 263 215 1 812 785 3 076 000 2 2 IRT 606 535 1 100 465 1 707 000 2 3 KILNOJAMASIS TURTAS IR EINAMOSIOS VEIKLOS IŠLAIDOS 50 250 883 250 933 500 2 antraštinė dalis - Iš viso 1 920 000 3 796 500 5 716 500 3 PROGRAMOS PAGALBINĖS VEIKLOS IŠLAIDOS 3 1 PROGRAMOS PAGALBINĖS VEIKLOS IŠLAIDOS 736 700 2 873 300 3 610 000 3 antraštinė dalis - Iš viso 736 700 2 873 300 3 610 000 BENDRA SUMA 26 912 000 24 088 000 51 000 000

Etatų planas 1

Kategorija ir lygis (1) 2021 2020 Pagal Sąjungos biudžetą leidžiamas pareigybių skaičius Užimtų pareigybių skaičius 2019 m. gruodžio 31 d. duomenimis Pagal Sąjungos biudžetą leidžiamas pareigybių skaičius Nuolatiniai etatai Laikini etatai Nuolatiniai etatai Laikini etatai Nuolatiniai etatai Laikini etatai AD 16 — — — — — — AD 15 — 1 — — — — AD 14 — 9 — 7 — 7 AD 13 — 12 — 9 — 9 AD 12 — 18 — 5 — 5 AD 11 — 19 — 5 — 5 AD 10 — 12 — 5 — 5 AD 9 — 17 — 7 — 9 AD 8 — 15 — 10 — 12 AD 7 — 11 — 10 — 10 AD 6 — 2 — 2 — 2 AD 5 — — — — — 3 tarpinis skaičiu AD — 116 — 60 — 67 AST 11 — — — — — — AST 10 — — — — — — AST 9 — — — — — — AST 8 — — — — — — AST 7 — 2 — 1 — 1 AST 6 — 3 — 2 — 2 AST 5 — 4 — 3 — 3 AST 4 — 3 — 3 — 3 AST 3 — 1 — 1 — 2 AST 2 — — — — — — AST 1 — — — — — — tarpinis skaičiu AST — 13 — 10 — 11 AST/SC 6 — — — — — — AST/SC 5 — — — — — — AST/SC 4 — — — — — — AST/SC 3 — — — — — — AST/SC 2 — — — — — — AST/SC 1 — — — — — — tarpinis skaičiu AST/SC — — — — — — Iš viso — 129 — 70 — 78 Bendra Suma 129 70 78 (1)

Numatomas sutartinių darbuotojų (išreikšta pilną darbo dieną dirbančiųjų ekvivalentu) ir deleguotų nacionalinių ekspertų skaičius

Sutartiniai darbuotojai 2021 2020 FG IV 263 144 FG III 101 72 FG II 36 33 FG I — — Iš viso 400 249

(1) Pending the finalisation of the delegation process to the executive agencies of operational programmes for the period 2021-2027, the delegation related to the completion of the legacy programmes prior to 2021 will continue in 2021. Therefore, until this finalisation this establishment plan, which reflects a staffing level corresponding to the authorized level of 2020, continues to apply.