LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 59/87

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/288

2015 m. kovo 27 d.

dėl valstybės pagalbos SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), kurią suteikė Jungtinė Karalystė. Nerūdinių medžiagų mokestis

(pranešta dokumentu Nr. C(2015) 2141)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis teikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

(1) 2001 m. gruodžio 20 d. raštu (užregistruotu 2001 m. gruodžio 28 d.) Jungtinės Karalystės valdžios institucijos (toliau – JK valdžios institucijos) Komisijai pranešė apie valstybės pagalbos schemą, pavadintą „Laipsniškas nerūdinių medžiagų mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje“. Savo pranešime JK valdžios institucijos Komisiją informavo, kad ketina nustatyti nerūdinių medžiagų mokestį, įsigaliosiantį 2002 m. balandžio 1 d. Šis mokestis turėjo būti nustatytas 2001 m. Finansų įstatymo 2 dalies 16–49 skirsniais ir 4–10 priedais. Nurodyta, kad pačią pagalbos schemą (laipsnišką nerūdinių medžiagų mokesčio nustatymą Šiaurės Airijoje) sudaro mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje keliais etapais, siekiant išsaugoti Šiaurės Airijos bendrovių, iš nerūdinių medžiagų gaminančių apdorotus produktus, pavyzdžiui, betoną ir asfaltą, gebėjimą konkuruoti tarptautiniu mastu. Toks laipsniškas mokesčio nustatymas Šiaurės Airijoje turėjo būti nustatytas 2002 m. Finansų įstatymu.

(2) Be pranešimo, 2001 m. rugsėjo 27 d. Komisija gavo dviejų bendrovių, kurių veikla susijusi su nerūdinių medžiagų gavyba ir apdorojimu, skundą, o 2002 m. balandžio 15 d. papildomą skundą pateikė British Aggregates Association (toliau – BAA). Skundų pateikėjai manė, kad 2001 m. Finansų įstatymu suteikta valstybės pagalba produktams ir procesams netaikant nerūdinių medžiagų mokesčio (toliau – NMM), jie taip pat manė, kad su Šiaurės Airija susijusios nukrypti leidžiančios nuostatos yra su vidaus rinka nesuderinama pagalba.

(3) 2002 m. vasario 21 d. gavusi papildomos informacijos, 2002 m. balandžio 24 d. Komisija priėmė sprendimą neprieštarauti NMM (2). Komisija manė, kad įvairios 2001 m. Finansų įstatyme nustatytos išimtys yra pateisinamos mokesčio logika, o 2001 m. Finansų įstatymu nesuteikta jokia valstybės pagalba. Be to, Komisija manė, kad laipsniškas NMM nustatymas Šiaurės Airijoje yra su vidaus rinka suderinama valstybės pagalba.

(4) 2002 m. liepos 12 d. BAA kreipėsi į Teismą, kad būtų anuliuotas Komisijos 2002 m. balandžio 24 d. sprendimas, ir buvo užregistruota byla T-210/02. 2006 m. rugsėjo 13 d. Bendrasis Teismas visą ieškinį atmetė. 2006 m. lapkričio 27 d. BAA Bendrojo Teismo sprendimą apskundė. 2008 m. gruodžio 22 d. Sprendimu British Aggregates prieš Komisiją, C-487/06 P, Teisingumo Teismas apskųstą sprendimą panaikino ir bylą grąžino Bendrajam Teismui.

(5) 2012 m. kovo 7 d. Sprendimu British Aggregates Association prieš Europos Komisiją, T-210/02 RENV, Bendrasis Teismas panaikino 3 konstatuojamojoje dalyje nurodytą Komisijos sprendimą. Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisijai nepavyko įrodyti, kad su išimtimi susijęs mokestinis diferencijavimas pateisinamas įprasto apmokestinimo principu, kuriuo grindžiamas NMM, arba kad toks diferencijavimas pateisinamas atsižvelgiant į NMM aplinkos apsaugos tikslą. Visų pirma Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija, siekdama nustatyti galimo pranašumo dėl NMM atrankųjį pobūdį, neatsižvelgė į šį įprasto apmokestinimo principą. Taigi Bendrasis Teismas nurodė, kad Komisija savo sprendime nenuosekliai vartojo sąvokas, tai visų pirma pasakytina apie sąvokas „neapdorotos“, „pirminės“ ir „antrinės“ nerūdinės medžiagos, ir tai neatitiko 2001 m. Finansų įstatyme su pakeitimais vartojamų sąvokų. Taip pat Komisija savo sprendime nepaaiškino, kodėl tam tikrų medžiagų, kurioms taikoma išimtis, (naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, pavyzdžiui, molio nerūdinių medžiagų) teisinės ir faktinės aplinkybės skyrėsi nuo apmokestinamų medžiagų teisinių ir faktinių aplinkybių.

(6) Panaikinus 2002 m. balandžio 24 d. Komisijos sprendimą, Komisija privalėjo iš naujo įvertinti, ar 2001 m. Finansų įstatyme su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, nustatytos mokesčio išimtys, netaikymo atvejai ir lengvatos yra valstybės pagalba. Komisija bylą užregistravo suteikdama jai NN nuorodą, nes NMM galiojo nuo 2002 m. balandžio 1 d. Laipsniško NMM nustatymo Šiaurės Airijoje suderinamumo klausimas nagrinėtas vykdant kitą procedūrą (žr. SA.18859 (11/C) – Jungtinė Karalystė – Nerūdinių medžiagų mokesčio lengvata Šiaurės Airijoje).

(7) Be pastabų ir medžiagos, pateiktų nagrinėjant bylas Sąjungos teismuose, skundo pateikėjas 2012 m. birželio 13 d. ir spalio 26 d. Komisijai pateikė daugiau pastabų ir informacijos. Tos pastabos Jungtinei Karalystei persiųstos 2013 m. gegužės 15 d.2012 m. rugsėjo 27 d. ir 2013 m. gegužės 27 d. JK valdžios institucijos pateikė daugiau informacijos apie NMM.

(8) 2013 m. liepos 31 d. raštu Komisija Jungtinę Karalystę informavo, kad nusprendė 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 3 dalies e punkte, f punkto i ir ii papunkčiuose, 4 dalies a punkte (jeigu medžiagą, kuriai taikoma išimtis, sudaro tik anglis, lignitas, skalūnas, šiferis, naudojami kaip nerūdinės medžiagos, arba daugiausia anglis, lignitas, skalūnas ir šiferis), 4 dalies c punkto i ir ii papunkčiuose (kai medžiagą sudaro daugiausia bergždas), f punkte (kai tai molis), 18 skirsnio 2 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir 30 skirsnio 1 dalies b punkte (jeigu tai susiję su procesu, kuriam taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą ir kurį vykdant gaunamos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos) nustatytų mokesčio išimčių, netaikymo atvejų ir lengvatų atžvilgiu pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Komisija neprieštaravo mokesčio išimtims, netaikymo atvejams ir lengvatoms, nustatytoms 2001 m. Finansų įstatymo su pakeitimais, padarytais 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 2 dalies b, c ir d punktuose, 3 dalies b, c, d ir da punktuose, 4 dalies d ir e punktuose, 4 dalies a punkte (jeigu medžiagą, kuriai taikoma išimtis, sudaro tik anglis, lignitas, skalūnas ir šiferis, naudojami kitais tikslais, ne kaip nerūdinė medžiaga), 4 dalies c punkte (kai medžiagą sudaro tik bergždas), f punkte (išskyrus molį), 18 skirsnio 2 dalies a, b (jeigu tai susiję su medžiagomis, kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, 30 skirsnio 1 dalies a, b (jeigu tai susiję su procesais, kuriems taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies a ir c punktus, ir kai tai susiję su procesais, kuriems taikoma išimtis pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą, kuriame nustatytos medžiagos, nenaudojamomis kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, remdamasi tuo, kad tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį.

(9) Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (3) (toliau – sprendimas pradėti tyrimo procedūrą). Komisija suinteresuotąsias šalis pakvietė teikti savo pastabas dėl pagalbos.

(10) Nuo 2013 m. gruodžio 20 d. iki 2014 m. sausio 17 d. Komisija gavo išsamių pastabų iš šešiolikos suinteresuotųjų šalių, 2014 m. vasario 10 d. papildomos informacijos gauta iš British Aggregates Association narės, o 2014 m. kovo 5 d. – iš British Aggregates Association. 2014 m. gegužės 27 d. ir birželio 13 d. tos pastabos persiųstos Jungtinei Karalystei, ir Jungtinei Karalystei suteikta galimybė į jas atsakyti. Jungtinė Karalystė savo atsakymą pateikė 2014 m. birželio 30 d. raštu. Be to, 2013 m. spalio 1 ir 31 d. ir 2014 m. vasario 28 d. Jungtinė Karalystė pateikė pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą.

(11) Komisija 2014 m. liepos 14 d., rugsėjo 1 ir 8 d. ir lapkričio 28 d. paprašė, kad Jungtinė Karalystė pateiktų daugiau informacijos. Jungtinė Karalystė tokią informaciją pateikė 2014 m. rugpjūčio 29 d., rugsėjo 9 ir 18 d. ir gruodžio 8 ir 9 d.

(12) Po 2014 m. liepos 15 d. trišalio posėdžio Komisija 2014 m. liepos 18 d. paprašė, kad Jungtinė Karalystė ir BAA kartu pateiktų daugiau informacijos. Komisijai ši informacija pateikta 2014 m. rugsėjo 8 d. Atsakydama į Komisijos klausimus 2014 m. rugsėjo 15 d. BAA pateikė papildomos informacijos. Pateikta informacija 2014 m. spalio 17 d. persiųsta Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, šios atsakymus pateikė 2014 m. lapkričio 12, 14 ir 17 d.

(13) 2014 m. liepos 10 d. ir spalio 16 d. Komisija paprašė, kad BAA pateiktų daugiau informacijos. BAA tokią informaciją pateikė 2014 m. lapkričio 6 ir 21 d.2014 m. gruodžio 2 d. informacija buvo persiųsta Jungtinės Karalystės valdžios institucijoms, šios atsakymą pateikė 2014 m. gruodžio 18 d.

2. IŠSAMUS PRIEMONĖS APIBŪDINIMAS

2.1. NERŪDINIŲ MEDŽIAGŲ SĄVOKA

(14) Nerūdinės medžiagos naudojamos statybų sektoriuje. Paprastai (4) jos gali būti apibrėžiamos kaip nuotrupinės medžiagos arba dalelės, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, statybose gali būti naudojamos vienos arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas (5), kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai (6), arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti (7). Nerūdinės medžiagos gali būti natūralios, pagamintos arba perdirbtos (8). Nerūdinių medžiagų sąvoka ir naudojimo sritys išsamiai apibūdintos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 8–13 konstatuojamosiose dalyse.

(15) Nerūdinių medžiagų apibrėžtis iš esmės susijusi su galimybe tam tikras karjeruose išgautas nuotrupines medžiagas arba daleles naudoti statybos sektoriuje, kaip paaiškinta 14 konstatuojamojoje dalyje, nes pirmiausia būtent tuo nerūdinių medžiagų sąvoka skiriasi nuo mineralų sąvokos.

(16) Natūralios nerūdinės medžiagos – tai natūraliai susidarančios nerūdinės medžiagos, jas galima naudoti jų neapdorojus pramoniniu būdu. Šios medžiagos – tai smėlis, žvirgždas ir skalda (9), jos išgaunamos karjeruose ir žvirgždo kasyklose arba gilinant ir valant jūros dugną.

(17) Perdirbtos nerūdinės medžiagos gaunamos perdirbant anksčiau statybose naudotas medžiagas, įskaitant statybos ir griovimo atliekas (10).

(18) Pagamintos medžiagos paprastai yra lengvasvorės, didelio tankio nerūdinės medžiagos, gaminamos specialios paskirties tikslais. Jos gaminamos pramoninio apdorojimo būdu (paprastai tai būna terminis apdorojimas). Pavyzdžiai: aukštakrosnės šlako nerūdinės medžiagos, pūsto molio nerūdinės medžiagos (keramzitas), pūsto perlito nerūdinės medžiagos, pūsto polistireno granulių nerūdinės medžiagos (11).

(19) Kaip nerūdinės medžiagos tinkamas naudoti medžiagas taip pat galima naudoti gaminant kitus produktus. Tai yra, pramonėje skiriami atvejai, kai smėlis, žvirgždas ir skalda naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir kai smėlis, žvirgždas ir skalda naudojami ne kaip nerūdinės medžiagos (12). Uolienos, smėlis ir žvirgždas ne kaip nerūdinės medžiagos naudojamos, pavyzdžiui, gaminant cementą, stiklą, taip pat kitais pramoniniais (13) ar žemės ūkio tikslais (14).

2.2. INFORMACIJA APIE NMM IR JO TIKSLĄ

(20) Nerūdinės medžiagos – gamtos išteklius, kurio tinkamos gavybos vietos yra ribotos (15). Eksploatuojant karjerą žemė būna užimta vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį, aplinkai daroma žala, aplinka teršiama.

(21) Po sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 15–18 konstatuojamosiose dalyse aprašytų kelių akcijų, kuriomis siekta spręsti dėl nerūdinių medžiagų karjerų eksploatavimo kylančias aplinkos problemas, 2002 m. balandžio mėn. buvo nustatytas NMM, ir juo siekiama toliau nurodytais būdais skatinti nerūdines medžiagas statybos pramonėje naudoti veiksmingiau: — į nerūdinių medžiagų kainą įtraukiant dalį su nerūdinių medžiagų gavyba, pavyzdžiui, triukšmu, dulkėmis, žala gamtovaizdžiui ir biologinės įvairovės praradimu, susijusių aplinkos apsaugos sąnaudų. Taigi NMM turėtų būti skatinama veiksminga nerūdinių medžiagų gavyba ir jų taupus naudojimas bei mažesnis atliekų kiekis statybos vietose, — skatinant keisti paklausą, t. y. mažinti specialiai išgaunamų nerūdinių medžiagų ir didinti toliau išvardytų alternatyvių nerūdinių medžiagų paklausą: — perdirbtų nerūdinių medžiagų, — medžiagų, kurios yra kitų procesų, įskaitant kitų mineralų gavybą, atliekos arba šalutiniai produktai (molio ir anglies gavybos atliekos, stiklo ir padangų atliekos) (16).

(22) Taigi JK valdžios institucijos rengiant sprendimą pradėti tyrimo procedūrą paaiškino, kad statybų reikmėms skirtos nerūdinės medžiagos yra santykinai mažos vertės produktas, visų pirma palyginti su bendromis statybos projektų, kuriems naudojamos nerūdinės medžiagos, sąnaudomis. Nerūdines medžiagas išgauti iš žemės gana lengva. Todėl, be papildomų kainos signalų, pavyzdžiui, vienas iš jų yra NMM, nėra ypatingų paskatų veiksmingai naudoti nerūdines medžiagas.

(23) Be to, be papildomų kainos signalų, nerūdinių medžiagų perdirbimas nebūtų ekonomiškai perspektyvus. JK valdžios institucijos manė, kad norint sumažinti aplinkos apsaugos sąnaudas, susijusias su medžiagų gavyba iš žemės (pavyzdžiui, ilgalaikio poveikio biologinei įvairovei), svarbu skatinti naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas, nors ir neišvengiama su jomis susijusių aplinkos apsaugos sąnaudų, pavyzdžiui, energijos vartojimo ir triukšmo kėlimo. Iš tikrųjų, naudojant perdirbtas medžiagas nereikia ardyti naujos žemės ar jūros dugno.

(24) Be to, kad raginama kaip alternatyvą karjeruose naujai išgaunamoms medžiagoms naudoti perdirbtas nerūdines medžiagas, NMM struktūra taip pat siekiama sumažinti smėlio, žvirgždo ir skaldos, specialiai skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, gavybą, skatinant naudoti kitas medžiagas, kurios kitaip būtų išmetamos. Kitų gavybos ar pramoninių procesų šalutiniai produktai, bergždas ir atliekos paprastai laikomos prastesnės kokybės ir specifikacijų negu specialiai išgautos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos. Jų naudojimo paskirtis ir būdai šiek tiek skiriasi. Pavyzdžiui, dėl jų mažesnio tankio ir nevienodo dydžio gali būti nesaugu jas naudoti tiesiant tam tikrų kelių viršutinį sluoksnį arba kitais atvejais, kai nerūdinės medžiagos turi atlaikyti didelį slėgį ir dėvėjimąsi. Tačiau šalutiniai produktai, atliekos ir bergždas daugeliu atvejų vis tiek gali būti gera aukščiausios kokybės nerūdinių medžiagų alternatyva. Jeigu nebūtų NMM, 2001 m. Finansų įstatyme nurodytų procesų šalutiniai produktai, atliekos ir bergždas būtų šalinami. Kadangi tai yra neišvengiamas keleto procesų, kuriuos vykdant gaunamos statybos (pavyzdžiui, stogų čerpės iš skalūno) ar kitos srities pramonei (pavyzdžiui, feldšpatai stiklo gamybos pramonei) svarbios medžiagos, šalutinis produktas, JK valdžios institucijos manė, kad aplinkos apsaugos požiūriu efektyviau raginti tas medžiagas naudoti kaip nerūdines medžiagas, užuot jas šalinus kaip atliekas. Taip išvengiama papildomų aplinkos apsaugos sąnaudų, nes naudojamas karjeruose jau išgautas produktas, kuris kitaip būtų atlieka, o ne (papildomai) išgaunamos naujos nerūdinės medžiagos ir patiriama nebūtinų papildomų aplinkos apsaugos sąnaudų (ardoma nauja žemė). Be to, taip padedama atkurti žemę, jau sudarkytą didelių atliekų ir bergždo sąvartynų. JK valdžios institucijos pridūrė, kad NMM taikymo tokioms medžiagoms poveikis gali būti nepageidaujamas, t. y. tai gali atimti norą tas medžiagas naudoti ir tais retais atvejais, kai jos naudojamos, todėl sąvartynai gali didėti užuot mažėję. Sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 23 konstatuojamojoje dalyje pateikta išsamios informacijos apie apskaičiuotą esamą alternatyvių medžiagų kiekį.

(25) Remiantis pirminiais planais, dėl NMM neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa vidutiniškai sumažėtų 20 mln. tonų per metus.

(26) JK valdžios institucijos nurodė, kad, atsižvelgiant į siekį paskatinti veiksmingesnę gavybą ir veiksmingesnį neapdorotų nerūdinių medžiagų naudojimą, „mokėti mokestį tenka tiems, kas karjerus eksploatuoja komercinio nerūdinių medžiagų naudojimo tikslais“ (17). Šiuo atžvilgiu JK valdžios institucijos paaiškino, kad, nors karjeruose išgaunant statybos sektoriuje naudotinas aukštos kokybės medžiagas gaunama ir prastesnės kokybės, taigi ir pigesnių medžiagų, praktiškai nėra galimybių tų medžiagų neapmokestinti panašiai, kaip neapmokestinami pramoninių procesų ar kitos gavybos veiklos šalutiniai produktai. Pirma, aukštos kokybės ir prastos kokybės nerūdinių medžiagų santykis kiekviename karjere bus kitoks, nes tai lemia geologiniai veiksniai, tačiau tas santykis bet kuriame konkrečiame karjere nėra nekintantis, nes pasirinkus veiksmingesnius gavybos būdus galima sumažinti prastos kokybės nerūdinių medžiagų dalį. Be to, sąvoka „prastos kokybės nerūdinė medžiaga“ tam tikru mastu subjektyvi. Tai, ką viena karjerą eksploatuojanti įmonė laikytų prastos kokybės nerūdinėmis medžiagomis, gali būti pagrindinis kitos įmonės produktų asortimentas. Todėl neapmokestinus prastos kokybės nerūdinių medžiagų karjerus eksploatuojančioms įmonėms gali būti sudaromos nevienodos sąlygos, dėl to gali būti vengiama mokėti mokesčius arba jie slepiami. Apytikriai tuo metu, kai rengtasi nustatyti NMM, surengus didelio masto viešas konsultacijas su pramonės atstovais nepavyko tinkamai apibrėžti, kaip atskirti aukštos kokybės medžiagas (jas reikėtų apmokestinti) ir prastesnės kokybės šalutinius produktus, susidarančius išgaunant aukštos kokybės nerūdines medžiagas. JK valdžios institucijos dar pabrėžė, kad apmokestinant prastos kokybės nerūdines medžiagas taip pat parodoma, kad norima spręsti problemas, susijusias su nerūdinių medžiagų gavybos aplinkos apsaugos sąnaudomis, neatsižvelgiant į tai, ar išgautas produktas galiausiai laikomas aukštos ar prastos kokybės.

(27) Galiausiai JK valdžios institucijos atkreipė dėmesį, kad NMM sumanytas ne kaip bendrasis mineralų gavybos mokestis, bet kaip uolienų, smėlio ir žvirgždo, statybos sektoriuje naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mokestis, taikomas tais atvejais, kai gavyba vykdoma Jungtinėje Karalystėje ir komerciniais tikslais. JK valdžios institucijos paaiškino, kad nors kitų medžiagų gavyba gali turėti panašų poveikį aplinkai, ne visais atvejais turima tinkamų galimybių sumažinti gavybos intensyvumą naudojant alternatyvias medžiagas, pavyzdžiui, perdirbtas medžiagas ir bergždą. Be to, nerūdinių medžiagų gavyba buvo didžiausia Jungtinėje Karalystėje mineralų gavybos veikla (2002 m. pagal tonažą ji sudarė beveik 70 % visų mineralų gavybos), todėl tai pagrindinis žalos aplinkai dėl mineralų gavybos šaltinis visoje Jungtinėje Karalystėje. Mokesčio taikymo sritis buvo nustatyta siekiant didžiausios su aplinkos apsauga susijusios naudos, t. y. sumažinti nerūdinių medžiagų gavybos mastą ir išsaugoti strateginius išteklius, tačiau kartu siekta neapmokestinti medžiagų, kurioms nėra pakaitinių medžiagų.

2.3. 2001 M. FINANSŲ ĮSTATYMAS, JO ĮSIGALIOJIMAS, PAKEITIMAI IR TRUKMĖ

(28) Pirminės teisės nuostatos, kuriomis reglamentuojamas NMM, pateiktos 2001 m. Finansų įstatymo 16–49 skirsniuose ir 4–10 prieduose. 2001 m. Finansų įstatymas priimtas 2001 m. gegužės 11 d., vėliau jis kelis kartus iš dalies keistas, kaip rašoma sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 28–29 konstatuojamosiose dalyse. Šiame sprendime nuorodos pateikiamos į vėliau iš dalies pakeistą 2001 m. Finansų įstatymą. NMM pradėtas taikyti 2002 m. balandžio 1 d. ir tebetaikomas. Įstatyme nenustatyta NMM galiojimo pabaiga.

(29) Priėmus sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, JK valdžios institucijos iš dalies pakeitė 2001 m. Finansų įstatymą ir nuo 2014 m. balandžio 1 d. sustabdė mokesčio išimtis, taikomas medžiagoms, dėl kurių Komisijai kilo abejonių.

(30) JK valdžios institucijos paaiškino, kad rengdamos būtinus teisės aktus dėl išimčių taikymo sustabdymo remdamosi iš pramonės atstovų gautomis pastabomis padarė išvadą, kad būtų nepraktiška nustatinėti, ar tam tikros medžiagos „išgautos naudoti kaip nerūdinės medžiagos“. Taigi jos nustatė naują kriterijų – „naudojamos statybų tikslais“, ir šis kriterijus atitinka galiojančiuose teisės aktuose vartojamas sąvokų apibrėžtis. Tačiau, kad būtų gautas toks pat su pastarojo kriterijaus taikymu susijęs rezultatas, koks numatytas sprendime pradėti tyrimo procedūrą, teisės aktuose dėl išimčių taikymo sustabdymo papildomai nustatyta, kad procesais, kuriems taikoma išimtis, turi būti laikoma i) molis (įskaitant plastinį molį, kaoliną ir ugniai atsparų molį) ir skalūnas, naudojami gaminant keramines statybines medžiagas ir ii) gipsas, naudojamas gaminant tinką ir tinko pagrindo plokštes. Taip yra dėl to, kad šių medžiagų gali būti medžiagose, išgaunamose statybų tikslais, bet jos nenaudojamos taip, kaip naudojamos atitinkamų medžiagų nerūdinės medžiagos.

2.4. NMM STRUKTŪRA IR ĮVYKIAI, DĖL KURIŲ MOKESTIS MOKAMAS

(31) 2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 1 dalyje rašoma, kad „mokestis, vadinamas nerūdinių medžiagų mokesčiu, pagal šią dalį taikomas nerūdinėms medžiagoms, naudojamoms komerciniais tikslais“. 16 skirsnio 2 dalyje rašoma, kad mokestis tampa mokėtinas, kai koks nors apmokestinamų nerūdinių medžiagų kiekis Jungtinėje Karalystėje panaudojamas komerciniais tikslais nuo mokesčio įsigaliojimo dienos.

(32) Pagal 17 skirsnio 1 dalį nerūdinė medžiaga – tai „(su šio įstatymo 18 skirsnio išlyga) bet kokia uoliena, žvirgždas ar smėlis, taip pat visos medžiagos, kurios į juos tuo metu yra įmaišytos ar natūraliai įsimaišiusios“.

(33) 18 skirsnio 1 dalyje nustatyta, kad „šioje dalyje nuorodos į nerūdines medžiagas: a) apima nuorodas į bergždą, atliekas, likučius ir kitus šalutinius produktus, susidarančius vykdant bet kuriuos su bet kuriomis nerūdinėmis medžiagomis susijusius procesus, kuriems taikoma išimtis, b) bet neapima nuorodų į bet ką kitą, kas susidaro vykdant bet kurį tokį su bet kuriomis nerūdinėmis medžiagomis susijusį procesą“.

(34) Pagal 18 skirsnio 2 dalį procesai, kuriems taikoma išimtis, yra šie: „a) bet kokių uolienų smulkinimas siekiant gauti akmenis su vienu ar keliais plokščiais paviršiais; b) bet koks procesas, kuriuo tam tikra medžiaga išgaunama iš bet kurios nerūdinės medžiagos arba kitaip atskiriama (tai gali būti dalis proceso, kai ji išgaunama iš bet kurios žemės, ar kiti būdai) nuo bet kurios nerūdinės medžiagos; c) bet koks kalkių arba cemento gamybos iš klinčių arba klinčių ir kurios nors kitos medžiagos procesas.“

(35) 18 skirsnio 3 dalyje nurodytos atitinkamos medžiagos: a) anhidritas; b) plastinis molis; c) baritai; e) kaolinas; f) feldšpatai; g) ugniai atsparus molis; i) fluoritas; j) balinančiosios žemės; k) brangakmeniai ir pusbrangiai akmenys; l) gipsas; m) bet koks metalas arba bet kokio metalo rūda; n) muskovitas; o) perlitas; p) alūnas; q) pemza; r) gamtinės kilmės fosfatai; s) natrio chloridas; t) talkas; u) vermikulitas. 2002 m. Finansų įstatymu atlikus pakeitimus, 18 skirsnio 3 dalies d ir h punktai nuo 2002 m. balandžio 1 d. nebeįtraukti atgaline data.

(36) 2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 2 dalyje, aiškinamoje kartu su 19 skirsnio 1 ir 2 dalimis, nustatyta, kad NMM reikia pradėti mokėti, kai medžiagos Jungtinėje Karalystėje pirmą kartą komerciniais tikslais panaudojamos bet kuriuo iš šių keturių atvejų: a) medžiaga išvežama iš jos kilmės vietos arba bet kokios vietos, užregistruotos asmens, kuris eksploatuoja kilmės vietą, vardu (18), arba bet kokios kitos vietos, į kurią buvo perkeltas nerūdinių medžiagų kiekis siekiant toje vietoje jas naudoti procese, kuriam taikoma išimtis, tačiau šioje vietoje jos tame procese nenaudotos; b) dėl medžiagos sudaroma sutartis, pagal kurią ji turi būti tiekiama bet kuriam asmeniui (19); c) medžiaga naudojama statybų tikslais (20) arba d) medžiaga maišoma, kitaip negu leistinomis aplinkybėmis (21), su bet kuria medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį.

(37) NMM taikymo tikslais 2001 m. Finansų įstatyme iš esmės atskirtos trijų rūšių kilmės vietos: a) uostas arba kita iškrovimo į krantą vieta, kurioje iš Jungtinės Karalystės jūros dugno išgauta nerūdinė medžiaga pirmą kartą iškraunama (20 skirsnio 1 dalies a punktas); b) vieta, kurioje vykdytas procesas, kuriam taikoma išimtis (20 skirsnio 1 dalies b punktas). Tai susiję su atvejais, kai vykdytas procesas, kuriam taikoma išimtis, išgauta cheminė medžiaga, kuriai taikoma išimtis, ir lieka šiek tiek nerūdinės medžiagos, kuri toliau išgaunama. Vieta, kurioje išgauta medžiaga, kuriai taikoma išimtis, tampa nerūdinės medžiagos kilmės vieta; c) vieta, kurioje nerūdinė medžiaga gaunama iš grunto (20 skirsnio 1 dalies d punktas).

(38) Dėl komercinio naudojimo sąvokos NMM taikomas ir Jungtinėje Karalystėje išgautoms, ir importuotoms nerūdinėms medžiagoms. Importuotoms nerūdinėms medžiagoms NMM bus taikomas ne tada, kai jos iškraunamos į krantą Jungtinėje Karalystėje (22), o kai dėl jų sudaromas susitarimas (ir nerūdinė medžiaga jau yra Jungtinėje Karalystėje), jos naudojamos statybų tikslais (Jungtinėje Karalystėje) arba maišomos su bet kokia medžiaga ar chemine medžiaga, bet ne vandeniu, išskyrus atvejus, kai tai daroma leistinomis aplinkybėmis (23).

(39) 2001 m. Finansų įstatymo 19 skirsnio 3 dalyje pateikta daugiau informacijos apie komercinio naudojimo sąvoką. E punkte nustatyta, kad komercinio naudojimo nėra, kai medžiaga (jos atžvilgiu neturi būti vykdytas joks procesas, susijęs su medžiagos maišymu su bet kokia kita medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį) vėl tampa dalimi žemės toje vietoje, kurioje buvo išgauta (24).

(40) 21 ir 22 skirsniuose apibrėžta, kas yra objektą eksploatuojantis veiklos vykdytojas ir kam tenka atsakomybė konkrečiu atveju – objektą eksploatuojančiam veiklos vykdytojui ar kuriam nors kitam už eksploatavimą atsakingam asmeniui (todėl atsakingam ir už NMM apskaitą).

2.5. APMOKESTINAMŲ NERŪDINIŲ MEDŽIAGŲ SĄVOKA, NMM IŠIMTYS IR MOKESČIO KREDITAI

(41) 2001 m. Finansų įstatymo 17 skirsnio 2 dalyje nustatyta, kad nerūdinė medžiaga neapmokestinama keturiais atvejais: a) jai aiškiai taikoma mokesčio išimtis; b) ji anksčiau buvo naudota statybų tikslais (iki mokesčio įsigaliojimo dienos arba vėliau); c) ji yra bet kokia nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, arba gaunama iš bet kokios nerūdinės medžiagos, kuriai NMM jau taikomas; d) ji yra nerūdinė medžiaga, išvežta iš jos kilmės vietos iki mokesčio įsigaliojimo dienos.

(42) Nerūdinė medžiaga laikoma naudojama statybų tikslais, kai naudojama kaip medžiaga arba pagalbinė medžiaga statant arba gerinant kokį nors statinį (įskaitant kelius, takus, pagrindą, ant kurio tiesiami arba bus tiesiami bėgiai, krantines, pastatus ir tiltus) arba kai su kuo nors maišoma skiedinio, betono, degutbetonio, kelio dangos arba bet kokios panašios statybinės medžiagos gamybos procese (25).

(43) 17 skirsnio 3 dalyje nurodyta, kad nerūdinei medžiagai NMM išimtis taikoma, jeigu: „b) ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės bet kokio pastato arba siūlomo pastato vietoje, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) dėl to, kad pastatas keičiamas arba statomas; ir ii) išskirtinai tik tam, kad būtų padėti pamatai arba nutiesti kokie nors vamzdžiai ar kabeliai; c) ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta i) ją paimant iš bet kokios upės, kanalo ar vandentakio (natūralaus arba dirbtinio) arba farvaterio, esančio uoste arba kuriuo galima nuplaukti į uostą, (natūralaus arba dirbtinio) dugno; ir ii) atliekant bet kokį gilinimą ar valymą, kurio imamasi išskirtinai siekiant tai upei, kanalui, vandentakiui, farvateriui ar kanalui arba priplaukimo keliui padaryti, atkurti, pagerinti arba prižiūrėti; d) ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės šalia bet kokios esamos arba siūlomos esamo arba siūlomo greitkelio linijos, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) siekiant pagerinti arba prižiūrėti esamą arba pastatyti siūlomą greitkelį ir ii) ne tos nerūdinės medžiagos gavybos tikslais; da) ją sudaro tik nerūdinė medžiaga, išgauta ją paimant iš žemės šalia bet kokios esamos arba siūlomos bet kokio esamo arba siūlomo geležinkelio, tramvajaus ar vienbėgio geležinkelio linijos, kai teisėtai vykdomi žemės kasimo darbai: i) siekiant pagerinti arba prižiūrėti esamą arba pastatyti siūlomą geležinkelį, tramvajų ar vienbėgį geležinkelį; ir ii) ne tos nerūdinės medžiagos gavybos tikslais; e) ją sudaro tik bergždas, atliekos arba kiti šalutiniai produktai, neįskaitant viršutinio sluoksnio, nuimamo išgaunant arba kitaip atskiriant bet kokį bet kokio kaolino ar plastinio molio nerūdinės medžiagos kiekį; arba f) ją sudaro tik bergždas, susidarantis dėl bet kokio proceso, kurį vykdant i) anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas arba ii) šio įstatymo 18 skirsnio 3 dalyje nurodyta medžiaga buvo atskirta nuo kitos uolienos po to, kai buvo išgauta su ta kita uoliena.“

(44) 2007 m. Finansų įstatymu į 17 skirsnį įterptas 3 dalies da punktas, taikomas nuo 2007 m. rugpjūčio 1 d.

(45) Be to, 17 skirsnio 4 dalyje nustatyta, kad išimtis taikoma nerūdinėms medžiagoms, kurias sudaro tik arba daugiausia bet kuri viena ar kelios iš toliau nurodytų medžiagų, arba kurios yra dalis bet ko, kas susideda iš toliau nurodytų medžiagų: „a) anglis, lignitas, šiferis arba skalūnas; c) bergždas ar atliekos arba kitokie šalutiniai produktai, susidarantys dėl i) bet kokio pramoninio degimo proceso arba ii) lydant ar valant metalą; d) išgręžos, susidarančios dėl bet kokių veiksmų, vykdomų turint leidimą, suteiktą pagal 1998 m. Naftos įstatymą [arba 1964 m. Naftos (gavybos) įstatymą (Šiaurės Airijoje)]; e) bet kokia medžiaga, susidaranti dėl darbų, atliekamų vykdant įgaliojimus, kuriuos reikia vykdyti pagal nuostatas, pateiktas 1991 m. Naujų kelių ir gatvių darbų įstatyme, 1993 m. Kelių įsakyme (Šiaurės Airija) arba 1995 m. Gatvės darbų įsakyme (Šiaurės Airijoje), arba pagal remiantis tais įstatymu parengtas nuostatas; f) molis, bergždas arba augalinės ar kitokios organinės medžiagos.“

(46) Remiantis NMM pranešimu Nr. 1, „tik“ reiškia, kad 100 % konkrečios medžiagos sudaro viena iš medžiagų, kurioms taikoma išimtis. „Daugiausia“ reiškia, kad daugiau kaip 50 % medžiagos sudaro viena iš medžiagų, kurioms taikoma išimtis. Nerūdinę medžiagą dirbtinai sumaišius su didesniu kiekiu medžiagos, kuriai taikoma išimtis, nebus gautas mišinys, kuriam taikoma išimtis, bet reikš, kad NMM nerūdinei medžiagai turės būti taikomas tada, kai ji bus maišoma.

(47) 2001 m. Finansų įstatymo 30 dalies 1 punkte nustatyta, kad reikia parengti nuostatus, pagal kuriuos būtų nustatoma asmens teisė į mokesčio kreditą, jeigu: a. nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, eksportuojama iš Jungtinės Karalystės kaip nerūdinė medžiaga; b. procese, kuriam taikoma išimtis, naudojama nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas; c. nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, naudojama privalomame pramonės ar žemės ūkio procese; d. nerūdinė medžiaga, kuriai NMM jau taikomas, disponuojama taip, kad tai nėra naudojimas statybų tikslais, kaip galėtų būti nurodyta (26) arba e. visa skola asmeniui, atsakingam už tai, kad nerūdinė medžiaga būtų pateikta komerciniam naudojimui, arba dalis tokios skolos jo sąskaitose nurašoma kaip bloga skola.

(48) 2001 m. Finansų įstatymo 30 skirsnio 1 dalies b punkte nustatyta mokesčio lengvata taikoma tuo atveju, kai pagal 2001 m. Finansų įstatymo 18 skirsnio 2 dalies a, b ir c punktus medžiaga naudota vykdant procesą, kuriam taikoma išimtis, kai tai medžiagai NMM jau taikomas. Taigi tai atitinka 18 skirsnio 2 dalyje nustatytas išimtis.

(49) Pramonės ir žemės ūkio procesai, kuriems gali būti taikoma mokesčio lengvata pagal 30 skirsnio 1 dalies c punktą, išvardyti 2002 m. Nerūdinių medžiagų (bendrųjų) nuostatų 13 nuostato priede „Pramonės ir žemės ūkio procesai“. NMM pranešime Nr. 2 (27) tų rūšių procesai apibūdinti išsamiau. Tie procesai yra šie: Pramonės procesai — Kodas 001. Geležies, plieno ir spalvotųjų metalų gamyba ir perdirbimas lydant, įskaitant liejimo procesus, liejimas pagal modelius, aglomeravimas ir vielos tempimas. — Kodas 002. Legiravimas. — Kodas 003. Išmetamųjų teršalų mažinimas ore, sausumoje ir vandenyje. — Kodas 004. Geriamojo vandens, oro ir alyvos filtravimas ir valymas. — Kodas 005. Nuotekų valymas. — Kodas 006. Energijos gamyba. — Kodas 007. Keramikos procesai. — Kodas 008. Ugniai atsparūs procesai. — Kodas 009. Stiklo ir stiklo gaminių bei dirbinių gamyba. — Kodas 010. Stiklo pluošto gamyba. — Kodas 011. Cheminiai pluoštai. — Kodas 012. Maisto ir gėrimų gamyba ir perdirbimas. — Kodas 013. Plastikų, gumos ir PVC gamyba. — Kodas 014. Cheminė, pavyzdžiui, natrio karbonato, jūros vandens magnezijos, aliuminio oksido, kvarco gamyba. — Kodas 015. Nusodinto kalcio karbonato gamyba. — Kodas 016. Vaistinių preparatų, baliklių, tualeto reikmenų ir ploviklių gamyba. — Kodas 017. Vėdinimo procesai. — Kodas 018. Dangos, sandariklių, klijų, dažų, skiedinio, mastikos, glaisto ir kitų rišamųjų arba modifikavimo priemonių užpildų gamyba. — Kodas 019. Pigmentų, lako ir rašalo gamyba. — Kodas 020. Sporto aikštelių ir kitų laisvalaikio vietų dangos auginimo terpės ir ženklinimo medžiagų gamyba. — Kodas 021. Deginimas. — Kodas 022. Desikanto gamyba. — Kodas 023. Kilimų pagrindo, pasluoksnio ir putplasčio gamyba. — Kodas 024. Dervos procesai. — Kodas 025. Alyvos priedų gamyba. — Kodas 026. Odos rauginimas. — Kodas 027. Popieriaus gamyba. — Kodas 028. Menui skirtų medžiagų gamyba. — Kodas 029. Žaidimui skirto smėlio gamyba, pavyzdžiui, vaikų smėlio dėžėms. — Kodas 030. Šaudymui skirtų molinių lėkščių gamyba. — Kodas 031. Šlifavimo procesai: specialių smėliasraučių, begeležių šlifavimo įtaisų (rutulinių malūnų) ir švitrinio popieriaus gamyba. — Kodas 032. Medžiagos, naudojamos kaip sutvirtinimo medžiaga vykdant naftos paiešką (arba gamybą), pavyzdžiui, plyšių smėlis ir gręžimo skysčiai. — Kodas 033. Dūmtraukių dujų nusierinimas ir dūmtraukių dujų šlapiasis valymas. — Kodas 034. Šachtų supresantų gamyba. — Kodas 035. Gesintuvų gamyba. — Kodas 036. Ugniai atsparių medžiagų gamyba. — Kodas 037. Rūgščių neutralizavimas. — Kodas 038. Frikcinių medžiagų, pavyzdžiui, automatinių dalių, gamyba. Žemės ūkio procesai — Kodas 039. Dirvožemio priedų gamyba. — Kodas 040. Pašarų gamyba. — Kodas 041. Gyvūnų kraiko gamyba. — Kodas 042. Trąšų gamyba. — Kodas 043. Pesticidų ir herbicidų gamyba. — Kodas 044. Tik žemės ūkio ir sodininkystės tikslais naudojamos auginimo terpės, įskaitant kompostą, gamyba. — Kodas 045. Dirvožemio įdirbimo produktai, įskaitant mineralinius papildus ir rūgštingumo mažinimo priemones.

2.6. DYDIS

(50) Iš pradžių NMM dydis buvo 1,60 svarų sterlingų (GBP) už toną. Nuo 2008 m. balandžio 1 d. komerciniais tikslais naudojamoms nerūdinėms medžiagoms taikomas mokestis padidintas iki 1,95 GBP už toną. Dabar taikomas mokestis yra 2 GBP už toną (nuo 2009 m. balandžio 1 d.).

2.7. PRIEŽASTYS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

(51) Kaip paaiškinta sprendimo padėti tyrimo procedūrą 170 konstatuojamojoje dalyje, Komisija abejojo, ar sprendimo pradėti tyrimo procedūrą (28) 139 konstatuojamojoje dalyje nurodytos išimtys ir netaikymo atvejai (toliau – nagrinėjamosios išimtys) yra pagrįsti remiantis bendraisiais NMM principais ir logika. Atrodė, kad tomis išimtimis ir netaikymu pagalbos gavėjai atleidžiami nuo mokesčio, kurį paprastai turėtų mokėti, ir tai yra veiklos pagalba. Neturėdama pakankamai informacijos, kad galėtų nuspręsti, ar priemonė atitinka Bendrijos rekomendacijų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (29) (toliau – 2001 m. rekomendacijos dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) ir 2008 m. valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairių (30) (toliau – 2008 m. gairės dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai) sąlygas, Komisija abejojo dėl nagrinėjamųjų išimčių ir netaikymo atvejų suderinamumo su vidaus rinka.

3. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

(52) Kaip minėta šio sprendimo 10 konstatuojamojoje dalyje, paskelbusi sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo išsamių pastabų.

(53) Suinteresuotųjų šalių pastabos buvo susijusios su i) pačiu sprendimu pradėti tyrimo procedūrą, ii) NMM logika, iii) išimtimis, kurios, kaip anksčiau jau buvo nustatyta sprendime pradėti tyrimą procedūrą, nėra valstybės pagalba, ir iv) nagrinėjamosiomis išimtimis.

(54) Kad būtų paprasčiau suprasti, šiame skirsnyje bus apibūdintos pastabos, susijusios su sprendimu pradėti tyrimo procedūrą. Gautos likusių kategorijų pastabos pateiktos atitinkamuose šio sprendimo skirsniuose.

3.1. PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ TURINIO

a) Richardo Birdo, BAA, pastabos, gautos 2013 m. gruodžio 20 ir 23 d.

(55) R. Birdas Komisijai pateikė medžiagą, kurią jis buvo pateikęs per JK valdžios institucijų viešas konsultacijas dėl NMM išimčių taikymo sustabdymo vertinimo, dėl kurio Komisija išreiškė abejonę sprendime pradėti tyrimo procedūrą.

(56) R. Birdas taip pat teigia, kad sprendime pradėti tyrimo procedūrą yra keletas netikslumų, pavyzdžiui: i. nurodyti įvairūs karjerai, teigiant, kad Jungtinei Karalystei nekyla pavojaus pritrūkti nerūdinių medžiagų; ii. pagrindinis nerūdinių medžiagų šaltinis visada buvo šlakinės nerūdinės medžiagos, šlakinių nerūdinių medžiagų skalda ir kvarcinis smėlis, susidarantis kaolino gamybos procese; iii. nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, ir perdirbtomis nerūdinėmis medžiagomis negalima pakeisti geros kokybės nerūdinių medžiagų, kurių reikia statyboms ir kurios išgaunamos kartu su prastesnės kokybės nerūdinėmis medžiagomis (tona geros kokybės ir tona prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų). Dėl šių medžiagų susidarė naujų atliekų sąvartų; iv. yra piktnaudžiavimo NMM atvejų; v. karjerai pradėti eksploatuoti tik tam, kad būtų išgautos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis (31). R. Birdas teigia, kad yra skalūno karjerų, kuriuose išgaunama tiesiog šiferio skalda, o ne koks nors stogams dengti tinkamas šiferis. R. Birdas kaip pavyzdį nurodo dviejų karjerų pavadinimus; vi. skalūnų nerūdinių medžiagų karjerai išgauna ir parduoda neapmokestinamas nerūdines medžiagas. Milijonas tonų skalūno buvo panaudota tiesiant kelią šalia Edinburgo; vii. sprendime pradėti tyrimo procedūrą tariamai nenustatyta, kas yra nerūdinės medžiagos: smulkesnė trupinta arba netrupinta skalda, įskaitant natūralų smėlį ir žvirgždą. Jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, apsauginiai upių akmenys, sienų akmenys, ugniavietės akmenys, tranšėjų akmenys, grindinio akmenys keliams ir akmenys, iš kurių sudaroma banglaužių šerdis, yra apmokestinami kaip nerūdinės medžiagos, jeigu geologiniu požiūriu tai nėra šiferis arba skalūnas; viii. NMM yra absurdiškas, nes apmokestinami ir rūšiuoti nepjaustyti sienų akmenys; ix. kaip stogams dengti skirtas šiferis gali būti naudojamas tik šiferis iš Šiaurės Velso. Šiferis iš kitų Jungtinės Karalystės vietų naudojamas ne kaip stogams dengti skirtas šiferis, bet kaip sienų arba grindinių akmenys. Smiltainis, sienų ir grindinių akmenys apmokestinami. Skalūnas nenaudojamas stogams dengti. Pradėti eksploatuoti šiferio ir skalūno karjerai, nes šioms medžiagoms mokestis netaikomas (32); x. tariamai NMM iš tikrųjų turi neigiamą poveikį aplinkai, nes nerūdinių medžiagų perdirbimu aplinkai daroma žala dar ir dėl to, kad papildomai padidėja medžiagų, kurioms taikoma išimtis, vežimo atstumas; xi. išgaunant kaoliną susidarantis kvarcinis smėlis visada buvo nerūdinių medžiagų šaltinis. Kornvalyje smėlio nedaug, todėl dėl smėlio iš kaolino karjerų natūralaus smėlio gavyba nemažėja. Faktiškai tai svarbus smėlio šaltinis toje teritorijoje. Dėl šio smėlio iškraipoma smulkios skaldos – vietos kietų uolienų nerūdinių medžiagų karjerų, kurių pirminis tikslas yra išgauti nerūdinių medžiagų skaldą betono, asfalto ir statybos darbams, šalutinio produkto – rinka; xii. kaolino šalutiniams produktams taikoma išimtis, o klinčių šalutiniai produktai apmokestinami, net kai klintys naudojamos žemės ūkio arba pramoninio perdirbimo tikslais. Dėl jų susidaro 20 % atliekų pobūdžio šalutinių produktų; xiii. keletas senų baigtų eksploatuoti kaolino karjerų tariamai vėl buvo pradėti eksploatuoti tik dėl nerūdinių medžiagų, kurioms taikoma išimtis, gavybos, nes kaolino ten nebėra. Kita vertus, norintys eksploatuoti seną granito sąvartyną turėtų mokėti mokestį; xiv. metalo valymo ir lydimo šalutiniai produktai tikrai nėra tokios pat medžiagos kaip natūralios nerūdinės medžiagos, bet jie niekada nebuvo atliekos ir jų rinka veikia labai gera. R. Birdas teigia, kad NMM turėtų būti taikomas šalutiniams produktams, kurie nėra atliekos; xv. R. Birdas mano, kad neįmanoma geros kokybės nerūdinių medžiagų pakeisti nerūdinėmis medžiagomis, susidarančiomis dėl daugelio šiferio, skalūno ar kaolino procesų.

(57) R. Birdas šią informaciją papildė 2014 m. vasario 10 d. pateikdamas medžiagos apie šlakinių nerūdinių medžiagų – plieno gamybos pramonės šalutinio produkto – naudojimą. Pateikta medžiaga siekiama parodyti, kad šlakas yra ne atlieka, bet pirmarūšė nerūdinė medžiaga, kurią galima naudoti kaip cemento pakaitą.

b) BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

(58) BAA mano, kad nerūdinių medžiagų sąvoka neturėtų būti remiamasi nustatant, ar NMM yra valstybės pagalba, nes nėra aiškios nerūdinių medžiagų apibrėžties, kuri atitiktų mokesčio taikymo sritį. Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą nerūdines medžiagas apibrėžia kaip uolieną, žvirgždą ir smėlį, išgautus naudoti tūriui statybose suteikti. Tačiau tariamai NMM taikomas daugeliui medžiagų, naudojamų įvairiais tikslais ir netiekiamų naudoti tūriui statybose suteikti, pavyzdžiui, nepjaustytiems statybiniams akmenims, naudojamiems sienoms statyti, apsauginės dangos akmenims, bėgių kelio balastui, didelio atsparumo gludinimui akmenims, naudojamiems slydimui atspariam asfaltui, ir kt. BAA pamini, kad Didžiosios Britanijos konkurencijos institucijos nerūdinių medžiagų rinką vertino kelis kartus ir paprastai padarydavo išvadą, kad specialių medžiagų, pavyzdžiui, bėgių kelio balasto ir didelio atsparumo gludinimui akmenų, rinkos skiriasi ir tarpusavyje, ir nuo statybinių nerūdinių medžiagų rinkos, nes tos medžiagos naudojamos kitais tikslais ir negali būti pakeistos nei paklausos, nei pasiūlos požiūriu (33).

(59) BAA teigia, kad trys išimtys, dėl kurių sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija padarė teigiamą išvadą, yra atrankiosios, pavyzdžiui, išimtis, taikoma perdirbtoms statybinėms atliekoms, nerūdinėms medžiagoms, iškastoms tiesiant kelius, geležinkelius, statant pastatus ir pan., ir pramoninėms atliekoms arba šalutiniams produktams. BAA teigia, kad, atsižvelgiant į siekį keisti paklausą, šių trijų kategorijų medžiagų, kurioms taikoma išimtis, aplinkybės yra tokios pat kaip ir, inter alia, kaolino, šiferio ir anglies atliekų arba šalutinių produktų, dėl kurių sprendime pradėti tyrimą Komisija išreiškė abejonių.

c) Lantoom Quarry pastabos, gautos 2014 m. sausio 16 d.

(60) Lantoom Quarry teigia, kad dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą atsirado netikrumo ir tai turėjo poveikio investicijoms ir užimtumui.

4. JUNGTINĖS KARALYSTĖS PASTABOS

(61) JK valdžios institucijos pateikė išsamių pastabų dėl sprendime pradėti tyrimo procedūrą pareikštų abejonių, taip pat papildomos informacijos ir nurodė priežastis, dėl kurių nagrinėjamosios išimtys yra pagrįstos.

(62) Dėl paties sprendimo pradėti tyrimo procedūrą turinio iš JK valdžios institucijų pastabų negauta. Kad būtų paprasčiau, gautos pastabos ir informacija pateikta atitinkamuose šio sprendimo skirsniuose.

5. PRIEMONĖS VERTINIMAS

(63) Priėmusi sprendimą pradėti tyrimo procedūrą Komisija jau buvo nusprendusi neprieštarauti su NMM susijusioms išimtims, netaikymo atvejams ir mokesčio lengvatoms, nustatytoms 2001 m. Finansų įstatymo, iš dalies pakeisto 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, 17 skirsnio 2 dalies b, c ir d punktuose, 3 dalies b, c, d ir da punktuose, 4 dalies d, e ir a (jeigu medžiaga, kuriai taikoma išimtis, yra sudaryta tik iš anglies, lignito, skalūno ir šiferio ir naudojama kitais tikslais, ne kaip nerūdinė medžiaga) punktuose, 17 skirsnio 4 dalies c punkte (kai medžiagą sudaro tik bergždas), f punkte (išskyrus molį), 18 skirsnio 2 dalies a, b (jeigu tai susiję su medžiagomis, kurios nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, 30 skirsnio 1 dalies a ir b (kiek tai susiję su procesais, kuriems taikomos išimtys pagal 18 skirsnio 2 dalies a ir c punktus) punktuose, 30 skirsnio 1 dalies b (jeigu tai susiję su procesais, kuriems taikomos išimtys pagal 18 skirsnio 2 dalies b punktą, kurio nuostatos susijusios su medžiagomis, nenaudojamomis kaip nerūdinės medžiagos) ir c punktuose, nes Komisija manė, kad tai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 skirsnio 1 dalį. Todėl Komisija nevertins šių 2001 m. Finansų įstatyme, iš dalies pakeistame 2002 ir 2007 m. finansų įstatymais, nustatytų su NMM susijusių išimčių, netaikymo atvejų ir mokesčių lengvatų ir vertins tik nagrinėjamąsias išimtis.

5.1. PASTABŲ DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMO PROCEDŪRĄ TURINIO VERTINIMAS

(64) Kaip nurodyta šio sprendimo 59 konstatuojamojoje dalyje, BAA teigia, kad, atsižvelgiant į siekį keisti paklausą, perdirbtoms statybinėms atliekoms, nerūdinėms medžiagoms, iškastoms tiesiant kelius, geležinkelius, statant pastatus ir pan., ir pramoninėms atliekoms arba šalutiniams produktams taikomos išimtys neatitinka NMM logikos.

(65) Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad perdirbtų nerūdinių medžiagų ir naujai išgautų nerūdinių medžiagų aplinkybės skiriasi atsižvelgiant į NMM tikslą, o poreikis atskirti perdirbtas ir naujai išgautas nerūdines medžiagas kyla dėl NMM pobūdžio ir logikos. Aišku, kad naudojant perdirbtas nerūdines medžiagas, nors aplinka dėl perdirbimo proceso tausojama mažiau, negu naujai kasant nerūdines medžiagas, nebereikia iškasti tokio pat kiekio naujų nerūdinių medžiagų. Be to, skatinant naudoti medžiagas, kurios neišvengiamai susidaro dėl tam tikros veiklos, kuri vis tiek būtų vykdoma, aiškiai padedama mažinti atliekų kaupimąsi ir nereikia iškasti tokio pat kiekio naujų nerūdinių medžiagų.

(66) Todėl šiomis trimis išimtimis padedama siekti didesnės aplinkosauginės naudos, nes išvengiama papildomos gavybos karjeruose.

(67) Kelios suinteresuotosios šalys šiuo atžvilgiu paminėjo, kad būta atvejų, kai papildomai kasta tik siekiant parduoti iškastas nerūdines medžiagas. Tačiau tai akivaizdaus piktnaudžiavimo atvejai, apie kuriuos reikėtų pranešti ir dėl kurių reikėtų imtis veiksmų pagal Jungtinės Karalystės nacionalinius įstatymus, ir tai nėra susiję su valstybės pagalbos teise.

(68) Priežastys, dėl kurių Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą suabejojo dėl, inter alia, kaolino, šiferio ir anglies atliekų arba šalutinių produktų, neturi poveikio pirmiau šiame sprendime paminėtų trijų išimčių vertinimui, pirmiausia Komisijos abejonėmis nedaroma poveikio galutiniams oficialios tyrimo procedūros rezultatams, o medžiagos, kurioms taikomos išimtys, skiriasi, taigi skiriasi ir aplinkybės.

(69) R. Birdas nurodo, kad įvairios medžiagos, kurioms taikoma NMM išimtis, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, ir tuo įrodoma, kad NMM išimtimis padedama siekti šio mokesčio aplinkos apsaugos tikslo, nes tomis medžiagomis galima sėkmingai pakeisti naujai karjeruose išgautas nerūdines medžiagas.

(70) Kaip nurodyta šio sprendimo 143 konstatuojamojoje dalyje, iš JK valdžios institucijų pateiktų duomenų matyti, kad karjerų, kuriuose išgaunamos medžiagos, kurioms taikoma išimtis, skaičius nepadidėjo nustačius NMM – iš tikrųjų tas skaičius sumažėjo.

(71) Viename iš karjerų, kuriuos R. Birdas nurodė kaip karjerus, kuriuose tariamai išgaunama tik šiferio skalda, o ne stogams dengti skirtas šiferis, iš tikrųjų, remiantis to karjero svetaine, išgaunamas stogams dengti skirtas šiferis. Kalbant apie kitą karjerą, JK valdžios institucijos įsipareigojo ištirti, kokia medžiaga jame iš tikrųjų išgaunama, ir, atsižvelgdamos į tyrimo rezultatus, imsis vykdymo užtikrinimo veiksmų pagal nacionalinės teisės aktus.

(72) Ir JK valdžios institucijos, ir BAA teigė neturinčios informacijos, kad baigti eksploatuoti karjerai, kuriuose anksčiau buvo išgaunamas kaolinas, neseniai buvo vėl pradėti eksploatuoti. JK valdžios institucijos nežino apie išduotą kokį nors su tuo susijusį leidimą, apie vėl eksploatuojamus karjerus nežino ir dvi kaoliną ir plastinį molį išgaunančios įmonės.

5.2. VALSTYBĖS PAGALBA PAGAL SUTARTIES 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ (BUVUSI EB SUTARTIES 87 STRAIPSNIO 1 DALIS)

(73) Pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį priemonė yra valstybės pagalba, jeigu ji atitinka keturias sąlygas. Pirma, šia priemone pagalbos gavėjams suteikiamas pranašumas. Antra, ši priemonė yra palanki tam tikroms įmonėms arba tam tikroms ekonominės veiklos rūšims (atrankumas). Trečia, priemonė finansuojama valstybės arba iš valstybės išteklių. Ir ketvirta, priemone gali būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje.

(74) Vadovaujantis nusistovėjusia teismų praktika, pagalbos sąvoka yra platesnė nei subsidijos sąvoka, nes apima ne tik pozityviąsias išmokas, kaip antai pati subsidija, bet ir valstybės pagalbą, dėl kurios įvairiomis formomis palengvinama įmonei paprastai tenkanti našta ir kuri dėl tos priežasties, nors ir nėra subsidija, kaip tai tiesiogiai suprantama, yra tokio pat pobūdžio ir daro tokį patį poveikį (34).

(75) Kalbant apie atrankiojo pranašumo kriterijų, reikia išnagrinėti, ar konkrečioje teisės sistemoje arba konkrečioje mokesčių sistemoje valstybės priemone gali būti sudarytos palankesnės sąlygos tam tikroms įmonėms ar tam tikrų prekių gamybai, kaip nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, palyginti su kitomis panašioje faktinėje ir teisinėje padėtyje esančiomis įmonėmis, atsižvelgiant į atitinkama sistema arba mokesčių sistema siekiamą tikslą (35).

(76) Tačiau šios atrankiojo pobūdžio sąlygos neatitinka priemonė, kuri, nors ja gavėjui ir suteikiamas pranašumas, yra pateisinama mokesčių sistemos, kurios dalis ji yra, pobūdžiu arba bendrąja schema (36). Taigi valstybė narė gali įrodyti, kad priemonė taikoma tiesiogiai dėl esminių arba pagrindinių jos mokesčių sistemos principų.

(77) Siekiant įvertinti konkrečia priemone suteikto pranašumo atrankųjį pobūdį, svarbu nustatyti, kas sudaro orientacinę sistemą, nes tai, kad yra pranašumas, galima nustatyti tik lyginant su šia orientacine sistema (37).

(78) Apibendrinant, atrankumą galima vertinti trimis etapais: i) nustatoma orientacinė sistema (arba įprasta mokesčių sistema) ir NMM taikomas įprastos mokesčių sistemos principas bei (aplinkos apsaugos) tikslas; ii) nustatoma, ar mokesčių diferencijavimu nukrypstama nuo įprastos mokesčių tvarkos tiek, kad panašioje teisinėje ir faktinėje padėtyje esantiems ekonominės veiklos vykdytojams ji taikoma skirtingai; iii) kai teisinė ir faktinė padėtis yra panaši, mokesčių diferencijavimu nenukrypstama nuo įprastos tvarkos, jeigu tai galima pateisinti mokesčių sistemos tikslu. Jeigu to pateisinti negalima, priemonę reikia laikyti de facto atrankiąja. Norint pateisinti mokesčių diferencijavimą galima remtis tik esminiais mokesčių sistemos mechanizmais, būtinais siekiant tikslo. Su mokesčių sistema nesusijusiais tikslais šiuo atžvilgiu remtis negalima.

(79) Kaip patvirtino Bendrasis Teismas (38), orientacinė sistema, kuria remiantis reikia nustatyti įprastą apmokestinimą ir galimo atrankiojo pranašumo buvimą, yra pats NMM, nes juo nustatyta speciali mokestinė Jungtinės Karalystės nerūdinių medžiagų sektoriuje taikoma sistema. Taigi nagrinėjant, ar mokesčių diferencijavimas yra pateisinamas, būtina remtis įprastu apmokestinimu ir NMM tikslu.

(80) Komisija išnagrinėjo 2001 m. Finansų įstatymą, atgaline data iš dalies pakeistą 2002 m. Finansų įstatymu. Kadangi NMM yra tebegaliojanti sistema, Komisija taip pat nagrinėjo 2007 m. Finansų įstatymu nustatytą išimtį, nustatytą 17 skirsnio 3 dalies da punktu.

5.3. ĮPRASTAS SU NMM SUSIJĘS APMOKESTINIMAS IR NMM TIKSLAS

(81) NMM taikomas nerūdinėms medžiagoms. 2001 m. Finansų įstatymo 16 skirsnio 1 ir 2 dalyse nustatytas mokestis, taikomas apmokestinamoms nerūdinėms medžiagoms, komerciniais tikslais naudojamoms Jungtinėje Karalystėje nuo mokesčio įsigaliojimo dienos.

(82) NMM nustatytas 2002 m. balandžio 1 d. Kas yra naudojimas komerciniais tikslais, apibrėžta 19 skirsnyje. Numatytas trijų rūšių naudojimas komerciniais tikslais: a) nerūdinės medžiagos paėmimas iš jos kilmės vietos; b) tiekimo susitarimo sudarymas; c) naudojimas statybų tikslais arba d) maišymas su bet kokia medžiaga ar chemine medžiaga, išskyrus vandenį.

(83) Kalbant apie nerūdinių medžiagų sąvoką, JK valdžios institucijos daugelį kartų patvirtino, kad NMM sumanytas ne kaip mokestis, taikomas visiems išgautiems mineralams ar net visoms uolienoms, žvirgždui arba smėliui, bet kaip mokestis, taikomas tik uolienoms, žvirgždui ir smėliui, išgaunamiems naudoti tūriui statybose suteikti.

(84) Tai patvirtinama ir parengiamaisiais su NMM susijusiais darbais (39). Tais darbais patvirtinama, jog nuo pat pradžių buvo ketinta, kad NMM bus nerūdinių medžiagų, o ne kokio nors konkretaus išgaunamo mineralo mokestis. Tą pripažino ir Bendrasis Teismas (40).

(85) Kaip nurodyta 14 konstatuojamojoje dalyje, nerūdines medžiagas paprastai galima apibrėžti kaip nuotrupines medžiagas arba daleles, kurios, būdamos fiziškai ir chemiškai inertiškos, gali būti naudojamos statybose natūralios arba kartu su cementu, kalkėmis arba bitumu, pvz., kaip betonas, kelių žvirgždas, asfaltas arba drenažo sluoksniai, arba statybose naudojamos ertmėms užpildyti. Natūralios nerūdinės medžiagos – tai smėlis, uolienos ir žvirgždas. Tačiau medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, gali būti skirtos ir kitiems tikslams. Kitaip sakant, taikant NMM sprendimas, ar medžiaga turi būti laikoma nerūdine medžiaga, priklausys nuo jos naudojimo, o ne geologinės sudėties.

(86) Rengdamos NMM teisės aktus JK valdžios institucijos suprato, kad mokesčio taikymo sritį apibrėžus pagal medžiagos naudojimą kils sunkumų, nes numatyta produkto paskirtis gali keistis praėjus apmokestinimo momentui (41). Siekdamos to išvengti JK valdžios institucijos pasirinko kitą būdą. Užuot naudojus tikslią sąvokos „nerūdinės medžiagos“ apibrėžtį arba taikius bendruosius apmokestinimo kriterijus, 2001 m. Finansų įstatyme iš pat pradžių nurodoma, kad smėlis, žvirgždas arba uolienos apmokestinami, o tada uolienų, smėlio arba žvirgždo, kurie bus naudojami tam tikrai paskirčiai arba tam tikruose procesuose, atžvilgiu mokesčio taikymas ir taikymo sritis susiaurinama nustatant netaikymo atvejus, išimtis ir mokesčio lengvatas.

(87) NMM nustatytas tikslas – užtikrinti, kad nustatant kainas būtų visapusiškiau atsižvelgta į nerūdinių medžiagų gavybos poveikį aplinkai (visų pirma žalą biologinei įvairovei ir gamtovaizdžiui), ir paskatinti veiksmingesnę nerūdinių medžiagų gavybą bei naudojimą. Mokesčiu taip pat siekiama skatinti keisti paklausą, t. y. mažinti naujai išgaunamų nerūdinių medžiagų ir didinti alternatyvių nerūdinių medžiagų, pvz., perdirbtų nerūdinių medžiagų ir medžiagų, kurios yra tam tikrų gavybos arba pramonės procesų šalutiniai produktai arba atliekos, paklausą. Dėl tokio paklausos pokyčio bus sumažintas naujai išgautų nerūdinių medžiagų poreikis, taigi bus ribojama su gavybos veikla susijusi žala aplinkai.

(88) Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą laikėsi nuomonės, kad NMM sistemos tikslą būtina nustatyti nevartojant terminų „neapdorotos nerūdinės medžiagos“ arba „pirminės nerūdinės medžiagos“, bet nurodant jų sudėtį. Terminologija išsamiai apibūdinta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 64 ir 65 konstatuojamosiose dalyse.

(89) Kad ir kokie terminai būtų vartojami, JK valdžios institucijos priešpriešina nerūdines medžiagas, kurios (naujai) išgaunamos siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, ir įvairias medžiagas, kurios nebuvo naujai išgautos kaip nerūdinės medžiagos arba kurios neišvengiamai susidaro vykdant kitą veiklą, kuria nesiekiama išgauti nerūdinių medžiagų, bet kurios vis tiek galėtų būti naudojamos kaip naujai ir konkrečiais tikslais išgautų nerūdinių medžiagų pakaitai.

(90) Atsižvelgusi į JK valdžios institucijų pateiktą paaiškinimą, Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą padarė išvadą, kad taikant NMM laikomasi įprasto apmokestinimo principo – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, (naujai) išgauti siekiant juos komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdines medžiagas nuo 2002 m. balandžio 1 d.

(91) Kalbant apie mokesčio tikslą, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad NMM siekiama veiksmingesnės nerūdinių medžiagų gavybos, su ta veikla susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas įtraukiant į savo sąnaudas. Be to, mokesčiu siekiama keisti paklausą: siekiama skatinti statybų pramonėje naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai ar atliekos, arba perdirbtas nerūdines medžiagas, o ne uolienas, žvirgždą ir smėlį, specialiai išgaunamus naudoti kaip nerūdines medžiagas.

(92) Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo daug pastabų dėl NMM tikslo ir įprasto apmokestinimo principo.

5.4. PASTABOS DĖL NMM TIKSLO IR ĮPRASTO APMOKESTINIMO PRINCIPO

a) BAA pastabos, gautos 2014 m. rugsėjo 15 d.

(93) BAA pakartojo savo ankstesnėje medžiagoje pateiktus teiginius, kad NMM yra savaime nelogiškas. BAA teigia, kad nėra aiškios nerūdinių medžiagų apibrėžties, kuria remiantis būtų galima paaiškinti NMM taikymo sritį. BAA teigia, kad NMM taikomas daugybei medžiagų, nepatenkančių į sprendime pradėti tyrimo procedūrą nustatytos apibrėžties aprėptį, t. y. medžiagų, naudojamų kitais, ne naudojimo tūriui statybose suteikti tikslais, arba ne naudojimo betone, kelių žvirgžde, asfalte, drenažo sluoksniuose ar statybose ertmėms užpildyti, tikslais. BAA teigia, kad jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, kurie irgi apmokestinami, nenaudojami tūriui statybose suteikti, be to, jie didesni ir sunkesni už nerūdines medžiagas, naudojamas betonui ar kitais išvardytais tikslais. Be to, nepjaustytiems statybiniams akmenims NMM taikomas, nors jie naudojami pastatų sienoms ir tradicinėms tvoroms statyti (t. y. laukus skiriančioms tvoroms), o ne kuriuo nors iš išvardytų tikslų. BAA tvirtina, kad negalima teigti, kad šios medžiagos yra nerūdinės medžiagos, o šiferis stogams dengti, pjaustyti statybiniai akmenys ar molis plytoms gaminti nėra nerūdinės medžiagos. Visos medžiagos yra uolienos, išgautos iš žemės, bet naudojamos skirtingais tikslais, ir jų vienų kitomis pakeisti negalima. Be to, aplinkos apsaugos požiūriu tariamai nebūtų pagrindo vienas iš šių medžiagų priskirti prie nerūdinių medžiagų, o kitų nepriskirti.

(94) BAA teigia, kad tai, jog išimtys grindžiamos medžiagos geologija, kelia problemų, nes geologinės molio, skalūno ir šiferio sąvokos aprėpia labai platų karjeruose išgaunamų uolienų, kurių negalima naudoti stogų čerpėms iš šiferio ar keramikos produktams gaminti, geologinį asortimentą. Tačiau tokios medžiagos vis tiek atitinka reikalavimus, kad geologiniu požiūriu jas būtų galima laikyti moliu, skalūnu arba šiferiu, kuriems taikoma išimtis. BAA pateikia keletą geologės dr. Rachelės Hardie teiginių dėl prasto uolienoms pavadinti (siekiant jas tarpusavyje atskirti) skirtų geologinių sąvokų pasirinkimo. Be to, kadangi išimtys taikomos medžiagoms, daugiausia patenkančioms į tam tikras geologines grupes, sunkumų kyla dar daugiau. BAA šiuo atžvilgiu pateikė ataskaitą, kurią 2003 m. Didžiosios Britanijos geologų organizacija (angl. British Geological Society) parengė Jungtinės Karalystės mokesčių institucijoms, kad padėtų mokesčių pareigūnams geologiniu požiūriu teisingai taikyti išimtis šiferiui, skalūnui ir moliui (toliau – ataskaita). Norint padėti Jungtinės Karalystės mokesčių institucijoms, ataskaitoje siekiama apibrėžti skalūną, šiferį ir molį pagal jų savybes ir geologinę kilmę. Tačiau taip pat paminėta, kad „pirminis šių sąvokų pasirinkimas šio įstatymo tikslais, manoma, buvo pagrįstas tuo, kad medžiagos naudojamos kaip ekonominės mineralinės prekės, o ne geologiniai subjektai“. Taip pat teigiama, kad „[m]olio, skalūno, argilito ir šiferio Jungtinėje Karalystėje yra daug“, o skalūno „sluoksnių dažnai būna smiltainyje“.

(95) BAA teigia, kad JK valdžios institucijos skalūną ir argilitą laikė sinonimais ir kad galiausiai visos šeimos uolienoms nustatyta išimtis. Be to, BAA tvirtina, kad trijų ataskaitoje nustatytų medžiagų apibrėžtys yra labai ribotos ir kad kitos medžiagos vis tiek galėjo būti priskirtos prie skalūno, šiferio ar molio kategorijos. Pavyzdžiui, šiferio uoliena, kurios skalūninis sluoksniuotumas yra pakankamas stogų čerpėms gaminti, yra gana reta, o uolienų, kurių skalūninis sluoksniuotumas yra mažas ir kurios neskyla, gali būti gerokai daugiau, tačiau jos vis tiek klasifikuojamos kaip šiferis. BAA taip pat tvirtina, iš dalies cituodama ataskaitą, kad šiferis išgaunamas ir dekoratyviniais architektūriniais tikslais, pavyzdžiui, tašytam akmeniui sienų apdarams, grindiniui, palangėms, židiniams, stalviršiams ir namų bei sodų puošybai, nes tada skalūninis sluoksniuotumas mažiau svarbus, negu pjaustant ir šlifuojant. BAA kaip pavyzdį nurodo šiferio karjerą, kuriame išgaunamas kitoks šiferis, negu skirtasis stogų čerpėms gaminti, ir tariamai neaišku, ar ši medžiaga apskritai turėtų būti klasifikuojama kaip šiferis.

(96) BAA tvirtina, kad, remiantis jų patirtimi, paprastai, norint NMM taikymo tikslais įsitikinti, kurios uolienos yra karjere, ir ar jos gavybai galima taikyti išimtį, prašoma geologo nuomonės.

(97) BAA teigia, kad, nors neturi informacijos apie tai, kaip kaupėsi šiferio ir skalūno bergždas nustačius NMM, apmokestinamų nerūdinių medžiagų šalutinių produktų sąvartos padidėjo. BAA kaip pavyzdį nurodo tris karjerus, kuriuose susikaupė šalutinių produktų sąvartos. Vienas karjeras turėjo išsiųsti daugiau kaip milijoną tonų šalutinių produktų, o kitam teko investuoti 2 mln. GBP į naujus įrenginius, kad galėtų geriau apdoroti ir parduoti savo šalutinius produktus.

b) BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

(98) BAA tvirtina, kad, kai JK valdžios institucijos sustabdė NMM išimčių taikymą ir Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą išdėstė su tuo susijusias abejones, tos valdžios institucijos iš tikrųjų nustatė dvi naujas išimtis, t. y. moliui ir skalūnui, naudojamiems keraminėms statybinėms medžiagoms, ir gipsui, naudojamam tinkui ir tinko pagrindo plokštėms. BAA mano, jog negali būti manoma, kad, laikantis NMM aplinkos apsaugos logikos, šių medžiagų aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikomas NMM, aplinkybių. BAA teigia, kad šių medžiagų aplinkybės yra tokios pat kaip ir uolienų, smėlio ir žvirgždo, išgautų statybų tikslais, aplinkybės. BAA teigia, kad šios papildomos išimtys yra valstybės pagalba, kurios Komisija negali laikyti suderinama pagalba, nes neįvykdytos atitinkamos sąlygos.

(99) BAA tvirtina, kad keraminėms statybinėms medžiagoms gaminti skirto molio ir skalūno gavyba galėtų būti mažinama naudojant betonines statybines medžiagas, kurias galima gaminti iš karjero atliekų arba šalutinių produktų (šie dažnai yra apmokestinami).

(100) BAA teigia, jog nesvarbu, kad plytoms ir kitoms statybose naudojamoms keraminėms medžiagos gaminti naudojamas molis cheminiu požiūriu pasikeičia, nes aplinkos apsaugos požiūriu tai nesvarbu.

c) Cloburn Quarry Company Ltd pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

(101) Cloburn Quarry teigia, kad išgauna granitą ir tam tikros rūšies smiltainį (angl. graywacke). Pastarasis naudojamas kaip slydimui atspari nerūdinė medžiaga, kurios atsparumo gludinimui rodiklis yra didesnis negu 70. Kadangi tokios medžiagos šalutiniams produktams išimtis netaikoma, kaupiasi didelės sąvartos tokio smiltainio dulkių ir kada nors tai taps didžiule problema.

(102) Cloburn Quarry teigia, kad karjero pardavimo apimtis pastaruoju metu sumažėjo nuo 1,3 mln. tonų 2007–2008 m. iki 0,5 mln. tonų. Tariamai tai nutiko ne tiek dėl nuosmukio, kiek dėl to, kad konkuruojančių karjerų parduodamoms medžiagoms taikoma išimtis.

(103) Pasak Cloburn Quarry, dėl NMM mažėja karjero galimybės konkuruoti su importuojamomis nerūdinėmis medžiagomis, nes kažkur kitur jų šalutiniai produktai parduodami neapmokestinti, taip pat su kitų šalių karjerais, kuriems nereikia mokėti panašaus mokesčio.

(104) Cloburn Quarry teigia, kad NMM lėmė rinkos sąstingį, t. y. mažas nerūdinių medžiagų kainas, o karjerai, kuriems taikoma išimtis, savo medžiagas gali vežti toliau.

(105) Pasak Cloburn Quarry, dėl karjerų, kuriems taikoma išimtis, 2013 m. jo parduodamų nerūdinių medžiagų kiekis sumažėjo 50 000 tonų. Ypač kyla problemų dėl skalūno telkinių, naudojamų dideliems statybų objektams, visų pirma šalia Glazgo ir Edinburgo koridoriaus. Keliams tiesti buvo panaudota beveik milijonas tonų skalūno. Tai turėjo įtakos konkurencijai, nes kiti karjerai negalėjo parduoti savo mažos vertės šalutinių produktų. Be to, šio karjero ryškiai raudonos spalvos nerūdinės medžiagos konkuruoja su violetinio atspalvio raudonos spalvos dekoratyviniu šiferiu, kuriam taikoma išimtis.

(106) Įmonė teigia, kad susidūrė su konkurencija ir konkursus dėl projektų pralaimėjo karjerams, kurie, kaip įmonė įtaria, naudojasi NMM išimtimi. Pasak įmonės, vienas iš konkursų dėl sutarties buvo pralaimėtas karjerui, gavusiam statybos leidimą nerūdines medžiagas išgauti iš skalūno, kuriam taikoma išimtis, telkinių. Pasak įmonės, buvo bent 800 000 tonų skalūno, kurį buvo galima iš anksto parduoti pagrindiniam rangovui.

(107) Įmonė taip pat pateikė bendro pobūdžio pastabų, susijusių su aplinkos apsaugos požiūriu per siaura NMM taikymo sritimi.

d) Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. (toliau – Blinkbonny Quarry) pastabos, gautos 2014 m. sausio 8 d.

(108) Blinkbonny Quarry praneša, kad susidūrė su kito karjero konkurencija, kuris, galbūt, parduoda medžiagas, kurioms taikoma išimtis, esančias paruoštame naudoti betone, todėl tas karjeras gali siūlyti mažesnes kainas. Įmonė mano, kad, jeigu nebūtų taikoma išimtis, konkuruojantis karjeras nebūtų pradėtas eksploatuoti ir negalėtų konkuruoti rinkoje. Blinkbonny Quarry teigia, kad dėl išimties jos konkurentai savo medžiagas gali vežti ilgesnį atstumą, todėl daroma žala aplinkai.

(109) Blinkbonny Quarry taip pat pateikė pastabų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą. Įmonė teigia, kad priemonė palanki tiems, kam taikomos išimtys, nes jie produktus gali pardavinėti atviroje rinkoje ir nepatirti tų pačių sąnaudų kaip tie, kam šis pranašumas nesuteiktas.

(110) Blinkbonny Quarry mano, kad NMM aplinkos apsaugos tikslas nepasiektas, nes dėl mokesčio atsirado pigesnė medžiaga, kurią galima toliau vežti, taigi skatinama karjeruose išgauti nerūdines medžiagas, kurioms taikoma išimtis, kad būtų pigesnių medžiagų, kurios nėra šalutiniai produktai ar atliekos. Be to, Blinkbonny Quarry teigia, kad skalūnas ir šiferis, kuriems taikoma išimtis, parduodami kaip nerūdinės medžiagos, naudojamos statybų tikslais, o dėl išimties išgaunama daugiau skalūno ir šiferio, skirtų naudoti kaip nerūdinės medžiagos.

e) Kinegar Quarries Ltd (toliau – Kinegar Quarries) pastabos, gautos 2014 m. sausio 15 d.

(111) Kinegar Quarries teigia, kad visuose karjeruose išgaunama prastesnės kokybės nerūdinių medžiagų. Įmonės nuomone, nėra skirtumo, ar produktas yra šiferis, eksportuojamas visame pasaulyje, ar kasdienės nerūdinės medžiagos, naudojamos ne toliau kaip 15 mylių nuo karjero. Kinegar Quarries teigia, kad, kadangi nerūdinės medžiagos yra antrinis produktas, jas galima naudoti labai įvairiai ir jos visada buvo pigios. Kinegar Quarries dar mano, kad nerūdinių medžiagų kaina maža dėl to, kad jos yra aukštesnės kokybės produkto šalutinis produktas, ir norint subalansuoti atsargas, jų kaina bus nustatoma atsižvelgiant į pasiūlą ir paklausą. Nepaisant to, įmonė teigia, kad, kol nebuvo nustatytas NMM, iš nerūdinių medžiagų visada gaudavo tam tikrų pajamų. Vėliau antrinėms nerūdinėms medžiagoms teko konkuruoti su nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, tačiau tam tikromis aplinkybėmis tai buvo neįmanoma. Tačiau antrinių nerūdinių medžiagų gamyba nesumažėjo, nes aukštesnės kokybės produktų paklausa tebėra. Tiesiog antrinių nerūdinių medžiagų nebegalima parduoti tokiu pat mastu. Dėl to tariamai didėja jų sąvartos. Be to, Kinegar Quarries teigia, kad aplinkos apsaugos požiūriu tai nėra naudinga, nes padidėjo nerūdinių medžiagų vežimo atstumas.

(112) Kinegar Quarries teigia, kad Jungtinės Karalystės Vyriausybė siekė užtikrinti, kad medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančios įmonės galėtų parduoti savo šalutinius produktus kaip neapmokestinamas nerūdines medžiagas ir taip sumažinti savo šalutinių produktų atsargas. Įmonė mano, kad šis tikslas buvo pasiektas medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančioms įmonėms (ir vis didesniam skaičiui nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių) nustačius išimtis, susijusias su produktais, kurie iš tikrųjų turėtų būti vadinami nerūdinėmis medžiagomis, nes parduodami tokiais pat tikslais kaip ir nerūdines medžiagas išgaunančių įmonių medžiagos. Tačiau šalutinių produktų atsargos dabar kaupiasi ne medžiagas, kurios nėra nerūdinės, išgaunančiose įmonėse, bet mokestį mokančiose nerūdines medžiagas išgaunančiose įmonėse.

(113) Kinegar Quarries nurodo, kad nustačius NMM jų parduodamų antrinių nerūdinių medžiagų kiekis sumažėjo nuo daugiau kaip 50 000 tonų 2007 m. iki 9 000 tonų 2013 m., ir negalima teigti, kad tai lėmė vien ekonomikos nuosmukis. Įmonė teigia nebegalinti konkuruoti su nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, nes jos kainos yra 1,5–2,0 GBP didesnės už konkurentų kainas.

f) Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) (toliau – Torrington Stone) pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

(114) Torrington Stone teigia, kad, jeigu abu jos karjerai nepriklausytų tai pačiai įmonei, šiandien jie būtų nebeperspektyvūs dėl to, kad buvo nustatytas NMM. Įmonė teigia, kad klientai perka rinkdamiesi pagal medžiagų aprašymą, pavyzdžiui, kokybę ir dydį, o ne pagal medžiagų geologiją. Klientai nežino, ar medžiagos apmokestinamos.

(115) Vienas iš karjerų pirmiausia išgauna skalūną ir argilito šalutinius produktus, o kitas – pirmiausia smiltainio žvyrą (gravelitą) ir skalūno bergždą. Visa tai parduodama kaip nerūdinės medžiagos. Argilito šalutinių produktų nepavyksta parduoti pelningai, todėl jie išpilami į sąvartyną.

g) Mineral Products Association Ltd. (toliau – Mineral Products Association) pastabos, gautos 2014 m. sausio 2 d.

(116) Mineral Products Association teigia, kad galimybė tam tikriems veiklos vykdytojams išgauti medžiagas, kurioms taikoma išimtis, pavyzdžiui, skalūną ir šiferį, siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai, prieštarauja pirminiams principams, kuriais remiantis nustatytas NMM. Mineral Products Association mano, kad išgautos medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, turėtų būti apmokestinamos NMM, o išimtys turėtų būti taikomos tik tais atvejais, kai tokios medžiagos nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos.

(117) Mineral Products Association teigia, kad medžiagos, susidarančios dėl pavienių degimo procesų arba lydant ar valant metalą, yra tikri šių procesų šalutiniai produktai, ir joms turėtų būti taikoma išimtis, nes jos atitinka pagrindinį NMM tikslą skatinti naudoti perdirbtas medžiagas ir efektyviai naudoti išteklius. O skalūnui, šiferiui ir kitoms išgautoms medžiagoms taikomomis išimtimis iškraipoma vietos rinka, nes dėl jų apmokestinamos medžiagos keičiamos neapmokestinamomis.

h) BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 10 d.

(118) BAA teigia, kad NMM aplinkos apsaugos tikslas – keisti paklausą, t. y. didinti atliekų ir šalutinių produktų paklausą, o ne įgyvendinti principą „teršėjas moka“, kaip Komisija tariamai teigia sprendime pradėti tyrimo procedūrą. Šis nurodytas pirminis tikslas taikyti principą „teršėjas moka“, jeigu iš tikrųjų ir būtų taikomas, reikštų, kad medžiagų (nerūdinių medžiagų sektoriaus, bet ne kitų mineralų gavybos veiklos) atžvilgiu laikomasi atrankiojo požiūrio, ir tai neišvengiamai būtų valstybės pagalba. NMM aplinkos apsaugos tikslu veikiau siekiama skatinti naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų šalutiniai produktai, arba perdirbtas nerūdines medžiagas, taip sumažinant naudojamų karjeruose išgaunamų nerūdinių medžiagų kiekį (paklausos keitimo logika).

(119) BAA teigia, kad numatomo paklausos keitimo nustačius mokestį logikos poveikis praktiškai reikštų, kad NMM būtų taikomas tik uolienoms, smėliui ar žvirgždui, naudojamiems tūriui statybose suteikti, ir kad, atsižvelgiant į šį tikslą, išimtis turėtų būti taikoma tik šalutiniams produktams arba atliekoms, kuriomis galima pakeisti išgautus mineralus. Tačiau BAA atkreipia dėmesį, kad šis apribojimas nėra pagrindinis NMM nustatymo tikslas, todėl gali būti apmokestinamos ir medžiagos, kurių negalima pakeisti.

(120) BAA mano, kad, net jeigu nagrinėjamosios išimtys būtų nebetaikomos, NMM taikymo sritis nederėtų su jo aplinkos apsaugos logika, t. y. paklausos keitimo logika. Pasak BAA, jeigu išimtys būtų nebetaikomos šalutiniams produktams ir atliekoms, NMM mažiau atitiktų savo aplinkos apsaugos tikslą. Priešingai, BAA teigia, kad medžiagoms, išgaunamoms siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, pavyzdžiui, skalūnui ir šiferiui, nustojus taikyti išimtis būtų laikomasi NMM aplinkos apsaugos tikslo.

(121) BAA mano, kad tai, jog NMM taikymo sritis neatitinka aplinkos apsaugos tikslo pakeisti paklausą, patvirtinama ir faktu, kad apmokestinami kalkių arba pjaustytų statybinių akmenų šalutiniai produktai ir atliekos, taip pat tokios medžiagos kaip bėgių kelio balastas ir didelio atsparumo gludinimui akmenys, kuriems nėra pakaitų.

(122) BAA mano, kad NMM taikymo sritis per daug neatitinka jo aplinkos apsaugos logikos. Taip būtų dėl to, kad tam tikrų neapmokestinamų medžiagų negalima pakeisti šalutiniais produktais ar atliekomis. Kaip pavyzdį BAA nurodo plytoms naudojamą molį ir čerpėms naudojamą plastinį molį.

i) BAA pastabos, gautos 2014 m. sausio 17 d.

(123) BAA pateikė 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovo kopiją ir pareiškė, kad tame leidinyje keli granito ir šiferio karjerai reklamuojasi išgaunantys panašių rūšių produktus ir statybinius akmenis. BAA tvirtina, kad vadove parodyta, jog NMM išimtys neatitinka jo logikos, t. y. pasiekti, kad pasikeistų medžiagų, karjeruose išgaunamų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, ir atliekų, kurias galima naudoti kaip nerūdines medžiagas, paklausa.

(124) BAA teigia, jog yra įrodymų, kad dėl kaolino karjerų šalutiniams produktams ir atliekoms taikomų išimčių skatinama išgauti daugiau medžiagų, negu reikia, vien dėl to, kad norima pasinaudoti tariamai šalutiniams produktams, t. y. aukštos kokybės granitui, taikomomis išimtimis (42). BAA taip pat teigia, jog yra įrodymų, kad keli kaolino karjerus eksploatuojantys veiklos vykdytojai telkia savo pastangas šių tariamai šalutinių produktų, o ne pirminės kaolino medžiagos gavybai (43). BAA nurodo karjerą eksploatuojančio veiklos vykdytojo jai atsiųstą e. laišką (44), kuriame teigiama, kad nuo tada, kai buvo nustatytas NMM, karjerui labai sunku konkuruoti su kaolino karjerų nerūdinėmis medžiagomis, nes jų išgaunamos nerūdinės medžiagos yra pigesnės ir ėmė vyrauti rinkoje. E. laiške teigiama, kad kaolino karjerų parduodamos nerūdinės medžiagos yra aukštos kokybės akmuo, o ne antrinis ar šalutinis produktas. To karjerą eksploatuojančio veiklos vykdytojo produkcijos kiekis sumažėjo perpus, o pelno nebegaunama daugiau kaip devynerius metus. Parduoti jų atliekų nėra galimybių.

(125) BAA teigia, kad tai, kaip NMM taikomas kalkių gavybos srityje, kelia problemų. Pačių kalkių gavyba neapmokestinama, bet apmokestinamos susidarančios atliekos arba šalutiniai produktai. Be to, NMM taikomas tam tikrų karjerų smulkiajai skaldai, šalutiniams produktams ar atliekoms, kuriuos galima naudoti gaminant betoninius statybinius blokelius, kuriuos galima naudoti vietoj iš neapmokestinamo molio gaminamų plytų.

j) Quarry Products Association Northern Ireland Limited (toliau – QPANI) pastabos, gautos 2014 m. sausio 8 d.

(126) QPANI teigia atstovaujanti beveik 95 % bendrovių, besiverčiančių karjeruose išgautų produktų tiekimu Šiaurės Airijos statybų pramonei. QPANI mano, kad NMM nuo pat pradžių blogai parengtas, nes medžiagos turėjo būti apmokestintos pagal jų paskirtį, o ne geologiją.

(127) QPANI mano, kad nerūdinių medžiagų mokesčio išimtis neturėtų būti taikoma skalūnui ir šiferiui, naudojamiems kaip nerūdinės medžiagos. Šiferis ir skalūnas Jungtinės Karalystės statybų rinkose naudojami kaip nerūdinės medžiagos ir gali turėti didžiulį poveikį vietos rinkai, kai tiekiami nerūdinių medžiagų rinkai. Tai pirmiausia pasakytina apie Šiaurės Airiją. Nors kaip nerūdinės medžiagos tiekiamas šiferis ir skalūnas gali būti medžiagos, faktiškai susidarančios kaip kitais, ne naudojimo kaip nerūdinės medžiagos tikslais išgaunamų medžiagų šalutiniai produktai (pavyzdžiui, išgaunant stogų čerpėms skirtą šiferį), šios medžiagos taip pat pirmiausia išgaunamos siekiant jas tiekti nerūdinių medžiagų rinkai.

(128) QPANI taip pat abejoja medžiagoms, kurias daugiausia sudaro anglis, lignitas, šiferis ar skalūnas, taikomomis išimtimis. Pasak QPANI, būtų paprasčiau ir nuosekliau, jeigu medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos, ir medžiagos, nenaudojamos kaip nerūdinės medžiagos, būtų tiesiog atskirtos. Medžiagoms, naudojamoms kaip nerūdinės medžiagos, turėtų būti taikomas NMM, o medžiagoms, nenaudojamoms kaip nerūdinės medžiagos, mokestis neturėtų būti taikomas.

(129) QPANI teigia, kad nustačius NMM padaryta žala aplinkai, nes medžiagas, kurioms taikoma išimtis, galima vežti tolesnį atstumą.

(130) QPANI teigia, kad Šiaurės Airijoje buvo šimtai tūkstančių tonų skalūno, įvežto iš Donegolo, Airijos. Skalūnas iš Airijos parduodamas visos Šiaurės Airijos statybų rinkose. Ties siena su Airija įgyvendinamiems statybos projektams naudotos kaip skalūnas klasifikuojamos Airijos nerūdinės medžiagos, kurioms taikoma išimtis.

(131) QPANI dar nurodo akmenį, kuris apibūdinamas kaip skalūnas ir dėl to jam neteisingai taikoma išimtis.

k) JK valdžios institucijų pastabos

(132) JK valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad nagrinėjamosios išimtys ir lengvatos nėra valstybės pagalba. Visų pirma, valdžios institucijos teigia, kad mokesčio taikymo skirtumai pateisinami mokesčių sistemos pobūdžiu arba bendrąja sistema, todėl tai neatitinka atrankumo sąlygų.

(133) JK valdžios institucijos pripažįsta sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 8 konstatuojamojoje dalyje pateiktą nerūdinių medžiagų aprašymą. Be to, jos sutinka su NMM logika, apibūdinta sprendimo pradėti tyrimą 67 konstatuojamojoje dalyje.

(134) JK valdžios institucijos pamini, kad Bendrasis Teismas 2012 m. kovo 7 d. sprendimo 55 punkte nurodė: „įprasto apmokestinimo principas, kuriuo grindžiamas AGL, paremtas tik apmokestinamosios medžiagos kaip „nerūdinės medžiagos“ naudojimo Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais sąvoka“. JK valdžios institucijos teigia, kad, kadangi NMM neketinama taikyti uolienoms, smėliui ar žvirgždui, išgaunamiems naudoti pramoniniuose ar žemės ūkio procesuose, bet koks mokestis, sumokėtas už medžiagas, naudojamas ne kaip nerūdinės medžiagos, susigrąžinamas kaip mokesčių kreditas. Laikantis tokios pat logikos, uolienos, smėlis ar žvirgždas, išgaunami, bet komerciniais tikslais nenaudojami (kaip apibrėžta teisės aktuose), nepatenka į mokesčio taikymo sritį.

(135) Jungtinė Karalystė, cituodama Bendrojo Teismo sprendimą, paaiškino, kad NMM tikslu „iš esmės <…> siekiama statybų sektoriuje skatinti naudoti nerūdines medžiagas, kurios yra tam tikrų procesų subproduktai ar atliekos (kitaip –“ antrinės „nerūdinės medžiagos), arba perdirbtas nerūdines medžiagas ir taip sumažinti naudojimąsi karjeruose išgautomis nerūdinėmis medžiagomis (kitaip –“ pirminėmis „nerūdinėmis medžiagomis), kurios yra neatsinaujinantys gamtiniai ištekliai, taigi riboti žalą aplinkai, susijusią su šiuo išgavimo procesu (toliau – tikslas pakeisti paklausą arba AGL siekiamas aplinkosaugos tikslas)“.

(136) JK valdžios institucijos teigia, kad mokesčio logika nuo pat pradžių buvo aiškiai nustatyta reguliavimo poveikio vertinime: „pagrindinis Vyriausybės pasirinkto varianto tikslas būtų mažinti su karjerų eksploatavimu susijusias aplinkos apsaugos sąnaudas, apskritai visuomenėje tenkančias asmenims ir įmonėms, ir skatinti perdirbimą“.

(137) JK valdžios institucijos teigia, kad NMM norima aplinkos apsaugos tikslą pasiekti dviem skirtingais, bet tarpusavyje susijusiais būdais. Pirma, nustačius mokestį padedama tam tikrą žalą, patiriamą išgaunant ir vežant nerūdines medžiagas, įtraukti į savo sąnaudas. Taigi dėl mokesčio mažėja naujai išgautų nerūdinių medžiagų paklausa, nes didėja jų kaina. Antra, atliekoms ir perdirbtoms medžiagoms taikomos išimtys ir lengvatos siekiant skatinti keisti paklausą, t. y. mažinti tokių naujai išgautų nerūdinių medžiagų ir didinti atliekų bei perdirbtų medžiagų paklausą, kartu neatimant noro gaminti medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos. Kad būtų pasiektas NMM aplinkos apsaugos tikslas, mokesčio sistema parengta taip, kad būtų užtikrinti ekonomiškai patrauklūs naujai išgautų apmokestinamų nerūdinių medžiagų pakaitai.

(138) JK valdžios institucijos teigia, kad, taikant šias išimtis, NMM siekiama paskatinti naudoti perdirbtas medžiagas arba šalutinius produktus (susidarančius per procesą, kuriuo nesiekiama išgauti nerūdinių medžiagų), kad būtų sumažinta neapdorotų nerūdinių medžiagų paklausa, taigi ir su nerūdinių medžiagų išgavimu karjeruose susijusi žala aplinkai. Nukrypti nuo mokesčio taikymo srities leidžiančios nuostatos gali būti dviejų kategorijų: perdirbtos nerūdinės medžiagos ir neišvengiami atliekų pobūdžio šalutiniai produktai. Pastaruosius galima apibrėžti kaip medžiagą, kuri Jungtinėje Karalystėje komerciniais tikslais naudojama kaip statybinė nerūdinė medžiaga, bet susidaro neišvengiamai dėl proceso, kuris vykdomas nesiekiant specialiai gaminti nerūdinių medžiagų. Savo ruožtu tokie produktai skirstomi į dvi kategorijas: a) medžiagos, neišvengiamai susidarančios išgaunant medžiagas, kurios nėra nerūdinės medžiagos arba b) medžiagos, neišvengiamai susidarančios dėl kasimo ar gilinimo proceso, kuriuo nesiekiama išgauti kokių nors medžiagų komerciniam naudojimui.

(139) JK valdžios institucijos teigia, kad medžiagų, išgautų siekiant jas komerciniais tikslais naudoti kaip nerūdines medžiagas, arba susidarančių kaip šalutiniai produktai dėl proceso, kuriuo siekiama nerūdines medžiagas išgauti komerciniam naudojimui, faktinės aplinkybės skiriasi nuo medžiagų, kurioms taikoma išimtis, faktinių aplinkybių.

(140) JK valdžios institucijos teigia, kad, remiantis pirmiau apibūdintomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, taikant mokesčio išimtis atskiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, susidarančios kaip mineralų, kurie nėra nerūdinės medžiagos, gavybos šalutinis produktas, (jiems taikoma išimtis) ir apmokestinamos atliekų pobūdžio medžiagos, esančios nerūdinių medžiagų gavybos šalutiniu produktu (pavyzdžiui, klinčių atliekos). Valdžios institucijų nuomone, skirtumas atsiranda dėl to, kad siekiama mažinti klinčių, naudojamų kaip nerūdinė medžiaga, gavybos mastą, kartu nemažinant noro išgauti medžiagos, kuri nėra nerūdinė medžiaga. Taikant NMM atbaidoma nuo nerūdinių medžiagų gavybos iš natūralių uolienų ir skatinama naudoti alternatyvias nerūdinių medžiagų atsargas.

(141) JK valdžios institucijos teigia, kad mokesčio išimtys labai svarbios norint pasiekti NMM aplinkos apsaugos tikslą, nes dėl jų mažėja karjeruose naujai išgaunamų medžiagų gavybos žala. Valdžios institucijos teigia, kad būtent dėl medžiagų, kurioms taikoma išimtis, ir medžiagų, kurioms taikomas mokestis, kainos skirtumo mažėja karjeruose naujai išgaunamų medžiagų paklausa. Išimtys atitinka NMM aplinkos apsaugos tikslą, nes naudojant medžiagas, kurioms taikoma išimtis, galiausiai mažėja naujai išgaunamų medžiagų gavybos paklausa, taigi ir su ta gavyba susijusi žala aplinkai.

(142) JK valdžios institucijos teigia, kad yra daug pavyzdžių, kai medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, pakeičiamos aukščiausios kokybės nerūdinės medžiagos. Pavyzdžiui, 2012 m. statant olimpinį parką užpildui prireikė daugiau kaip milijono tonų nerūdinių medžiagų. Užuot naudojus aukščiausios kokybės nerūdines medžiagas, pavyzdžiui, karjeruose naujai išgautas klintis ar granitą, buvo naudoti Kornvalio kaolino gamybos šalutiniai produktai ir perdirbtos nerūdinės medžiagos. Šiferio atliekos iš […] (45) šiferio karjero buvo naudotos kaip pagrindas tiesiant vamzdžius […]. Šio šiferio skalda buvo naudota vietoj kitų nerūdinių medžiagų skaldos. To pat karjero šiferio šalutiniai produktai vietoj aukščiausios kokybės nerūdinių medžiagų taip pat buvo naudoti statant […].

(143) JK valdžios institucijos pateikia duomenų, kad karjerų, kuriems taikoma išimtis, skaičius nepadidėjo nustačius NMM, ir tai matyti iš toliau pateiktos lentelės, kurioje nurodytas tam tikru metu veikusių karjerų skaičius: 2001 m. 2002 m. 2003 m. 2004 m. 2005 m. 2006 m. Plastinis molis 20 20 22 18 18 18 Kaolinas 17 17 17 17 15 15 Klintis 348 348 359 336 340 319 Vulkaninės kilmės ir metamorfinės uolienos 211 211 210 204 213 199 Šiferis 43 43 44 43 40 35 Molis ir skalūnas 177 177 180 172 169 172 2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. Plastinis molis 18 18 18 18 18 18 Kaolinas 13 12 16 17 16 15 Klintis 338 335 324 331 317 322 Vulkaninės kilmės ir metamorfinės uolienos 208 203 207 195 204 191 Šiferis 36 37 32 33 33 32 Molis ir skalūnas 175 165 156 159 155 155

(144) 2009 m. uolienų skalda sudarė 59,4 % Jungtinėje Karalystėje parduotų pirminių nerūdinių medžiagų. Likusios parduotos tokios medžiagos buvo smėlis ir žvirgždas. Klintys buvo svarbiausias nerūdinių medžiagų skaldos šaltinis, iš viso jos sudarė 66 %, po jų buvo vulkaninės kilmės uolienos, pavyzdžiui, granitas (24 %) ir smiltainis (9 %). Klintys, vulkaninės kilmės uolienos ir smiltainis naudojami ir kitais tikslais, pavyzdžiui, kaip statybiniai akmenys, o klintys dar gali būti naudojamos kaip pramoninės kalkės.

(145) 2012 m. toną klinčių nerūdinių medžiagų buvo galima parduoti už 7,16–11,70 GBP už toną. Toną granito buvo galima parduoti už 6,12–12,82 GBP už toną. Toną šiferio nerūdinės medžiagos buvo galima parduoti už 2–8 GBP už toną.

(146) Kalbant apie dekoratyvines nerūdines medžiagas, JK valdžios institucijos kartu su BAA pateikė informacijos, kad tai neįprasta nerūdinių medžiagų naudojimo paskirtis. Kraštovaizdžiui formuoti naudojamų medžiagų naudojama nedaug, jas renkamasi pagal vizualines savybes, pavyzdžiui, spalvą ir formą, o statybinės savybės, pavyzdžiui, tvirtumas, nelabai svarbios, priešingai negu tada, kai nerūdinių medžiagų paskirtis yra kita. Kadangi kiekis nedidelis, dekoratyvinės nerūdinės medžiagos Jungtinėje Karalystėje sudaro nedidelę nerūdinių medžiagų rinkos paklausos dalį.

5.5. GAUTŲ PASTABŲ VERTINIMAS

(147) Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą jau padarė išvadą, kad su NMM susijusį įprastą apmokestinimo principą galima apibendrinti taip – apmokestinamos uolienos, žvirgždas ir smėlis, naujai ir (arba) specialiai išgauti Jungtinėje Karalystėje naudoti kaip nerūdinės medžiagos komerciniais tikslais nuo 2002 m. balandžio 1 d.

(148) Be pirmiau pateiktų JK valdžios institucijų pastabų dėl apmokestinimo principo, kuriuo grindžiamas NMM, Komisija pateikia šias pastabas.

(149) Kelios trečiosios šalys pakomentavo, kad taikant NMM medžiagos nustatytos nenuosekliai, nes išimtis netaikoma kitų medžiagų, kurioms taikoma išimtis (uolienų, naudojamų vieną ar kelis plokščius paviršius turintiems akmenims gaminti (toliau – pjaustyti akmenys), kalkių), šalutiniams produktams, didelio atsparumo gludinimui akmenims, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenims, sienų akmenims ir pirminių aukštos kokybės nerūdinių medžiagų gavybos šalutiniams produktais ar atliekoms. Faktinės ir teisinės tų medžiagų aplinkybės tariamai būtų tokios pat kaip ir medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, šalutinių produktų, kuriems dabar taikoma išimtis, arba neapmokestinamų medžiagų, naudojamų pagal specialią paskirtį.

(150) Pati Komisija sprendime pradėti tyrimo procedūrą kėlė klausimą, kodėl laikoma pagrįsta išimtis taikyti plastinio molio, kaolino, anglies, lignito, skalūno ir šiferio šalutiniams produktams, bet jų netaikyti žemės ūkio tikslais naudojamų kalkių ir pjaustytų akmenų šalutiniams produktams.

5.5.1. PJAUSTYTŲ AKMENŲ IR KALKIŲ GAVYBOS ŠALUTINIŲ PRODUKTŲ APMOKESTINIMAS

(151) Iš trečiųjų šalių ir JK valdžios institucijų gavusi daug informacijos Komisija atkreipia dėmesį, kad pjaustytų akmenų ir kalkių gavybos atliekas arba šalutinius produktus sudaro tokios pat rūšies uoliena kaip ir pjaustytus akmenis ir kalkes: i) klinčių, naudojamų kalkėms gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro ir klintys, o ii) uolienų, naudojamų pjaustytiems akmenims gaminti, gavybos atliekas greičiausiai sudaro daugiausia tos pačios rūšies uolienos, kuri pjaustoma, skalda.

(152) Taikant NMM išimtis skiriamos atliekų pobūdžio medžiagos, kurios susidaro kaip medžiagos, išgaunamos nesiekiant jų naudoti kaip nerūdinės medžiagos, šalutinis produktas (pavyzdžiui, plastinio molio ir kaolino, anglies, lignito ir šiferio gavybos atliekos) ir kurioms taikoma išimtis, ir atliekų pobūdžio medžiagos, kurios yra medžiagos, specialiai išgaunamos siekiant ją naudoti kaip nerūdinę medžiagą, gavybos šalutinis produktas (pavyzdžiui, klinčių atliekos) ir yra apmokestinamos.

(153) Šis apmokestinimo skirtumas atsiranda dėl to, kad siekiama mažinti naujai išgaunamų klinčių, granito, smiltainio ir kitų medžiagų, naudojamų kaip nerūdinės medžiagos, gavybos mastą, kartu nedarant poveikio medžiagų, kurios nėra nerūdinės medžiagos, gavybai.

(154) Kaip apibūdino JK valdžios institucijos, klintys, smiltainis ir granitas yra įprasčiausios medžiagos, išgaunamos siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Pjaustytų akmenų arba klinčių, naudojamų kalkėms gaminti, šalutiniams produktams taikant NMM išimtį, iš tikrųjų būtų išlaikomas bent šių naujai išgaunamų medžiagų gavybos lygis, o gal net skatinama jas išgauti.

(155) Be to, iš pagrindinių išgaunamų medžiagų gaminant pjaustytus akmenis ir kalkes nėra papildomų (perdirbimo) sąnaudų. Taip nėra, pavyzdžiui, kai išgaunamas plastinis molis ir kaolinas – atskirti šias medžiagas nuo atliekų labai brangu.

(156) JK valdžios institucijos paaiškino, kad tiek akmuo, kurį reikia pjaustyti, tiek klintys, naudojamos kalkėms gauti, specialiai išgaunami siekiant juos naudoti kaip nerūdines medžiagas. Be to, jų šalutinius produktus ir atliekas galima parduoti atskirai, be pagrindinės medžiagos, nes jos yra geros kokybės medžiagos, kurias galima naudoti kaip nerūdines medžiagas. Norėdamos tai įrodyti JK valdžios institucijos pateikė informaciją apie kainodarą, iš kurios matyti, kad iš tikrųjų kalkių ir pjaustytų akmenų kainos daugeliu atvejų yra nedaug didesnės už jų atitinkamų šalutinių produktų kainas. Kalkėms gaminti skirtų klinčių kaina yra apie 12,50–19,50 GBP už toną, o jų šalutinio produkto – 7,16–11,70 GBP už toną. Vulkaninės kilmės uolienos (įskaitant granitą), taip pat naudojamos pjaustytiems akmenims gaminti, kainuoja apie 5,51–12,91 GBP už toną, o jų šalutinis produktas parduodamas už beveik 6,12–12,82 GBP už toną. Tai reikštų, kad karjeras medžiagas naujai išgautų, net jeigu nebūtų aukštos kokybės specialios paskirties produktų paklausos, nes ekonominiu požiūriu būtų naudinga parduoti naujai išgautą medžiagą ir jos šalutinį produktą, skirtą naudoti kaip nerūdinė medžiaga. Negalima paneigti, kad šalutiniams produktams taikoma išimtimi būtų skatinama karjeruose papildomai naujai išgauti medžiagas, taigi tai pakenktų NMM aplinkos apsaugos logikai.

(157) Be to, nėra objektyvaus būdo skirti klintis, esančias žemės ūkio tikslais gaminamų kalkių šalutiniu produktu, ir klintis, karjeruose specialiai išgaunamas siekiant jas naudoti kaip nerūdines medžiagas. Tą patį galima pasakyti ir apie granitą, smiltainį ir pjaustytų akmenų šalutinius produktus. Taigi šios naujai išgaunamos medžiagos ir jų šalutiniai produktai gali būti tarpusavyje keičiami, todėl karjerą eksploatuojanti įmonė, atsižvelgusi į paklausą, gali nuspręsti visas tas medžiagas parduoti tai pačiai paskirčiai – naudoti kaip nerūdines medžiagas.

(158) Remdamasi 151–157 konstatuojamosiose dalyse pateikta informacija Komisija atkreipia dėmesį, kad kalkių ir pjaustytų akmenų gavybos šalutinių produktų faktinės ir teisinės aplinkybės nesiskiria nuo naujai išgaunamų produktų faktinių ir teisinių aplinkybių. Be to, bet kokia galima išimtimi, taikoma bergždui, susidarančiam išgaunant klintis ar uolienas, naudojamas pjaustytiems akmenims gaminti ar kitais tikslais, išskyrus naudoti kaip nerūdines medžiagas, būtų tik skatinama didinti naujai išgaunamų uolienų ir klinčių gavybą, o tai nepadėtų keisti paklausos.

5.5.2. DIDELIO ATSPARUMO GLUDINIMUI AKMENYS, JŪRŲ ĮTVIRTINIMŲ APSAUGINĖS DANGOS AKMENYS, SIENŲ AKMENYS IR PIRMINĖS AUKŠTOS KOKYBĖS NERŪDINĖS MEDŽIAGOS IR JŲ ŠALUTINIAI PRODUKTAI ARBA ATLIEKOS

(159) Medžiagos, naudojamos kaip didelio atsparumo gludinimui akmenys, apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys ir pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos, iš tikrųjų naudojamos arba pagal specialią atitinkamų medžiagų paskirtį, arba tada, kai jų negalima pakeisti perdirbtomis nerūdinėmis medžiagomis arba neapmokestinamų medžiagų atliekomis.

(160) Tačiau visos medžiagos, naudojamos kaip didelio atsparumo gludinimui akmenys, apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys, taip pat pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos ir jų šalutiniai produktai yra iš tų pačių uolienų. Pavyzdžiui, apsauginės dangos akmenys yra iš tos pačios uolienos kaip ir smulkesnė nerūdinių medžiagų skalda, susidaranti kaip šalutinis produktas.

(161) Šias uolienas paprastai tinkama naudoti kaip nerūdines medžiagas, ir karjerus eksploatuojančios įmonės, atsižvelgusios į paklausą, gali rinktis, kaip tam tikrą uolieną parduoti ar eksploatuoti.

(162) Dėl šio sprendimo 151–157 konstatuojamosiose dalyse paaiškintų priežasčių pjaustytų akmenų ir kalkių atžvilgiu Komisija negali paneigti, kad didelio atsparumo gludinimui akmenims, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenims, sienų akmenims, pirminėms aukštos kokybės nerūdinėms medžiagos ir jų šalutiniams produktams arba atliekoms taikoma išimtimi būtų skatinama šias medžiagas išgauti naudoti kaip nerūdines medžiagas.

(163) Kelioms suinteresuotosioms šalims suabejojus NMM logika dėl to, kad didelio atsparumo gludinimui ir apsauginės dangos akmenys apmokestinami, o potvynių užtvaroms statyti naudojamas molis arba kitais specialios paskirties tikslais naudojamos medžiagos neapmokestinamos, JK valdžios institucijos drauge su BAA pateikė informaciją, kad atsparumas gludinimui yra matas, kuriuo matuojamas nerūdinės medžiagos atsparumas gludinimui; nerūdinės medžiagos, kurių atsparumas gludinimui yra didelis, naudojamos bituminiame mišinyje, kuriuo dengiamas kelių paviršius siekiant užtikrinti didelį atsparumą slydimui. Nerūdinės medžiagos, kurių atsparumas gludinimui yra didžiausias, naudojamos tokiose vietose kaip posūkio ir stabdymo zonos, jos specifikuojamos pagal jų atsparumą gludinimui ir nerūdinių medžiagų atsparumą dilimui. Tai uolienų telkiniams būdingos savybės, gamybos procese dar pagerinamos. Tačiau medžiagos tebėra nerūdinės medžiagos, o taikant NMM šiai paskirčiai naudojamos medžiagos klasifikuojamos kaip medžiagos, naudojamos kaip nerūdinės medžiagos.

(164) Apsauginės dangos akmenys naudojami Jungtinės Karalystės pakrantę apsaugoti nuo erozijos. Specifikacijų reikalavimai priklauso nuo būdingo jūros aplinkos atšiaurumo. Tarp specifikacijose nurodytų savybių yra ir tankis bei nerūdinių medžiagų atsparumas dilimui. Taikant NMM šie akmenys laikomi medžiagomis, naudojamomis kaip nerūdinės medžiagos, nes naudojami dėl stiprumo ir masės.

(165) Be to, tai, ar tam tikrai paskirčiai naudojamą medžiagą galima pakeisti kita, neturi poveikio NMM logikai ir kitoms medžiagoms taikomoms išimtims. Iš tikrųjų Komisija atkreipia dėmesį, kad NMM taikomas medžiagoms, naudojamoms pagal labai įvairią paskirtį, ir jų negalima tarpusavyje pakeisti. Tačiau, jeigu tokios medžiagos gali būti ir yra plačiai naudojamos kaip nerūdinės medžiagos ir ekonominiu požiūriu naudinga jas naudoti kaip nerūdines medžiagas, tokioms medžiagoms taikoma išimtimi, net jeigu tos medžiagos naudojamos tik pagal tam tikrą paskirtį, būtų trukdoma siekti NMM tikslo.

(166) Daug suinteresuotųjų šalių nuodo tai, kad nerūdinėmis medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, pakeičiami antriniai nerūdinių medžiagų produktai, o ne aukštesnės kokybės produktai. Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šio teiginio nekyla jokių abejonių dėl to, kad taikant NMM pasiekiamas jo aplinkos apsaugos tikslas, nes medžiagomis, kurioms taikoma išimtis ir kurios yra neišvengiami medžiagos, išgaunamos naudoti ne kaip nerūdinė medžiaga, šalutiniai produktai, pakeičiamos naujai išgaunamos nerūdinės medžiagos. Nesvarbu, ar jomis pakeičiamos aukštos ar prastos kokybės nerūdinės medžiagos, jeigu tik mažėja nauja gavyba. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad kartais medžiagomis, kurioms taikoma išimtis, galima pakeisti net aukštesnės kokybės nerūdines medžiagas, kaip JK valdžios institucijos apibūdino 142 konstatuojamojoje dalyje.

(167) Komisija pripažįsta problemas, kurių kyla dėl NMM įgyvendinimo ir dėl to, kad mokesčio išimtys grindžiamos medžiagų geologija. Tačiau Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad būtų buvę dar sunkiau išimtis grįsti medžiagų naudojimo paskirtimi, nes tada galbūt būtų sunku užtikrinti vykdymą ir būtų galima piktnaudžiauti. Be to, pasirodo, kad JK valdžios institucijos užsakė ataskaitą, kad galėtų paremti NMM įgyvendinimą, ir remiasi joje nustatytomis medžiagų apibrėžtimis ir kriterijais. Pati BAA pripažino, kad JK valdžios institucijos, norėdamos nustatyti, kokios medžiagos išgaunamos karjeruose, naudojasi geologo paslaugomis.

(168) Kalbant apie tai, kad sustabdžius NMM taikymą neįtraukti keraminiams produktams gaminti naudojamas molis ir skalūnas, Komisija nurodo, kad tai pramoninis procesas, kuriam taikoma išimtis ir kuris jau nagrinėtas sprendime pradėti tyrimo procedūrą, ir nustatyta, kad tai nėra valstybės pagalba.

(169) Kalbant apie BAA pateikto 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadovo turinį, Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad atliekant išsamią visų karjero produktų apžvalgą juo negalima pasitikėti kaip tiksliu informacijos šaltiniu. Tai reklaminiais tikslais parengtas vadovas, kuriame karjerai reklamuoja savo produktus, skirtus statybų pramonei. Todėl Komisija mano, kad 2007 m. Kornvalio statybinių akmenų ir šiferio vadove nurodyti karjerai produktus pristatė laikydamiesi savo su statybų pramone susijusios rinkodaros strategijos. JK valdžios institucijos paminėjo, kad leidžia karjerams reklamuoti savo produktus, kaip tik jie nori, neatsižvelgiant į atitinkamų medžiagų geologinę sudėtį, ir nemano, kad tokie reklaminiai aprašymai yra svarbūs medžiagas apibūdinant NMM taikymo tikslais.

(170) Vadinasi didelio atsparumo gludinimui akmenys, jūrų įtvirtinimų apsauginės dangos akmenys, sienų akmenys, pirminės aukštos kokybės nerūdinės medžiagos ir jų šalutiniai produktai arba atliekos atitinka su NMM susijusį įprasto apmokestinimo principą ir siekiant nustatyto tikslo jas apmokestinti yra pagrįsta.

5.5.3. IŠVADA DĖL SU NMM SUSIJUSIO ĮPRASTO APMOKESTINIMO IR NMM TIKSLO

(171) Komisija mano, kad visoms suinteresuotosioms šalims pateikus pastabas neatsirado priežasčių nukrypti nuo sprendime pradėti tyrimo procedūrą nustatytų faktų dėl su NMM susijusio įprasto apmokestinimo principo ir NMM tikslo.

(172) Su NMM susijęs įprasto apmokestinimo principas – apmokestinama pagal 17 skirsnio 1 dalį kaip nerūdinės medžiagos apibrėžtos uolienos, žvirgždas ir smėlis, kai komerciniais tikslais Jungtinėje Karalystėje nuo 2002 m. balandžio 1 d. jie naudojami taip, kaip apibrėžta 19 skirsnyje (46).

(173) Remiantis aprašymu, kurį JK valdžios institucijos pateikė dar nepriėmus sprendimo pradėti tyrimo p