ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Oficialusis leidinys L 045 , 21/02/1976 p. 0002 - 0002

specialusis leidimas suomių kalba: skyrius 3 tomas 7 p. 0004

specialusis leidimas graikų k.: skyrius 03 tomas 14 p. 0165

specialusis leidimas švedų kalba: skyrius 3 tomas 7 p. 0004

specialusis leidimas ispanų kalba: skyrius 03 tomas 9 p. 0233

specialusis leidimas portugalų kalba skyrius 03 tomas 9 p. 0233



Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 368/76 1976 m. vasario 16 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2771/75 dėl referencinio laikotarpio apskaičiuojant mokestį ir šliuzo vartų kainą kiaušiniams EUROPOS BENDRIJŲ TARYBA, atsižvelgdama į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento [1] nuomonę, kadangi 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2771/75 dėl bendro kiaušinių rinkos organizavimo [2] apima importo mokesčių ir šliuzo vartų kainų sistemą, kurios vienas iš lyginamųjų komponentų yra tam tikrų rūšių pašarinių grūdų kainos pasaulinėje rinkoje; kadangi grūdų kainos pasaulinėje rinkoje paskutiniuosius keletą metų gana ženkliai svyravo; kadangi aiškėja, kad naudojant grūdų kainas pasaulinėje rinkoje, taikomas šešis mėnesius skaičiuojant iki metų ketvirčio, kuriam importo mokesčiai ir šliuzo vartų kaina turi būti apskaičiuojama, gali būti gautos reikšmės, jau nebeatspindinčios kainų tendencijų ne valstybėse narėse; kadangi dėl to yra koreguotinas atskaitos lygmuo, kuriuo remiantis atliekami skaičiavimai, nustatant referencinį 5 mėnesių laikotarpį, prasidedantį prieš tą mėnesį, kuriam nustatomi importo mokesčiai ir šliuzo vartų kaina, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2771/75 4 straipsnio 1 dalies a punkto trečia pastraipa keičiama taip: "Pašarinių grūdų kainos pasaulinėje rinkoje turi būti nustatomos kiekvieną metų ketvirtį remiantis šių grūdų kainomis, kurios buvo užregistruotos per penkerių mėnesių laikotarpį, besibaigiantį vieną mėnesį prieš tą metų ketvirtį, kuriam yra skaičiuojamas minėtasis komponentas." 2 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2771/75 7 straipsnio 2 dalis keičiama taip: "Pašarinių grūdų kiekio kaina nustatoma kiekvieną metų ketvirtį, remiantis šių grūdų kainomis pasaulinėje rinkoje, kurios buvo užregistruotos per penkių mėnesių laikotarpį, besibaigiantį vieną mėnesį prieš tą metų ketvirtį, kuriam yra nustatyta šliuzo vartų kaina." 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 1976 m. gegužės 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1976 m. vasario 16 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. Hamilius [1] OL C 28, 1976 2 9, p. 41. [2] OL L 282, 1975 11 1, p. 49. --------------------------------------------------
2 PRIEDAS.

Narių ir stebėtojų finansiniai įnašai

c.

c.

c.

Iš viso per 5 metus

11.

Be to, nacionalinių centrų ir partnerių bendrosios veiklos išlaidos bus padengiamos ir darbuotojų, reikalingų MIRRI-ERIC veiklai vykdyti, poreikis bus patenkinamas narėms ir stebėtojoms per nacionalinius centrus ir partnerius skiriant nepiniginius įnašus.
6.

8 straipsnis pakeičiamas taip: „8 straipsnis Narystė 1. Balsavimo teisę turintys Bendrosios valdybos nacionaliniai nariai yra tinkami kandidatai renkant keturis Valdymo komiteto nacionalinius narius, nurodytus Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 11 straipsnio 1 dalies c punkte. 2. Atsižvelgdami į dalyvaujančių valstybių narių ir nedalyvaujančių valstybių narių skaičių rinkimų metu, rinkėjai, kurie yra balsavimo teisę turintys Bendrosios valdybos nacionaliniai nariai, atitinkamai nustato Valdymo komiteto narių iš dalyvaujančių valstybių narių ir iš valstybių narių, kurios nėra dalyvaujančios valstybės narės, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 11 straipsnio 1 dalies c punkte, skaičių. Šiuo tikslu rinkėjai suapvalina skaičių iki artimiausio didesnio ar mažesnio sveiko skaičiaus. 3. Atsižvelgdamas į minėtą rinkėjų sprendimą, ne vėliau kaip likus 15 kalendorinių dienų iki rinkimų ESRV pirmininkas pakviečia tinkamus kandidatus pareikšti interesą. ESRV pirmininkas pateikia rinkėjams kandidatų sąrašą, sudarytą remiantis iki rinkiminio posėdžio pradžios gautais pareiškimais apie interesą. 4. Pirmininkas surengia vieną ar daugiau slaptų balsavimų, per kuriuos daugiausia balsų gavę tinkami kandidatai išrenkami vadovaujantis 2 dalyje reikalaujamu santykiu. Balsams pasiskirsčius po lygiai, balsavimai rengiami vienas po kito. Balsuodami rinkėjai turėtų siekti užtikrinti, kad valstybėms narėms būtų atstovaujama proporcingai. 5. Kiekvienas iš keturių Reglamento (ES) Nr. 1092/2010 11 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų nacionalinių narių išrenkamas paprasta posėdyje dalyvaujančių rinkėjų balsų dauguma.“;
(9)

be to, šiuo metu taikomi reguliavimo reikalavimai pagal Europos Sąjungos teisę nepasikeitė ir jais nesprendžiama ESMA nustatytos grėsmės problema. Be to, NKI nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pažaboti arba veiksmais, kurių imtasi, šios grėsmės problema nesprendžiama tinkamai. Nuo Sprendimo (ES) 2018/796 priėmimo nė viena NKI nenustatė jokios nacionalinės produkto intervencinės priemonės pagal Reglamento (ES) Nr. 600/2014 42 straipsnį (10);
1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1. Remiantis Reglamento (ES) 2018/1725 25 straipsniu, šiame sprendime nustatytos taisyklės dėl to, kokiomis sąlygomis bendroji įmonė „Fusion for Energy“ vykdydama 2 dalyje nurodytas procedūras gali apriboti 14–21, 35 ir 36 straipsniuose, taip pat 4 straipsnyje nurodytų teisių taikymą.

2. Šis sprendimas taikomas bendrosios įmonės „Fusion for Energy“ administracinių funkcijų srityje vykdomoms asmens duomenų tvarkymo operacijoms, kurias bendroji įmonė „Fusion for Energy“ atlieka vykdydama administracinius tyrimus ir drausmines procedūras, taip pat preliminarią veiklą, susijusią su galimų pažeidimų, apie kuriuos pranešta OLAF, nagrinėjimo bylomis, nagrinėdama pranešimus apie pažeidimus, vykdydama (oficialias ir neoficialias) procedūras priekabiavimo atvejais, nagrinėdama vidaus ir išorės skundus, tvarkydama medicininius duomenis, vykdydama vidaus auditus ir duomenų apsaugos pareigūno atliekamus tyrimus, kaip numatyta Reglamento (ES) 2018/1725 45 straipsnio 2 dalyje, (IT) saugumo tyrimus, kurie atliekami organizacijos viduje arba dalyvaujant išorės subjektams (pvz., CERT-ES).

Šis sprendimas taip pat turėtų būti taikomos, kai bendroji įmonė „Fusion for Energy“ teikia su savo vykdomais administraciniais tyrimais nesusijusią pagalbą nacionalinėms institucijoms ir tarptautinėms organizacijoms ir bendradarbiauja su jomis.

Be to, šis sprendimas taikomas veiklai, susijusiai su bendradarbiavimu su ES institucijomis ir organais ir su administraciniu tyrimu ar drausmine procedūra susijusios informacijos perdavimu jiems, kai tokia informacija būtina jos gavėjui, kad jis galėtų įvertinti priežastis, kodėl nutarta pradėti oficialų tyrimą arba procedūrą.
9.

Visi turėtų būti įgalinti naudotis algoritmų ir dirbtinio intelekto sistemų teikiamais pranašumais, be kita ko, skaitmeninėje aplinkoje priimti savarankiškus informacija pagrįstus sprendimus; kartu turėtų būti užtikrinta visų apsauga nuo rizikos ir žalos sveikatai, saugai ir pagrindinėms teisėms. Įsipareigojame: a) skatinti į žmogų orientuotas, patikimas ir etiškas dirbtinio intelekto sistemas jų kūrimo, diegimo ir naudojimo etapais, laikantis ES vertybių; b) užtikrinti tinkamą skaidrumo lygį informuojant apie algoritmų ir dirbtinio intelekto naudojimą ir užtikrinti, kad su jais sąveikaujantys žmonės būtų apie tai informuojami ir būtų įgalinti juos naudoti; c) užtikrinti, kad algoritmų sistemos būtų grindžiamos tinkamais duomenų rinkiniais, kad būtų išvengta diskriminacijos ir kad visi rezultatai, darantys poveikį žmonių saugumui ir pagrindinėms teisėms, būtų prižiūrimi žmogaus; d) užtikrinti, kad tokios technologijos kaip dirbtinis intelektas nebūtų naudojamos tam, kad nulemtų žmonių pasirinkimus, susijusius, pavyzdžiui, su sveikata, švietimu, darbu ir asmeniniu gyvenimu; e) numatyti apsaugos priemones ir imtis tinkamų veiksmų, be kita ko, skatinant patikimus standartus, siekiant užtikrinti, kad dirbtinio intelekto ir skaitmeninės sistemos visuomet būtų saugios ir būtų naudojamos visapusiškai gerbiant pagrindines teises; f) imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad moksliniai tyrimai dirbtinio intelekto srityje atitiktų aukščiausias etikos normas ir atitinkamą ES teisę.
(13)

Programoje pripažįstama, kad keletą ateinančių metų, be fiskalinio konsolidavimo, kils keletas svarbių politikos uždavinių, kaip antai: potencialiojo BVP augimo skatinimas ir išorės disbalanso mažinimas. Programoje išsamiai apžvelgiamos buvusios ir būsimos priemonės, kuriomis sprendžiamos šios ir kitos su jomis glaudžiai susijusios problemos, pavyzdžiui, priklausomybės nuo naftos mažinimas, darbo rinkos reformos, verslo aplinkos gerinimas, mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimas arba eksporto bazės didinimas. Kai kurių šių priemonių įgyvendinimas vykdant griežtą fiskalinį konsolidavimą akcentuoja poreikį užtikrinti valstybės išlaidų efektyvumą bei rezultatyvumą ir nustatyti reformų ir valstybės išlaidų prioritetus. Be to, programa apima du aspektus, kurie yra aktualūs Portugalijos valstybės finansams: viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes bei valstybės įmones. Kalbant apie pirmąsias, yra paskelbta apie pertvarkytą padalinį, skirtą šioms partnerystėms kontroliuoti. Tai yra labai svarbus dalykas, turint omenyje, kad per pastarąjį dešimtmetį sudaroma vis daugiau viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių ir dėl to atsirado nemažų numanomų įsipareigojimų, kuriuos teks vykdyti ne vienerius metus (ypač pasibaigus programos laikotarpiui) ir į kuriuos derėtų atsižvelgti vertinant fiskalinį tvarumą ir rengiant ilgalaikius planus. Kalbant apie valstybės įmones, programoje numatyti jų valdymo pakeitimai ir nefinansinių valstybės įmonių skolos augimo apribojimai. Jais siekiama sumažinti nuostolingų įmonių sudaromą valdžios sektoriaus finansavimo naštą, įskaitant numanomos rizikos, kylančios dėl didelių ir augančių valstybės įmonių įsiskolinimų, apribojimą. Tačiau šios skolos (kuri vis dėlto mažėja) nominaliojo augimo metinės viršutinės ribos viršija prognozuojamus nominaliojo BVP augimo tempus ir dėl to gali dar labiau padidėti visos valstybės įmonių grupės skolos ir BVP santykis.
(2)

Tiesioginis pasaulinės finansų krizės poveikis Austrijos ekonomikai buvo palyginti nedidelis, nors 2008 m. finansų sektorius nukentėjo smarkiai sumažėjus pelnui, ypač gaunamam iš bankų veiklos užsienyje – Vidurio ir Rytų Europoje. Austrijos nedidelę ir į eksportą orientuotą ekonomiką pasaulinis nuosmukis paveikė daugiausia dėl sumažėjusios tarptautinės prekybos, o dėl to 2009 m. sumažėjo užsienio paklausa. Manoma, kad labiausiai nukentės gamybos sektorius, nes numatomas didelis prekių eksporto sumažėjimas, dėl to taip pat mažės privačiosios investicijos į pagrindinį kapitalą. Komisijos tarnybų 2009 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2009 m. realusis BVP sumažės 4 % ir 2010 m. nesikeis. Nedarbo augimas iki šiol nedidėjo sumažinus viršvalandžius ir pagausėjus trumpalaikiam darbui, bet prasidėjus ekonomikos nuosmukiui nedarbo lygis turi smarkiai išaugti – nuo 3,8 % 2008 m. iki 7 % 2010 m. Dėl to Austrijos valstybės finansams nemažą neigiamą poveikį darys dideli valdžios sektoriaus pajamų nuostoliai ir papildomos išlaidos dėl savaiminių stabilizatorių (2¼ % BVP 2009 m.) ir diskrecinių priemonių (1¼ % BVP 2009 m.), skirtų įmonių veiklai ir namų ūkių pajamoms remti ir finansų rinkoms stabilizuoti.
(8)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek mažesnis už ES vidurkį, nes pensijoms skirtos išlaidos didėja šiek tiek lėčiau dėl jau pradėtų pensijų reformų, be kita ko, vadinamųjų specialiųjų pensijų režimų (pranc. régimes spéciaux) reformos, kuria siekiama sulyginti reikiamą įmokų mokėjimo laikotarpį su kitų režimų taisyklėmis. Programoje nurodyta 2008 m. biudžeto būklė prastesnė už ankstesnėje programoje pateiktą pradinę padėtį, dėl to visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Jei pradiniu tašku būtų laikoma Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje pateikta 2009 m. biudžeto būklė, tvarumo atotrūkis smarkiai padidėtų. Be to, esamas bendrosios skolos dydis viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Minėtos Prancūzijos nustatytos finansų sektoriaus stabilizavimo programos galėtų daryti poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, jeigu vyriausybės paramos išlaidų nebūtų galima visiškai susigrąžinti ateityje. Didesnio pirminio biudžeto pertekliaus vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinimas, kaip jau numatyta programoje, padėtų mažinti valstybės finansų tvarumui kylančią vidutinę riziką.
(11)

Apskritai 2009 m. vykdoma fiskaline politika biudžetas yra konsoliduojamas; atsižvelgiant į didelį deficitą ir sparčiai didėjančią skolą, tai yra tinkama ir atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), dėl kurio 2008 m. gruodžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba. Be to, vadovaudamasi EEAP, Airija patvirtino keletą priemonių ekonominei veiklai remti ir struktūrinėms reformoms skatinti. Šis paketas yra tinkamas atsakas į susidariusią makroekonominę fiskalinę situaciją. Priemonėmis, kurių ėmėsi Airijos valdžios institucijos, daugiausia siekiama remti namų ūkių perkamąją galią ir investicijas, jos yra tikslinės ir taikomos laiku. Prasidėjus dabartiniam ekonomikos nuosmukiui imtasi konkrečių priemonių koregavimo procesui būsto rinkoje paremti, o kitos priemonės, įskaitant socialinės gerovės priemonių paketą, buvo daugiausia skirtos labiausiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms, kurias krizė paveiks labiausiai. Priemonės yra nuolatinio, o ne laikino pobūdžio, bet jas reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad visa biudžeto strategija yra skirta deficitui mažinti. Be to, ekonomikos atgaivinimo procesą padėtų skatinti struktūrinės priemonės, pavyzdžiui, nuolatinės didelės valstybės investicijos pagal Airijos daugiametį nacionalinį vystymosi planą (maždaug 4,5 % BVP kasmet programos laikotarpiu) ir mokesčių lengvatos mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai bei mažoms naujai steigiamoms įmonėms. Šios priemonės susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. pagal Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją.
(2)

Ispanijos ekonomika ilgą laiką tvariai auga vidutiniškai 3,75 % per pastaruosius dvylika metų — šis rodiklis daug didesnis už euro zonos vidurkį (kuris yra maždaug 2 %). Dėl ilgą laiką mažų palūkanų normų ir kintančios demografinės padėties vidaus paklausa yra didelė, kuriama daug naujų darbo vietų, neturinčiu precedento tempu auga būsto sektorius. Be to, dėl viena po kitos vykdytų darbo rinkos reformų labai sumažėjo struktūrinis nedarbas. Kartu atsirado ar tęsiasi tam tikras disbalansas, pvz., padidėjo užsienio prekybos deficitas ir infliacijos atotrūkis nuo euro zonos, o produktyvumas nuolat lėtai augo. Nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio vyko sėkmingas išlaidomis pagrįstas valstybės finansų konsolidavimo procesas, dėl kurio pagerėjo valdžios sektoriaus biudžeto balansas nuo maždaug 6 % BVP deficito dešimtojo dešimtmečio viduryje iki artimos subalansuotai būklės 2000 m., o nuo 2005 m. registruojamas pakankamas perteklius. Nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio bendrosios mokestinės pajamos padidėjo maždaug 4,25 procentinio punkto BVP — tai skatino augimo struktūra, kuriai būdingos didelės mokestinės pajamos. Ateityje visuomenės senėjimas galėtų daryti neigiamą įtaką ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, pirmiausia dėl didėjančių pensijų išlaidų.
—

2004 m. rugpjūčio 12 d. sertifikatas Nr. JSH0408078 ir 2005 m. liepos 1 d. sertifikatas Nr. 431934, patvirtinantys atitiktį S1M-MP2-125 tipo kampiniams šlifuokliams pagal mašinų ir žemų įtampų (LVD) direktyvas, kuriuos Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd įmonei išdavė Intertek ETL SEMKO (adresas: Building No 86, 1198 Qinzhou Road, Shanghai 200233, Kinija),
10)

Konvergencijos programoje pateikiamas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos, susijusios su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu, įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas. Be to, joje pateikiama susisteminta informacija apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba lėšas, sutaupytas dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto projekcijose, atrodo, atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį viešiesiems finansams. Konvergencijos programoje numatytos priemonės viešųjų finansų srityje, atrodo, yra suderintos su nacionalinėje reformų programoje numatytomis priemonėmis. Pažymėtina, kad abiejose programose numatoma laipsniškai įgyvendinti pensijų ir sveikatos priežiūros reformas siekiant reaguoti į visuomenės senėjimo poveikį. Be to, reikia skatinti mokymąsi visą gyvenimą ir toliau didinti jaunimo užimtumo bei mokymo galimybes.
8)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatyta biudžeto strategija atrodo pakankama, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi per visą programos laikotarpį, kaip numatyta programoje. Be to, joje numatoma pakankama atsargumo dalis, kad per visą laikotarpį dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų peržengta 3 % BVP deficito viršutinė riba.
(3)

2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Slovakijoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2007 m. Atnaujintos programos tikslas yra 2007 m. sumažinti deficitą iki 3 % BVP pamatinės vertės, laikantis Tarybos rekomendacijos pagal 104 straipsnio 7 dalį (išskyrus numatomas įmokas į finansuojamą pensijų sistemą — 0,4 % BVP 2005 m., 1,0 % 2006 m. ir 1,1 % 2007 m.). Valdžios sektoriaus nominalaus ir pirminio biudžeto deficito mažinimas numatytas programos pabaigoje: abiem atvejais deficitas turėtų būti iš esmės pastovus ir atitinkamai siekti apie 3,8 % bei 1,5 % BVP iki 2006 m., o planuojamas jų bendras koregavimas 0,8 procentinio punkto atidėtas iki 2007 m. Net ir neatsižvelgiant į finansuojamos pensijų sistemos įvedimo 2005 m. poveikį, deficitas mažinimas daugiausia per paskutinius dvejus metus. Palyginus su 2004 m. gegužės mėn. programa, kurioje biudžeto koregavimas buvo pagrįstas išlaidomis, atnaujintoje programoje deficitą planuojama ištaisyti mažinant išlaidas ir didinant pajamas. Nepaisant palankesnio makroekonominio scenarijaus, atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinta ankstesnėje programoje planuota koregavimo tvarka, todėl ji atrodo mažiau ambicinga. Nepaisant praeityje pasiektų nemažų konsolidavimo rezultatų ir pensijų reformos poveikio, spartesnis deficito mažinimas, ypač 2005 m., padėtų Slovakijai įgyvendinti euro įvedimo strategiją, padidintų fiskalinį patikimumą VKM2 sąlygomis, skatintų cikliškumą mažinančius veiksnius ir galėtų padėti sumažinti vertės didėjimui daromą spaudimą. Be to, tai sudarytų sąlygas pasiekti beveik subalansuotą biudžetą arba biudžeto perteklių ir užtikrinti pakankamą atsargumo dalį, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebus peržengta Sutartyje nustatyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė.
4.

Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Viena vertus, tikėtinas makroekonominis scenarijus padeda siekti deficito tikslų. Be to, siekdama apsaugoti deficito tikslus, jei nepalankios sąlygos keltų pavojų siekiant deficito tikslų, Vyriausybė, kaip ir 2004 m., savo nuožiūra, gali atsisakyti patenkinti reikalavimus skirti didesnes išlaidas. Be to, 2005–2007 m. biudžete numatytas metinis iš PVM gaunamų pajamų sumažėjimas 0,3 % BVP gali būti pervertintas, o tai reiškia, kad pajamų iš mokesčių projekcijos gali būti pernelyg atsargios. Kita vertus, tiesioginių mokestinių pajamų lygis po priimtos mokesčių reformos gali būti neaiškus. Tuo pat metu, 2007 m. rezultatus iš dalies nulemia naujoji ES finansinė perspektyva 2007–2013 m., numatanti didelį grynųjų įplaukų į biudžetą iš ES biudžeto padidėjimą. Be to, yra pavojų, kad išlaidos, ypač išlaidos pensijoms, gali būti viršytos, jei, peržiūrėjus dabartinę 2006 m. numatytą pensijų indeksavimo sistemą, reikalavimai būtų sušvelninti.
(23)

2022 m. gegužės 5 d. Komisija patvirtino Suomijos sanglaudos politikos programas, numatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1060 (18), išskyrus susijusias su Teisingos pertvarkos fondu ir Alandų saloms skirta sanglaudos politikos programa. Alandų salos Reglamente (ES) 2021/1060 numatytą sanglaudos politikos programą pateikė 2022 m. balandžio 4 d. Laikydamasi Reglamento (ES) 2021/1060, Suomija, programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondų lėšas, atsižvelgė į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių sanglaudos politikos fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiamos žalioji ir skaitmeninė pertvarkos ir subalansuotas teritorinis vystymasis;
11c.

Jei valstybė narė nustato apribojimus pagal 11a punktą, ji turėtų skubiai atitinkamai informuoti Komisiją ir kitas valstybes nares per integruoto politinio atsako į krizes mechanizmo (IPCR) tinklą. Tuo tikslu valstybė narė turėtų pateikti šią informaciją: a) tokio reikalavimo priežastis, įskaitant jo atitiktį būtinumo ir proporcingumo principams; b) tokio reikalavimo tikėtino poveikio epidemiologinei situacijai įvertį; c) tokio reikalavimo įsigaliojimą, peržiūros datą (kai aktualu) ir planuojamą taikymo trukmę. Be to, dėl tokių apribojimų turėtų būti tariamasi IPCR tinkle, be kita ko, siekiant užtikrinti suderinamumą su Rekomendacija (ES) 2022/2548.“
(24)

be ekonominių ir socialinių uždavinių, kurie sprendžiami ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu, Lietuvai kyla tam tikrų papildomų uždavinių, susijusių su pirmine ir profilaktine sveikatos priežiūra, socialinių paslaugų planavimo ir teikimo trūkumais ir tuo, kad nėra aprūpinimo socialiniu būstu strategijos. Didelis išvengiamų hospitalizavimo atvejų skaičius, taip pat aukšti sveikatos priežiūros ir prevencijos priemonėmis išvengiamo mirtingumo rodikliai rodo, kad Lietuvos sveikatos priežiūros sistemoje reikia imtis daugiau prevencinių veiksmų. Be to, pirminės sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros prieinamumą riboja sveikatos priežiūros specialistų trūkumas ir netolygus pasiskirstymas. Be Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų sveikatos priežiūros sektoriaus reformų ir investicijų, būtina toliau stiprinti pirminę sveikatos priežiūrą ir prevenciją. Įvairių ministerijų ir kitų viešųjų įstaigų bendradarbiavimo stygius ir poreikių nustatymo spragos trukdo integruotai teikti socialines paslaugas. Šios paslaugos taip pat nepakankamai tenkina bedarbių poreikius. 2019 m. (19) Lietuvos išlaidos socialiniam būstui, t. y. 10,31 EUR vienam gyventojui, palyginti su ES vidurkiu – 101,58 EUR (abu palyginamosiomis 2010 m. kainomis) gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio, todėl socialinio būsto nuolat trūksta ir jo laukiančiųjų eilės ilgos. Taip pat reikia gerinti teikiamų socialinių būstų kokybę. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta svarbių priemonių, pvz., minimalių pajamų sistemos ir mokesčių ir išmokų sistemos reforma ir nedarbo socialinio draudimo aprėpties išplėtimas. Tikimasi, kad įgyvendintos tos priemonės padės išspręsti kai kuriuos iš svarbiausių socialinės apsaugos uždavinių. Vis dėlto, be ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų priemonių, reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti socialinių paslaugų planavimą, kokybę ir veiksmingumą ir išspręsti socialinių būstų stygiaus ir nepakankamos kokybės problemą;