I PRIEDAS

STRATEGINIS PLANAVIMAS IR KITA SPECIALIOSIOS PROGRAMOS VEIKLA

STRATEGINIS PLANAVIMAS

Pagal 6 straipsnį specialiosios programos įgyvendinimui sudaromos palankesnės sąlygos vykdant daugiametį MTI veiklos strateginį planavimą. Šiame strateginiame planavime daugiausia dėmesio skiriama visų pirma veiklos sričiai „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“, įskaitant atitinkamą veiklą kitose veiklos srityse ir dalyje „Dalyvių skaičiaus didinimas ir EMTE stiprinimas“, glaudžiai koordinuojant veiksmus ir užtikrinant sinergiją su Reglamentu (EB) Nr. 294/2008 įsteigto Europos inovacijos ir technologijos instituto (toliau – EIT) Žinių ir inovacijos bendrijų (toliau – ŽIB) planavimu.

Šio strateginio planavimo rezultatas išdėstomas strateginiame plane, skirtame darbo programos turiniui įgyvendinti.

Strateginiu planavimu siekiama:

— integruotai įgyvendinti programos „Europos horizontas“ lygmens tikslus ir sutelkti dėmesį į poveikį programai „Europos horizontas“ bei užtikrinti jos skirtingų dalių suderinamumą;

— skatinti programos „Europos horizontas“ ir kitų Sąjungos programų, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), „Europos socialinį fondą +“ (ESF+), Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondą (EJRŽAF), Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Euratomo programą, sinergiją ir taip tapti MTI atskaitos tašku visoms susijusioms Sąjungos biudžeto programoms ir su finansavimu nesusijusioms priemonėms;

— padėti formuoti atitinkamų apimamų sričių Sąjungos politiką ir ją įgyvendinti bei papildyti politikos vystymą ir įgyvendinimą valstybėse narėse;

— mažinti pastangų susiskaidymą ir vengti finansavimo galimybių dubliavimosi ir sutapimo;

— sudaryti sąlygas susieti JRC tiesioginius mokslinių tyrimų veiksmus su kitais pagal programą „Europos horizontas“ remiamais veiksmais, įskaitant rezultatų ir duomenų panaudojimą politikos reikmėms;

— užtikrinti subalansuotą ir platų požiūrį į MTI visose plėtojimo etapuose, kai neapsiribojama tik mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų skatinimu, naujų produktų, procesų ir paslaugų kūrimu žinių ir proveržių mokslo ir technologijų srityje pagrindu, bet taip pat įtraukiamas esamų technologijų pritaikymas naujoms reikmėms ir nuolatiniam tobulinimui bei su technologijomis nesusijusioms ir socialinėms inovacijoms;

— užtikrinti sistemingą, tarpdisciplininį, įvairius sektorius ir įvairias politikos sritis apimantį požiūrį į MTI, kad būtų galima spręsti uždavinius, kartu sudarant palankias sąlygas kurtis naujoms konkurencingoms įmonėms ir pramonės šakoms, skatinant konkurenciją, privačiojo sektoriaus investicijas ir vidaus rinkoje išsaugant vienodas sąlygas.

KITA SPECIALIOSIOS PROGRAMOS VEIKLA

Veiklos srityse „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“ ir „Novatoriška Europa“ MTI papildo veikla, glaudžiai susijusi su galutiniais naudotojais ir rinka, pvz., demonstravimas, bandymai ar koncepcijos pagrindimas, tačiau ši veikla neapima komercializacijos veiklos, kuri nenumatyta MTI etape. Ta veikla taip pat apima paramą į paklausą orientuotai veiklai, kurią vykdant būtų paspartintas įvairių inovacijų diegimas ir sklaida. Dėmesys skiriamas neįpareigojantiems kvietimams teikti pasiūlymus.

Pagal veiklos sritį „Pasauliniai uždaviniai ir Europos pramonės konkurencingumas“, kuri grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, SHM visapusiškai integruojami į visas veiksmų grupes, įskaitant specialią ir siauro profilio veiklą. Atitinkamai su jūrų ir jūrininkystės sričių MTI susijusi veikla įgyvendinama strategiškai ir integruotai, laikantis Sąjungos integruotos jūrų politikos, bendros žuvininkystės politikos ir tarptautinių įsipareigojimų.

Veikla, vykdoma pagal ateities ir besiformuojančių technologijų (toliau – ABT) pavyzdines iniciatyvas, susijusias su grafenu, žmogaus smegenų projektu ir kvantinėmis technologijomis, kurios remiamos pagal programą „Horizontas 2020“, bus toliau remiama pagal programą „Europos horizontas“ skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus, numatytus darbo programoje. Pagal programos „Horizontas 2020“ ABT pavyzdinių iniciatyvų dalį remiami parengiamieji veiksmai bus naudingi pagal programą „Europos horizontas“ vykdant strateginį planavimą ir suteiks informacijos dirbant misijų, bendro finansavimo ir (arba) bendro programavimo Europos partnerysčių ir įprastinių kvietimų teikti pasiūlymus srityse.

Dialogais su Sąjungos tarptautiniais partneriais mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo srityje bei politikos dialogais su pagrindiniais pasaulio regionais labai prisidedama prie sistemingo bendradarbiavimo galimybių nustatymo, o pagal šalis ir (arba) regionus diferencijuotu bendradarbiavimu remiamas prioritetų nustatymas. Toliau bus iš anksto konsultuojamasi su patariamąja struktūra, susijusia su EMTE.

PLATINIMAS IR KOMUNIKACIJA

Pagal programą „Europos horizontas“ bus teikiama tikslinė parama atvirai prieigai prie mokslinių publikacijų, mokslo informacijos šaltinių ir kitų duomenų šaltinių. Platinimo ir žinių skleidimo veiksmai taip pat bus remiami bendradarbiaujant su kitomis Sąjungos programomis, be kita ko, grupuojant rezultatus ir duomenis bei sudarant jų rinkinius pagal kalbas ir formatus tikslinėms auditorijoms ir piliečių, pramonės, viešojo administravimo institucijų, akademinės bendruomenės, pilietinės visuomenės organizacijų ir politikos formuotojų tinklams. Šiuo tikslu, įgyvendinant programą „Europos horizontas“, gali būti naudojamasi pažangiomis technologijomis ir dirbtinio intelekto priemonėmis.

Tinkama parama bus teikiama mechanizmams, pavyzdžiui, nacionaliniams kontaktiniams asmenims, kurie apie programą „Europos horizontas“ informuoja potencialius pareiškėjus.

Komisija taip pat įgyvendins su programa „Europos horizontas“ susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą, siekdama plačiau paskelbti, kad rezultatai buvo gauti pasinaudojant Sąjungos lėšomis. Informavimo ir komunikacijos veikla taip pat bus siekiama geriau informuoti visuomenę apie MTI svarbą ir platesnį Sąjungos finansuojamų MTI poveikį ir aktualumą, pavyzdžiui, tokiomis priemonėmis kaip publikacijos, ryšiai su žiniasklaida, renginiai, mokslo informacijos šaltiniai, duomenų bazės, daugiakanalės platformos, svetainės ar tikslinis socialinių tinklų panaudojimas. Pagal programą „Europos horizontas“ parama bus teikiama paramos gavėjams, kad jie galėtų informuoti apie savo darbą ir jo poveikį plačiajai visuomenei.

IŠNAUDOJIMAS IR PRITAIKYMAS RINKOJE

Komisija nustatys visapusiškas priemones programos „Europos horizontas“ rezultatams ir sukurtoms žinioms išnaudoti. Tai paspartins jų išnaudojimą siekiant juos plačiai pritaikyti rinkoje ir sustiprins programos „Europos horizontas“ poveikį.

Komisija sistemingai nustatys ir registruos pagal programą „Europos horizontas“ vykdomos MTI veiklos rezultatus ir nieko nediskriminuodama tuos rezultatus ir sukurtas žinias perduos arba skleis pramonei, visų dydžių įmonėms, viešojo administravimo institucijoms, akademinei bendruomenei, pilietinės visuomenės organizacijoms ir politikos formuotojams, kad kuo labiau padidėtų programos „Europos horizontas“ Sąjungos pridėtinė vertė.

TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS

Didesnio poveikio bus pasiekta derinant veiksmus su kitomis pasaulio šalimis ir regionais sustiprinto tarptautinio bendradarbiavimo pastangų sistemoje. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie Sąjungos dedamų pastangų, kurios yra neatsiejamos įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis remiami Sąjungos veiksmai siekiant tvarumo, didesnės kompetencijos MTI srityje ir konkurencingumo.

Bendrais tarptautiniais veiksmais bus užtikrintas efektyvus pasaulinių visuomenės uždavinių sprendimas ir DVT įgyvendinimas, galimybė pasitelkti geriausius pasaulio talentus, ekspertinę patirtį ir naudotis geriausiais ištekliais bei didesnė novatoriškų sprendimų pasiūla ir paklausa.

VERTINIMO DARBO METODIKOS

Vertinimo procese naudojantis aukštos kokybės nepriklausoma ekspertine patirtimi visi suinteresuotieji subjektai, bendruomenės ir interesų atstovai yra skatinami aktyviau dalyvauti specialiojoje programoje – tai būtina sąlyga siekiant užtikrinti finansuojamos veiklos kokybę ir aktualumą.

Komisija ar finansavimo įstaiga užtikrins vertinimo proceso nešališkumą ir vengs interesų konfliktų laikantis Finansinio reglamento 61 straipsnio. Ji taip pat siekia užtikrinti vertinimo komitetų ir ekspertų bei patariamųjų grupių sudėčių geografinę įvairovę.

Išimties tvarka, kai tai pagrįsta poreikiu paskirti geriausius turimus ekspertus ir (arba) kai kvalifikuotų ekspertų sąrašas yra ribotas, nepriklausomi ekspertai, talkinantys vertinimo komitetui ar esantys jo nariais, gali vertinti konkrečius pasiūlymus, dėl kurių jie yra deklaravę galimai turintys interesų. Tuo atveju Komisija ar finansavimo įstaiga imasi visų būtinų taisomųjų priemonių, kad užtikrintų vertinimo proceso sąžiningumą. Vertinimo procesas bus atitinkamai valdomas, įskaitant etapą, kurio metu tarpusavyje bendraus įvairūs ekspertai. Nustatydamas, kurie pasiūlymai bus finansuojami, vertinimo komitetas atsižvelgs į konkrečias aplinkybes.

I VEIKLOS SRITIS

PAŽANGUS MOKSLAS

Mokslo, ekonominė, socialinė ir kultūrinė pažanga visomis savo formomis priklauso nuo tinkamos pažangių tyrėjų pasiūlos, siekio užtikrinti proveržį suprantant ir įgyjant žinias visais lygmenimis, pasaulinio lygio priemonėmis, įskaitant MTI skirtas fizines ir žinių infrastruktūras ir priemones, kuriomis atvirai platinami ir dalijamasi žiniomis (toliau – atvirasis mokslas), metodikomis ir įgūdžiais.

Pasauliniu mastu moderniausių inovacijų užtikrinimas yra susijęs su atvirojo ir pažangaus mokslo pasiekimais. Mokslinės ir technologinės paradigmos pokyčiai gali būti pagrindiniai našumo augimo, konkurencingumo, gerovės, darnaus vystymosi ir socialinės pažangos veiksniai. Istoriškai tokie paradigmos pokyčiai atsiranda iš viešojo sektoriaus mokslinės bazės, o tik po to tampa pamatu visiškai naujoms pramonės šakoms ir sektoriams bei visapusiškai visuomenės pažangai.

Viešosios investicijos į mokslinius tyrimus, ypač vykdomus universitetuose, valstybinėse mokslinių tyrimų institucijose ir mokslinių tyrimų įstaigose, dažnai yra susijusios su ilgalaikiais ir didesnės rizikingos moksliniais tyrimais ir papildo privačiojo sektoriaus veiklą. Be to, jas vykdant formuojami labai kompetentingi žmogiškieji ištekliai, atsiranda praktinės žinios ir patirtis, naujos mokslinės priemonės ir metodikos, taip pat tinklai, kuriais perduodamos naujausios žinios.

Europos mokslas ir Europos tyrėjai pirmavo ir toliau pirmauja daugelyje sričių. Tačiau šios padėties negalime laikyti savaime suprantama. Prie iššūkių, kuriuos tradiciškai meta tokios šalys kaip JAV, dabar prisideda tokios ekonomikos gigantės kaip Kinija ir Indija, visų pirma neseniai pradėjusios intensyviai kurti pramonę pasaulio šalys, taip pat visos šalys, kurių vyriausybės pripažįsta, kad investicijų į mokslinius tyrimus grąža yra įvairialypė ir gausi.

1. EUROPOS MOKSLINIŲ TYRIMŲ TARYBA (EMTT)

1.1. Loginis pagrindas

Nors Sąjunga ir toliau išleidžia daugiausiai mokslinių publikacijų pasaulyje, ji palyginti pagal savo dydį turi nedaug pasaulinio lygio kompetencijos centrų ir didelėse srityse demonstruoja vidutiniškus ir prastus veiklos rezultatus. Palyginti su Jungtinėmis Valstijomis ir šiuo metu tam tikru mastu su Kinija, Sąjunga vadovaujasi paskirstytos kompetencijos modeliu, kurį taikant ištekliai paskirstomi didesniam skaičiui tyrėjų ir mokslinių tyrimų institucijų. Sukūrus patrauklias sąlygas geriausiems tyrėjams, Europai bus lengviau tapti patrauklesne pasauliniu mastu konkuruojant dėl mokslinių talentų.

Pasaulio mokslinių tyrimų aplinka labai kinta, o dėl didėjančio besivystančių šalių, visų pirma Kinijos, kurios plečia mokslinę veiklą, skaičiaus, traukos centrų joje vis daugiau. Nors 2000 m. beveik du trečdaliai pasaulio išlaidų MTP išleista Sąjungoje ir Jungtinėse Valstijose, iki 2013 m. ta dalis sumažėjo daugiau nei perpus.

EMTT remia geriausius tyrėjus, įskaitant talentingus neseniai savo karjerą pradėjusius tyrėjus, skirdama jiems lankstų, ilgalaikį finansavimą, kad jie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelno ir didelės rizikos mokslinius tyrimus ir tai darytų daugiausia Europoje. Ji veikia autonomiškai ir vadovaujama nepriklausomos EMTT Mokslo tarybos, kurią sudaro geriausios reputacijos bei tinkamos kompetencijos įvairūs mokslininkai, inžinieriai ir mokslo specialistai. EMTT gali pritraukti daugiau talentų ir idėjų, negu būtų įmanoma pagal bet kurią nacionalinę sistemą, ir stiprina kompetenciją taip, kad tarpusavyje konkuruotų geriausi tyrėjai ir geriausios idėjos.

EMTT finansuojami mažai tirtų sričių moksliniai tyrimai, kaip paaiškėjo, turi nemažą tiesioginį poveikį pažangai mažai tirtose srityse ir atveria kelią naujiems ir dažnai netikėtiems moksliniams bei technologiniams rezultatams ir naujoms mokslinių tyrimų sritims. Savo ruožtu iš to atsiranda visiškai naujų idėjų, kurios skatina inovacijas ir verslo išradingumą ir sprendžia visuomenės uždavinius. EMTT taip pat turi reikšmingą struktūrinį poveikį: ne tik tiesiogiai finansuoja tyrėjus ir veiksmus, bet ir kelia Europos mokslinių tyrimų sistemos kokybę. EMTT finansuojamų veiksmų ir šį finansavimą gaunančių tyrėjų įkvepiantis tikslas, susijęs su mažai tirtų sričių moksliniais tyrimais Europoje, didina jos žinomumą ir daro Europą patrauklesne darbo vieta ir bendradarbiavimo partnere geriausiems pasaulio tyrėjams. Prestižas, susijęs su EMTT dotacijų gavėjų priėmimu, didina konkurenciją tarp Europos universitetų ir mokslinių tyrimų organizacijų, kurie siūlo patraukliausias sąlygas geriausiems tyrėjams, ir gali netiesiogiai padėti tiems universitetams ir organizacijoms įvertinti savo atitinkamas stipriąsias bei silpnąsias puses ir imtis reformų.

EMTT finansuoja santykinai nedidelę visų Europos mokslinių tyrimų procentinę dalį, tačiau jos finansuojamų mokslinių tyrimų mokslinis poveikis yra didelis. EMTT remiami mokslinių tyrimų darbai yra vidutiniškai cituojami panašiu mastu kaip ir prestižiškiausių pasaulio universitetų vykdomų mokslinių tyrimų darbai. Palyginti su pasaulio didžiausiais mokslinių tyrimų finansuotojais, EMTT yra itin rezultatyvi mokslinių tyrimų srityje. EMTT finansuoja didelį skaičių mažai tirtų sričių, įskaitant sparčiai besirandančias naujas sritis, mokslinių tyrimų, kurie buvo cituojami daugiausiai. Nors EMTT finansavimas yra orientuotas į mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus, jį suteikus užregistruota daug patentų.

Todėl yra neginčijamų įrodymų, kad EMTT per savo kvietimus teikti pasiūlymus pritraukia ir finansuoja pažangius tyrėjus ir kad įgyvendinant EMTT veiksmus visame pasaulyje naujose srityse gaunama daug pačių reikšmingiausių ir didelį poveikį darančių mokslinių tyrimų rezultatų, kurie skatina proveržį ir didelę pažangą. EMTT dotacijų gavėjų darbas taip pat yra labai tarpdalykinis, taip pat EMTT dotacijų gavėjai bendradarbiauja tarptautiniu mastu ir atvirai skelbia savo rezultatus visose mokslinių tyrimų srityse, įskaitant socialinius mokslus, meno ir humanitarinių mokslų srityje.

Taip pat jau yra duomenų, kad dėl stipraus poveikio reitingams atsiranda ilgesnio laikotarpio EMTT dotacijų poveikis jų gavėjų karjerai, aukštos kvalifikacijos pripažintų tyrėjų ir mokslo daktarų rengimui, Europos mokslinių tyrimų matomumo visame pasaulyje didinimui ir prestižo augimui bei nacionalinėms mokslinių tyrimų sistemoms. Šis poveikis ypač vertingas taikant Sąjungos paskirstytos kompetencijos modelį, nes EMTT finansavimo gavimas gali pakeisti pripažinimą pagal institucijų statusą ir būti laikomas kur kas tikslesniu mokslinių tyrimų kokybės rodikliu. Tai suteikia galimybę ambicingiems asmenims, institucijoms, regionams ir valstybėms imtis iniciatyvos ir didinti mokslinių tyrimų matomumą srityse, kuriose jie yra ypač stiprūs.

1.2. Intervencinės sritys

1.2.1. Mažai tirtų sričių mokslas

Tikimasi, kad EMTT finansuojamais moksliniais tyrimais bus skatinama pažanga mažai tirtose srityse, bus leidžiami aukščiausios kokybės moksliniai leidiniai, kuriais bus pasiekti didelį visuomeninį ir ekonominį poveikį galintys padaryti mokslinių tyrimų rezultatai, o EMTT visoje Sąjungoje, Europoje ir tarptautiniu mastu nustatys aiškų ir įkvepiantį tikslą mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų srityje. Kad Sąjunga taptų patrauklesne aplinka geriausiems pasaulio mokslininkams, EMTT sieks apčiuopiamai padidinti Sąjungos dalį tarp 1 % pasauliniu lygiu dažniausiai cituojamų publikacijų ir padidinti jos finansuojamų pažangių tyrėjų, įskaitant tyrėjus ne iš Europos, skaičių.

EMTT finansavimas teikiamas pagal toliau išvardytus nusistovėjusius principus. Mokslinė kompetencija yra vienintelis kriterijus, pagal kurį teikiamos EMTT dotacijos. EMTT veikia pagal principą „iš apačios į viršų“ be iš anksto nustatytų prioritetų.

Bendros kryptys

— Ilgalaikis finansavimas, skirtas bet kokio amžiaus ir bet kurios lyties iš bet kurios pasaulio šalies mokslinių grupių vadovų ir jų mokslinių tyrimų grupių pažangioms idėjoms remti, kad jie galėtų vykdyti novatoriškus didelio pelno ir didelės rizikos mokslinius tyrimus;

— sudaryti sąlygas pradedantiesiems ir neseniai karjerą pradėjusiems pažangių idėjų turintiems tyrėjams pradėti veikti kaip nepriklausomiems mokslinių tyrimų srities vadovams jiems suteikiant tinkamą paramą lemiamu etapu, kai jie kuria ar vienija savo pačių mokslinių tyrimų grupę ar programą;

— nauji darbo metodai mokslo pasaulyje, įskaitant atvirojo mokslo požiūrį, kurie galėtų paskatinti pasiekti proveržį užtikrinančius rezultatus ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuojamų mokslinių tyrimų komerciniam ir socialiniam potencialui inovacijų srityje;

— dalijimasis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais su regioninėmis ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis ir sąsajų su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, visų pirma MSCV, kūrimas siekiant skatinti pažangių tyrėjų rėmimą;

— didinti Europoje atliekamų mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų žinomumą ir EMTT programų matomumą tyrėjams visoje Europoje ir tarptautiniu mastu.

1.3. Įgyvendinimas

1.3.1. EMTT Mokslo taryba

EMTT Mokslo taryba užtikrina veiklos kokybę moksliniu požiūriu ir turi visus įgaliojimus priimti sprendimus dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšių.

Įgyvendindama programą „Europos horizontas“ ir siekdama vykdyti savo užduotis, kaip nurodyta 9 straipsnyje, EMTT Mokslo taryba atlieka tai, kas pateikiama toliau:

a) kiek tai susiję su moksline strategija: i) atsižvelgdama į mokslo galimybes ir Europos mokslo poreikius, nustato bendrą EMTT mokslinę strategiją; ii) vadovaudamasi savo moksline strategija nustato darbo programą ir parengia EMTT rėmimo priemonių rinkinį; iii) vadovaudamasi savo moksline strategija sukuria būtinas tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas, įskaitant informavimo veiklą, kad EMTT taptų geriau žinomai geriausiems tyrėjams iš kitų pasaulio šalių;

b) kiek tai susiję su moksliniu valdymu, stebėsena ir kokybės kontrole: i) užtikrina pasaulinio lygio tarpusavio vertinimo sistemą, pagrįstą moksline kompetencija ir visiškai skaidriu, sąžiningu ir nešališku pasiūlymų nagrinėjimu, nustatydama pozicijas dėl kvietimų teikti pasiūlymus įgyvendinimo ir administravimo, vertinimo kriterijų, tarpusavio vertinimo procesų, įskaitant ekspertų atranką, tarpusavio vertinimo bei pasiūlymų vertinimo metodų ir reikiamų įgyvendinimo taisyklių bei gairių, kuriomis remiantis, prižiūrint EMTT Mokslo tarybai, bus sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami; ii) pateikia pasiūlymą, kurio pagrindu EMTT mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiksmų atveju būtų skiriami ekspertai; iii) užtikrina, kad EMTT dotacijos būtų įgyvendinamos pagal paprastas, skaidrias procedūras, kurias taikant daugiausia dėmesio būtų skiriama kompetencijai, būtų skatinama iniciatyva, o lankstumas būtų derinamas su atskaitomybe, nuolat vykdant veiklos ir įgyvendinimo kokybės stebėseną; iv) peržiūri ir vertina EMTT pasiekimus ir EMTT finansuojamų mokslinių tyrimų kokybę bei poveikį ir atitinkamai teikia rekomendacijas ir gaires dėl taisomųjų ar būsimų veiksmų; v) nustato pozicijas bet kuriuo kitu klausimu, turinčiu įtakos EMTT veiklos rezultatams ir poveikiui bei vykdomų mokslinių tyrimų kokybei;

c) kiek tai susiję su komunikacija ir platinimu: i) didina EMTT žinomumą ir matomumą visame pasaulyje vykdydama komunikacijos ir informavimo veiklą, įskaitant mokslines konferencijas, kad populiarintų EMTT veiklą ir laimėjimus bei EMTT finansuojamų projektų rezultatus mokslo bendruomenėje, tarp pagrindinių suinteresuotųjų subjektų ir plačiojoje visuomenėje; ii) kai tikslinga, konsultuojasi su mokslo, inžinerijos ir akademine bendruomene, regioninėmis ir nacionalinėmis mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis bei kitais suinteresuotaisiais subjektais; iii) reguliariai informuoja Komisiją apie savo veiklą.

EMTT Mokslo tarybos nariams už jų atliekamas užduotis atlyginama honoraru ir, kai tinkama, kompensuojamos jų kelionės ir gyvenimo išlaidos.

Kadencijos metu EMTT pirmininko gyvenamoji vieta yra Briuselyje ir iš esmės ne mažiau kaip 80 % savo darbo laiko EMTT pirmininkas skirs EMTT reikalams. EMTT pirmininkui skiriamo atlyginimo dydis atitinka Komisijos aukščiausio lygio vadovų atlyginimo dydį, o EMTT skirta įgyvendinimo struktūra jam teikia reikiamą paramą, kad jis galėtų vykdyti savo funkcijas.

EMTT Mokslo taryba iš savo narių išsirenka tris pirmininko pavaduotojus, kurie padeda EMTT pirmininkui vykdyti su EMTT atstovavimu ir darbo organizavimu susijusias užduotis. Jie taip pat gali būti vadinami EMTT vicepirmininkais.

Šiems trims pirmininko pavaduotojams bus teikiama parama, kad tuose institutuose, kuriuose jie dirba, būtų užtikrinta tinkama vietos administracinė pagalba.

1.3.2. EMTT skirta įgyvendinimo struktūra

EMTT skirta įgyvendinimo struktūra yra atsakinga už visus administracinio įgyvendinimo ir šio specialiosios programos elemento vykdymo aspektus, kaip numatyta EMTT darbo programoje. Ji visų pirma vykdys vertinimo procedūras, tarpusavio vertinimą ir atrankos procesą, vadovaudamasi EMTT Mokslo tarybos nustatyta strategija, ir užtikrins finansinį ir mokslinį dotacijų valdymą. EMTT skirta įgyvendinimo struktūra padės EMTT Mokslo tarybai atlikti visas jos užduotis, kaip išdėstyta 1.3.1 skirsnyje, įskaitant jos mokslinės strategijos rengimą, jos vykdomą veiklos stebėseną, jos EMTT veiklos rezultatų peržiūrą ir vertinimą, taip pat jos informavimo ir komunikacijos veiklą. EMTT skirta įgyvendinimo struktūra taip pat suteiks prieigą prie jos turimų būtinų dokumentų ir duomenų bei nuolat informuos EMTT Mokslo tarybą apie savo veiklą.

Siekiant užtikrinti veiksmingą ryšių palaikymą su EMTT skirta įgyvendinimo struktūra strategijos ir veiklos klausimais, EMTT Mokslo tarybos vadovybė ir EMTT skirtos įgyvendinimo struktūros direktorius reguliariai rengs koordinavimo posėdžius.

EMTT valdymą atliks šiuo tikslu įdarbintas personalas, įskaitant, kai būtina, pareigūnus iš Sąjungos institucijų, ir šis valdymas apims tik realius administracinius poreikius, kad būtų užtikrintas stabilumas ir tęstinumas, kurie yra būtini siekiant užtikrinti veiksmingą administravimą.

1.3.3. Komisijos vaidmuo

Vykdydama pareigas, kaip išdėstyta 8, 9 ir 10 straipsniuose, ir su biudžeto vykdymu susijusias savo pareigas, Komisija:

— užtikrins EMTT Mokslo tarybos tęstinumą ir sudėties atnaujinimą bei teiks paramą nuolatiniam Atrankos komitetui nustatant būsimus EMTT Mokslo tarybos narius;

— užtikrins EMTT skirtos įgyvendinimo struktūros tęstinumą bei užduočių ir pareigų pavedimą jai, atsižvelgdama į EMTT Mokslo tarybos nuomonę;

— užtikrins, kad EMTT skirta įgyvendinimo struktūra vykdytų visas savo užduotis ir pareigas;

— paskirs EMTT skirtos įgyvendinimo struktūros direktorių ir vadovaujančius asmenis, atsižvelgdama į EMTT Mokslo tarybos nuomonę;

— užtikrins, kad būtų laiku priimta darbo programa, pozicijos dėl įgyvendinimo metodikos ir būtinų įgyvendinimo taisyklių, įskaitant EMTT paraiškų pateikimo taisykles ir EMTT pavyzdinį susitarimą dėl dotacijos, atsižvelgdama į EMTT Mokslo tarybos nuomonę;

— reguliariai ir laiku informuos ir konsultuos programos komitetą dėl EMTT veiklos įgyvendinimo;

— būdama atsakinga už visapusį programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, stebės EMTT skirtą įgyvendinimo struktūrą ir vertins jos veiklos rezultatus.

2. PROGRAMA „MARIE SKŁODOWSKOS-CURIE VEIKSMAI“

2.1. Loginis pagrindas

Europai reikia aukštos kvalifikacijos ir atsparios žmogiškojo kapitalo bazės MTI srityje, kuri galėtų lengvai prisitaikyti prie dabartinių ir būsimų iššūkių, pvz., didelių demografinių pokyčių Europoje, ir rasti jiems tvarius sprendimus. Siekdami užtikrinti kompetenciją, tyrėjai turi būti judūs, bendradarbiauti ir skleisti žinias po įvairias šalis, sektorius ir disciplinas, įgyti tinkamą žinių ir įgūdžių derinį, kad galėtų spręsti visuomenės uždavinius ir remti inovacijas.

Europa turi didelį mokslinį potencialą – maždaug 1,8 mln. tyrėjų dirba tūkstančiuose universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir įmonių. Tačiau numatoma, kad iki 2027 m. Sąjungai reikės parengti ir įdarbinti bent 1 mln. naujų tyrėjų, kad pasiektų užsibrėžtus tikslus, susijusius su didesnėmis investicijomis į MTI. Tas poreikis ypač stipriai jaučiamas neakademiniuose sektoriuose (pavyzdžiui, pramonės ir verslo, įskaitant MVĮ, sektoriuje, vyriausybėse, pilietinės visuomenės organizacijose, kultūros institucijose, ligoninėse ir t. t.) ir siekiant patenkinti šį tinkamai parengtų naujų tyrėjų poreikį būtina, kad bendradarbiautų įvairūs sektoriai. Sąjunga privalo labiau stengtis skatinti daugiau jaunų moterų ir vyrų siekti karjeros mokslinių tyrimų srityje, būti įtraukesnė ir skatinti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, pritraukti tyrėjus iš trečiųjų valstybių, išlaikyti savo pačios tyrėjus ir Europoje reintegruoti kitur dirbusius Europos tyrėjus. Be to, siekiant plačiau skleisti kompetenciją, visoje EMTE būtina dar labiau gerinti tyrėjų darbo sąlygas. Šiuo atžvilgiu reikia stipresnių ryšių, ypač su Europos švietimo erdve, ERPF ir ESF+.

Kadangi šie uždaviniai yra sisteminiai ir jiems spręsti reikalingos tarpvalstybinės pastangos, jų geriausia imtis Sąjungos lygmeniu.

Įgyvendinant MSCV dėmesys skiriamas pažangiems moksliniams tyrimams, kurie vykdomi tik pagal principą „iš apačios į viršų“; pagal ją galima vykdyti bet kokios srities MTI nuo fundamentinių mokslinių tyrimų iki įsisavinimo rinkoje ir inovacijų paslaugų. Tai apima ir mokslinių tyrimų sritis, kurioms taikoma SESV ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartis (Euratomas). Jei kiltų konkretūs poreikiai ir atsirastų papildomų finansavimo šaltinių, MSCV galėtų sukurti sąsajas su tam tikra veikla, susijusia su specialiais uždaviniais, įskaitant nustatytas misijas, MTI institucijų rūšimis ar geografinėmis vietovėmis, siekiant tenkinti kintančius Europos reikalavimus įgūdžių, mokslinių tyrimų mokymo, karjeros raidos ir dalijimosi žiniomis srityse.

MSCV yra pagrindinė Sąjungos lygmens priemonė, skirta tyrėjams pritraukti į Europą iš trečiųjų valstybių – tuo ji labai padeda vykdyti pasaulinį bendradarbiavimą MTI srityje. Esama įrodymų, kad MSCV ne tik daro teigiamą poveikį asmenims, organizacijoms ir sisteminiu lygmeniu, bet ir duoda didelio poveikio ir proveržį skatinančius mokslinių tyrimų rezultatus, kartu reikšmingai prisidedant prie visuomeninių ir strateginių uždavinių įgyvendinimo. Kaip rodo Nobelio premijos laureatų, kurie anksčiau buvo MSCV stipendininkai ar darbo vadovai, skaičius, ilgalaikės investicijos į žmones atsiperka.

Mokslinių tyrimų srityje skatindama pasaulinę konkurenciją tarp mokslininkų ir tarp priimančiųjų organizacijų iš akademinio ir neakademinio sektorių, taip pat įvairiose šalyse, sektoriuose ir disciplinose padėdama kurti kokybiškas žinias ir jomis dalytis, MSCV ypač prisideda prie darbotvarkės „Darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos“, Visuotinės ES strategijos ir DVT.

MSCV padeda užtikrinti didesnį EMTE efektyvumą, konkurencingumą ir patrauklumą pasauliniu mastu. Tai pasiekiama dėmesį skiriant naujos kartos aukštos kvalifikacijos tyrėjams ir teikiant paramą naujiems talentams visoje Sąjungoje ir už jos ribų, įskaitant:

a) jų skatinimą pereiti prie kitų programos „Europos horizontas“ elementų, pavyzdžiui, EMTT ir EIT;

b) skatinant naujų žinių ir idėjų sklaidą ir taikymą Europos politikoje, ekonomikoje ir visuomenėje, be kita ko, gerinant mokslinę komunikaciją ir visuomenės informavimo priemones;

c) sudarant palankesnes sąlygas bendradarbiavimui tarp mokslinius tyrimus vykdančių organizacijų ir skelbiant leidinius, vadovaujantis atvirojo mokslo ir duomenų surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio panaudojimo (toliau – FAIR) principais;

d) užtikrinant didelį struktūrinį poveikį EMTE, skatinant atverti darbo rinką ir nustatant kokybiško mokymo, patrauklių darbo sąlygų bei atviro, skaidraus ir nuopelnais grindžiamo įdarbinimo standartus visiems tyrėjams, vadovaujantis Europos mokslininkų chartija ir Mokslininkų įdarbinimo elgesio kodeksu.

2.2. Intervencinės sritys

2.2.1. Kompetencijos puoselėjimas pasitelkiant tyrėjų judumą tarp šalių, sektorių ir disciplinų

Sąjunga privalo išlikti pažangių mokslinių tyrimų etalonu ir todėl toliau būti patraukli patiems perspektyviausiems tiek Europos, tiek ne Europos tyrėjams visuose jų karjeros etapuose. Tai galima pasiekti sudarant sąlygas tyrėjams ir su moksliniais tyrimais susijusiems darbuotojams judėti ir bendradarbiauti tarp šalių, sektorių ir disciplinų, tokiu būdu pasinaudojant kokybiško mokymo ir karjeros galimybėmis. Taip bus sudarytos palankesnės sąlygos plėtoti karjerą tiek akademiniame, tiek neakademiniuose sektoriuose ir bus skatinama versli veikla.

Bendros kryptys

— Judumas Europoje ar už jos ribų geriausiems ar perspektyviausiems tyrėjams, neatsižvelgiant į jų pilietybę, kad būtų vykdomi pažangūs moksliniai tyrimai, plėtojami jų įgūdžiai, taip pat jų karjera bei plečiamas jų tinklas akademiniame ir kituose sektoriuose (įskaitant mokslinių tyrimų infrastruktūrą).

2.2.2. Naujų įgūdžių skatinimas kokybiškai rengiant tyrėjus

Sąjungai reikia stiprios, atsparios ir kūrybingos žmogiškųjų išteklių bazės, kurioje būtų tinkamas įgūdžių, reikalingų būsimiems darbo rinkos poreikiams patenkinti, inovacijoms kurti, žinioms ir idėjoms paversti produktais ir paslaugomis derinys siekiant ekonominės ir socialinės naudos. Tai gali būti pasiekta rengiant tyrėjus toliau kelti savo pagrindinę kompetenciją mokslinių tyrimų srityje ir tobulinti savo perduodamus įgūdžius, pvz., kūrybišką, atsakingą, visuomenei atvirą ir verslų požiūrį bei sąmoningumą darnaus vystymosi klausimais. Tokiu būdu jiems bus sudarytos sąlygos spręsti esamus ir būsimus pasaulinius uždavinius, gerinti savo karjeros perspektyvas ir didinti potencialą inovacijų srityje.

Bendros kryptys

— Mokymo programos, padėsiančios tyrėjams išsiugdyti įvairių įgūdžių, susijusių su esamais ir būsimais pasauliniais uždaviniais.

2.2.3. Žmogiškųjų išteklių ir įgūdžių plėtojimo stiprinimas visoje EMTE

Siekiant puoselėti kompetenciją, skatinti bendradarbiavimą tarp mokslinius tyrimus vykdančių organizacijų ir sukurti teigiamą struktūrinį poveikį, visoje EMTE reikia pradėti taikyti aukštos kokybės mokymo ir mentorystės standartus, sudaryti geras darbo sąlygas ir efektyvias tyrėjų karjeros galimybes. Jei tikslinga ir pateisinama tyrimu, parama tyrėjams, kad jie galėtų grįžti į savo kilmės šalį Sąjungoje ir į Sąjungą, teikiama atsižvelgiant į esamas bendras kryptis. Tai padės modernizuoti ar patobulinti mokslinių tyrimų mokymo programas ir sistemas, taip pat didinti institucijų patrauklumą visame pasaulyje.

Bendros kryptys

— Mokymo programos, kuriomis skatinama kompetencija ir skleidžiama geriausia praktika institucijose, mokslinių tyrimų infrastruktūros objektuose ir MTI sistemose;

— tarpdalykinis bendradarbiavimas, žinių kūrimas ir sklaida Sąjungoje ir dalyvaujant trečiosioms valstybėms.

2.2.4. Sinergijos gerinimas ir palankesnių sąlygų jai sudarymas

MTI sistemų ir programų sinergiją regioniniu, nacionaliniu ar Sąjungos lygmenimis reikia dar labiau sustiprinti. Tai visų pirma galima pasiekti užtikrinant papildomumą su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis, tokiomis kaip EITI, taip pat sinergijomis su kitomis Sąjungos programomis, pirmiausia „Erasmus“ ir ESF+, be kita ko, taikant pažangumo ženklą.

Bendros kryptys

— Mokymo programos ir panašios karjeros raidos mokslinių tyrimų srityje iniciatyvos, remiamos papildomaisiais viešais ar privačiais finansavimo šaltiniais regioniniu, nacionaliniu ar Sąjungos lygmenimis.

2.2.5. Visuomenės informavimo skatinimas

Visoje Sąjungoje ir už jos ribų reikia daugiau informuoti apie MSCV remiamą veiklą ir siekti didesnio tyrėjų pripažinimo visuomenėje, kad padidėtų MSCV matomumas visame pasaulyje, pagerėtų supratimas apie tyrėjų darbo poveikį piliečių kasdieniam gyvenimui, o jaunimas būtų paskatintas pradėti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Tai galima pasiekti dirbant pagal atvirojo mokslo principą, kuriuo siekiama geriau platinti, išnaudoti bei skleisti žinias ir praktikos pavyzdžius. Piliečių mokslas taip pat galėtų būti vertingas.

Bendros kryptys

— Visuomenės informavimo iniciatyvos, kuriomis skatinamas susidomėjimas karjera mokslinių tyrimų srityje, ypač tarp jaunų įvairios padėties žmonių;

— populiarinimo veikla, kuria siekiama pasaulio mastu didinti MSCV prestižą, MSCV matomumą ir žinomumą;

— žinių sklaida ir grupavimas vykdant įvairius projektus siejantį bendradarbiavimą, vykdant nacionalinių kontaktinių asmenų projektus ir kitokią tinklaveikos veiklą, pvz., teikiant paslaugas absolventams.

3. MOKSLINIŲ TYRIMŲ INFRASTRUKTŪROS

3.1. Loginis pagrindas

Moderniausios mokslinių tyrimų infrastruktūros teikia pagrindines paslaugas MTI bendruomenėms, atlikdamos svarbų vaidmenį plečiant žinių ribas ir dedant pagrindą MTI indėliui, susijusiam su pasaulinių uždavinių sprendimu ir pramonės konkurencingumu. Mokslinių tyrimų infrastruktūroms teikiama parama Sąjungos lygmeniu padeda sušvelninti esamą nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų infrastruktūros ir mokslinės kompetencijos išsisklaidymą, ir taip stiprina EMTE, taip pat didina žinių judėjimą tarp uždarų centrų. Mokslo pažanga vis labiau priklauso nuo mokslinių tyrimų infrastruktūrų ir pramonės, kuri, remdamasi naujomis bazinėmis didelio poveikio technologijomis ir kitomis naujomis technologijomis kuria būtinas priemones, bendradarbiavimo.

Bendras tikslas yra aprūpinti Europą pasaulinio lygio tvaria mokslinių tyrimų infrastruktūra, kuri būtų atvira ir prieinama visiems tyrėjams Europoje ir už jos ribų, ir visapusiškai išnaudoti jos potencialą mokslinei pažangai ir inovacijoms. Pagrindiniai tikslai yra mažinti MTI ekosistemos susiskaidymą, vengiant pastangų dubliavimo ir geriau koordinuoti mokslinių tyrimų infrastruktūros struktūrą, plėtojimą, prieinamumą ir naudojimą, įskaitant ERPF finansuojamas struktūras. Labai svarbu didinti galimybes visiems Europos tyrėjams atvirai naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra, taip pat didinti prieigą prie skaitmeninių mokslinių tyrimų išteklių, be kita ko, naudojantis Europos atvirojo mokslo debesija (toliau – EOSC), konkrečiai skatinant atvirojo mokslo ir atvirųjų duomenų metodų taikymą.

Taip pat svarbu didinti mokslinių tyrimų infrastruktūrų ilgalaikį tvarumą, nes jos paprastai veikia kelis dešimtmečius, todėl turėtų rengti planus, kaip užtikrinti nepertraukiamą ir nuolatinę paramą.

Sąjungai taip pat reikia reaguoti į spartų pasaulinės konkurencijos dėl talentų didėjimą pritraukiant trečiųjų valstybių tyrėjus bendradarbiauti su Europos pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūromis. Europos pramonės konkurencingumo ir inovacijų pajėgumų didinimas taip pat yra svarbus tikslas, kurį įgyvendinant remiamos svarbiausios technologijos ir paslaugos, aktualios mokslinių tyrimų infrastruktūroms ir jų naudotojams, taip gerinant sąlygas teikti novatoriškus sprendimus.

Buvusios bendrosios programos labai padėjo našiau ir veiksmingiau naudoti nacionalines mokslinių tyrimų infrastruktūras, be to, kartu su Europos strateginiu mokslinių tyrimų infrastruktūros forumu (toliau – ESFRI) buvo suformuluotas nuoseklus ir strategiškas požiūris į visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros politikos formavimą. Taikant šį strateginį požiūrį buvo pasiekta akivaizdžios naudos – be kita ko, buvo sumažintas pastangų dubliavimas, nes ištekliai naudoti iš esmės našiau, taip pat standartizuoti procesai ir procedūros. Mokslinių tyrimų judumas atlieka svarbų vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra, todėl turi būti apsvarstyta sinergijos su nacionalinėmis ir Europos judumo programomis galimybė.

Sąjungos remiama veikla bus kuriama pridėtinė vertė: konsoliduojant ir optimizuojant esamą mokslinių tyrimų infrastruktūros aplinką Europoje, kartu dedant pastangas kurti naują europinės svarbos ir poveikio mokslinių tyrimų infrastruktūrą; užtikrinant, kad panašios mokslinių tyrimų infrastruktūrų grupės bendrai spręstų strateginius klausimus, darančius poveikį naudotojų bendruomenėms; sukuriant EOSC kaip veiksmingą, lanksčią ir tvarią duomenimis pagrįstų mokslinių tyrimų aplinką; tarpusavyje sujungiant nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų ir švietimo tinklus, gerinant ir užsitikrinant didelio našumo tinklų infrastruktūrą labai dideliems duomenų kiekiams bei prieigą prie skaitmeninių išteklių tarpvalstybiniu mastu ir aprėpiant įvairias sritis; skatinant visos Europos mastu aprėpti pasiskirsčiusias mokslinių tyrimų infrastruktūras, be kita ko, sudaryti sąlygas palyginti mokslinių tyrimų duomenis tarp šalių, pavyzdžiui, SHM ir aplinkos srityse; skatinant mokslinių tyrimų infrastruktūrų sąveikumą; intensyvinant ir stiprinant aukštos kvalifikacijos žmogiškųjų išteklių žinių perdavimą ir mokymą; skatinant visoje programoje „Europos horizontas“ naudoti esamas visos Europos pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūras ir, kai aktualu, jas atnaujinant; įveikiant kliūtis, trukdančias geriausioms mokslinių tyrimų grupėms Europoje naudotis geriausiomis mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugomis; ir, puoselėjant mokslinių tyrimų infrastruktūros potencialą inovacijų srityje, dėmesį pirmiausia skiriant technologinei plėtrai, bendram inovacijų kūrimui ir didesniam mokslinių tyrimų infrastruktūros panaudojimui pramonėje.

Be to, reikia stiprinti tarptautinį Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų aspektą, skatinant glaudesnį bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais ir tarptautinį dalyvavimą Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrose siekiant abipusės naudos.

Veikla padės įgyvendinti įvairius DVT, pvz.: 3-ąjį DVT – sveika gyvensena ir gerovė; 7-ąjį DVT – prieinama ir švari energija; 9-ąjį DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 13-ąjį DVT – veiksmai klimato kaitos srityje.

3.2. Intervencinės sritys

3.2.1. Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų aplinkos konsolidavimas ir plėtojimas

ESFRI nurodytų mokslinių tyrimų infrastruktūrų ir kitų visos Europos svarbos pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūrų sukūrimas, veikimas ir ilgalaikis tvarumas labai svarbūs Sąjungai siekiant užtikrinti pirmaujančią poziciją mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų srityje, tyrėjų mokymą ir jų kvalifikacijos kėlimą, žinių kūrimą ir panaudojimą bei jos pramonės sričių konkurencingumą.

EOSC turėtų tapti veiksmingu ir visapusišku mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugų teikimo kanalu ir Europos mokslinių tyrimų bendruomenėms turėtų teikti naujos kartos duomenų paslaugas, skirtas mokslo didiesiems duomenims rinkti, saugoti, tvarkyti (pavyzdžiui, analitinės, modeliavimo, vizualizavimo paslaugos) ir jais dalytis pagal FAIR principus. EOSC taip pat turėtų suteikti tyrėjams Europoje prieigą prie daugumos duomenų, sukurtų ir surinktų mokslinių tyrimų infrastruktūrose, ir prie našiosios kompiuterijos (toliau – NK) bei eksalygmens išteklių, įskaitant išteklius, diegiamus Europos duomenų infrastruktūroje (toliau – EDI) (1).

Visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas bus sujungtas ir juo bus suteikta nuotolinė prieiga prie mokslinių tyrimų infrastruktūrų ir mokslinių tyrimų išteklių užtikrinant jungiamąjį ryšį tarp universitetų, mokslinių tyrimų institutų ir MTI bendruomenių Sąjungos lygmeniu, taip pat tarptautinius ryšius su kitais partnerių tinklais visame pasaulyje.

Bendros kryptys

— Visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų gyvavimo ciklas kuriant naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras; jų parengiamasis ir įgyvendinimo etapas, jų veikla ankstyvajame etape kartu naudojant kitus finansavimo šaltinius, jei mokslinių tyrimų infrastruktūros remiamos iš struktūrinių fondų, taip pat mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistemos konsolidavimas ir optimizavimas racionalizuojant ESFRI gairių ir kitų visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų stebėsenos praktiką ir sudarant palankesnes sąlygas paslaugų sutartims, raidai, susijungimams, visos Europos aprėpimui ar visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų veiklos nutraukimui;

— EOSC, įskaitant: galimybę plėsti prieigos kanalą ir jo tvarumą; bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir asocijuotosiomis šalimis, veiksmingą Europos, nacionalinių, regioninių ir institucinių išteklių telkimą; jos techninę ir politinę raidą, siekiant tenkinti naujus mokslinių tyrimų poreikius ir reikalavimus (pavyzdžiui, neskelbtinų duomenų rinkinių naudojimas, integruotoji privatumo apsauga); duomenų sąveikumą ir atitiktį FAIR principams; plačią naudotojų bazę;

— visos Europos mokslinių tyrimų ir švietimo tinklas, kuriuo grindžiama EOSC ir EDI ir sudaromos sąlygos NK ir (arba) duomenų paslaugoms debesija pagrįstoje aplinkoje, kurioje galima apdoroti labai didelius duomenų rinkinius ir vykdyti labai didelius skaičiavimo procesus.

3.2.2. Mokslinių tyrimų infrastruktūrų atvėrimas, integravimas ir susiejimas

Mokslinių tyrimų aplinka pagerės, visiems Europos tyrėjams užtikrinus galimybę naudotis svarbiausiomis tarptautinėmis, nacionalinėmis ir regioninėmis mokslinių tyrimų infrastruktūromis, taip pat pagal poreikį integravus jų paslaugas siekiant suderinti prieigos sąlygas, tobulinti ir plėsti paslaugų teikimą ir novatoriškais veiksmais skatinti bendrąją aukštųjų technologijų komponentų ir pažangių paslaugų plėtojimo strategiją.

Bendros kryptys

— Tinklai, jungiantys nacionalinius ir regioninius mokslinių tyrimų infrastruktūrų finansuotojus bendro tarptautinės tyrėjų prieigos finansavimo tikslais;

— visos Europos, nacionalinių ir regioninių mokslinių tyrimų infrastruktūrų tinklai, kuriuose sprendžiami pasauliniai uždaviniai, susiję su prieigos suteikimu tyrėjams, taip pat mokslinių tyrimų infrastruktūros paslaugų derinimu ir tobulinimu.

3.2.3. Mokslinių tyrimų infrastruktūrų potencialas inovacijų srityje bei veikla inovacijų ir mokymo srityse

Siekiant skatinti inovacijas tiek pačiose mokslinių tyrimų infrastruktūrose, tiek pramonės šakose, bus skatinimas MTP ir pramonės bendradarbiavimas, kad būtų plėtojami Sąjungos pajėgumai ir pramoninio tiekimo aukštųjų technologijų, pavyzdžiui, mokslinės matavimo aparatūros, srityse paklausa. Be to, bus skatinamas mokslinių tyrimų infrastruktūrų, pavyzdžiui, eksperimentinių bandymų įrenginių ar mokslu grindžiamų centrų, naudojimas pramonės sektoriuje. Siekiant plėtoti ir panaudoti mokslinių tyrimų infrastruktūras prireiks atitinkamų jų valdytojų, tyrėjų, inžinierių, technikų, taip pat naudotojų įgūdžių. Šiuo tikslu Sąjungos finansavimu bus remiamas visai Europai svarbią mokslinių tyrimų infrastruktūrą valdančio ir ją eksploatuojančio personalo mokymas, objektų darbuotojų mainai bei keitimasis geriausia patirtimi ir pakankamų žmogiškųjų išteklių užtikrinimas pagrindinėse disciplinose, įskaitant specialiųjų mokymo programų rengimą. Bus skatinama sinergija su MSCV.

Bendros kryptys

— Mokslinių tyrimų infrastruktūrų integruoti tinklai, skirti bendrai technologinės plėtros ir priemonių strategijai ir (arba) veiksmų gairėms rengti ir įgyvendinti;

— visai Europai svarbią mokslinių tyrimų infrastruktūrą valdančio ir ją eksploatuojančio personalo mokymas.

3.2.4. Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros politikos ir tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas

Parama yra reikalinga tam, kad politikos formuotojai, finansavimo įstaigos ar patariamosios grupės, pvz., ESFRI, būtų susiderinę nuoseklios, tvarios ir ilgalaikės Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų strategijos kūrimo ir įgyvendinimo atžvilgiu.

Panašiai, sudarant sąlygas strateginiam tarptautiniam bendradarbiavimui sustiprės Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų tarptautinė pozicija: bus užtikrinta jos tinklaveika, sąveikumas ir pasiekiamumas pasaulyje.

Bendros kryptys

— Mokslinių tyrimų infrastruktūrų tyrimas, stebėsena ir vertinimas Sąjungos lygmeniu, taip pat politikos tyrimai, komunikacijos ir mokymo veiksmai, mokslinių tyrimų infrastruktūrų strateginio tarptautinio bendradarbiavimo veiksmai ir konkreti atitinkamų politikos ir patariamųjų organų veikla.

II VEIKLOS SRITIS

PASAULINIAI UŽDAVINIAI IR EUROPOS PRAMONĖS KONKURENCINGUMAS

Sąjunga susiduria su daug uždavinių, iš kurių kai kurie yra taip pat ir pasauliniai uždaviniai. Problemos yra didelės ir labai sudėtingos ir, siekiant rasti jų sprendimus, jas reikia spręsti kartu Sąjungos lygmeniu ir skirti tinkamų, reikiamai apmokytų ir kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių, tinkamų finansinių išteklių ir proporcingų pastangų. Būtent šioje sprendimų paieškos srityje Sąjunga privalo bendradarbiauti ir būti sumani, lanksti ir susivienijusi, siekdama naudos ir gerovės visiems mūsų piliečiams.

Didesnio poveikio galima pasiekti derinant veiksmus su kitomis pasaulio valstybėmis ir regionais vykdant tarptautinį bendradarbiavimą pagal Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m., DVT ir Paryžiaus susitarime nurodytas kryptis. Remiantis abipusės naudos principu, partneriai visame pasaulyje bus kviečiami prisijungti prie Sąjungos pastangų ir tapti neatsiejamais dalyviais MTI siekiant darnaus vystymosi srityje.

MTI yra pagrindiniai tvaraus ir įtraukaus augimo bei technologijų ir pramonės konkurencingumo varikliai. Tai padės rasti šiandienos problemų ir rytojaus problemų sprendimus siekiant neigiamą ir pavojingą tendenciją, pagal kurią šiuo metu ekonomikos vystymasis siejamas su didėjančiu gamtos išteklių naudojimu ir aštrėjančiais socialiniais iššūkiais, kuo greičiau pakeisti į priešingą. Tai iššūkius pavers naujomis verslo galimybėmis ir sparčia nauda visuomenei.

Sąjunga gaus naudos kaip žinių, technologijų ir pramonės šakų naudotoja ir kūrėja, parodydama, kaip gali veikti ir vystytis šiuolaikinė pramoninė, tvari, įtrauki, kūrybinga, atspari, atvira ir demokratinė visuomenė ir ekonomika. Bus skatinami ir palaikomi ryškėjantys ekonominiai, aplinkos ir socialiniai būsimos tvarios ekonomikos pavyzdžiai bet kurioje šių sričių: sveikata ir gerovė visiems; atsparios, kūrybingos ir įtraukios visuomenės; civilinės saugos sustiprintos visuomenės; prieinama švari energija ir judumas; suskaitmeninta ekonomika ir visuomenė; tarpdalykinė ir kūrybiška pramonė; su kosmosu susiję, jūrų ar sausumos sprendimai; gerai veikianti bioekonomika, įskaitant maisto ir mitybos sprendimus; ar tvarus gamtos išteklių naudojimas, aplinkos apsauga, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos. Šiais visais tvarios ekonomikos elementais bus kuriama gerovė Europoje ir siūlomos geresnės kokybės darbo vietos. Ypač svarbus bus pramonės pertvarkymas, taip pat novatoriškų pramonės vertės grandinių Sąjungoje plėtojimas.

Naujos technologijos daro poveikį faktiškai visoms politikos sritims. Kiekvienos atskiros technologijos atveju dažnai dera socialinės ir ekonominės galimybės, kaip antai, valdymo veiksmingumo, kokybės ir tobulinimo galimybės, bei poveikis užimtumo ir švietimo srityse, tačiau esama ir galimos rizikos, susijusios su saugumu, privatumu ir etika. Todėl technologijų politikos atveju reikia apsvarstyti visus interesus, įvairiems sektoriams bendradarbiauti tarpusavyje ir suformuluoti strategiją.

MTI pagal šią programos „Europos horizontas“ veiklos sritį suskirstyti į integruotas, kompleksines plačias veiklos grupes. Investicijos yra nukreiptos ne į sektorius, o siekiama mūsų visuomenės ir ekonomikos sisteminių pokyčių tvarumo linkme. Tokie pakeitimai bus pasiekti tik tuo atveju, jeigu visi privatieji ir viešieji subjektai kartu dalyvaus projektuojant ir bendrai kuriant MTI, suburiant galutinius naudotojus, mokslininkus, technologijos ekspertus, gamintojus, novatorius, įmones, pedagogus, politikos formuotojus, piliečius ir pilietinės visuomenės organizacijas. Todėl nė viena veiksmų grupė nėra skirta tik vienai veikėjų grupei, o kiekviena veikla bus vykdoma visų pirma įgyvendinant bendrus MTI projektus, atrinktus remiantis konkurencingais kvietimais teikti pasiūlymus.

Be to, kad bus sprendžiami pasauliniai uždaviniai, vykdant veiklą veiksmų grupėse taip pat bus plėtojamos ir taikomos bazinės didelio poveikio ir naujos technologijos, nepriklausomai nuo to, ar jos skaitmeninės ar neskaitmeninės, – tai yra bendros strategijos siekiant skatinti Sąjungos pirmavimą pramonės ir socialinėje srityse dalis. Kai tikslinga, tam bus naudojami Sąjungos kosmoso duomenys ir paslaugos. Visus technologinės parengties lygius iki 8 lygio aprėps ši programos „Europos horizontas“ veiklos sritis nedarant poveikio Sąjungos konkurencijos teisei.

Veiksmais bus kuriamos naujos žinios, plėtojami technologiniai ir netechnologiniai sprendimai, technologijos perkeliamos iš laboratorijų į rinką, kuriamos taikomosios programos, įskaitant bandomąsias linijas ir parodomuosius pavyzdžius, taip pat veiksmai apims priemones, kuriomis skatinamas panaudojimas rinkoje ir didinami privačiojo sektoriaus įsipareigojimai dėl standartizavimo Sąjungoje ir standartizavimo paskatos. Reikia sutelkti Europos tyrėjų ir pramonės subjektų kritinę masę, kad pasitelkiant technologijas būtų sukurtos pasaulyje pirmaujančios ekosistemos, apimančios pažangiausių technologijų infrastruktūrą, pavyzdžiui, bandymo tikslais. Bus užtikrinama kuo didesnė sinergija su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis ir EITI, taip pat su kitomis programomis.

Veiksmų grupės paskatins greitą pirmų tokio pobūdžio inovacijų Sąjungos diegimą vykdant įvairiausių rūšių įterptinę veiklą, įskaitant komunikaciją, sklaidą, išnaudojimą ir standartizavimą, taip pat netechnologinių inovacijų ir novatoriškų paslaugų teikimo mechanizmų rėmimą, padedantį sukurti inovacijoms palankias visuomenines, reguliavimo ir rinkos sąlygas, pvz., inovacijų sandorius. Bus sudarytos novatoriškų sprendimų, surastų vykdant MTI veiksmus, projektų grandinės, skirtos viešojo ir privačiojo sektorių investuotojams, taip pat kitoms svarbioms Sąjungos ir nacionalinėms ar regioninėms programoms. Šioje perspektyvoje bus plėtojama sinergija su programos „Europos horizontas“ III veiklos sritimi.

Lyčių lygybė yra itin svarbus veiksnys siekiant tvaraus ekonomikos augimo. Todėl yra svarbu integruoti lyčių aspektą sprendžiant visus pasaulinius uždavinius.

1. VEIKSMŲ GRUPĖ „SVEIKATA“

1.1. Loginis pagrindas

Europos socialinių teisių ramsčiu užtikrinama, kad visi turėtų teisę laiku gauti įperkamą, profilaktinę ir gydomąją sveikatos priežiūrą, kuri būtų saugi ir kokybiška. Tai pabrėžia Sąjungos įsipareigojimą, susijusį su DVT, visoms amžiaus grupėms užtikrinti visiems prieinamą sveikatos priežiūrą nė vieno nepaliekant nuošalyje ir išvengiant mirčių, kurių galima išvengti.

Sveika populiacija yra labai svarbi stabiliai, tvariai ir įtraukiai visuomenei, o laimėjimai sveikatos srityje yra itin svarbūs mažinant skurdą, sprendžiant su senėjančia Europos visuomene susijusias problemas, skatinant socialinę pažangą ir klestėjimą bei didinant ekonomikos augimą. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (toliau – EBPO) duomenimis, 10 % pailgėjusi tikėtina gyvenimo trukmė yra siejama su metiniu 0,3–0,4 % ekonomikos augimu. Nuo Sąjungos įsteigimo, pasiekus milžiniškų laimėjimų jos žmonių gyvenimo kokybės, aplinkos, švietimo, sveikatos priežiūros ir slaugos srityse, Sąjungos piliečių vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė pailgėjo 12 metų. 2015 m. vidutinė tikėtina gyvenimo trukmė nuo gimimo Sąjungoje buvo 80,6 metų, o visame pasaulyje – 71,4 metų. Pastaraisiais metais Sąjungoje ji kasmet pailgėdavo vidutiniškai 3 mėnesiais. Socialinio pobūdžio ir su lytimi susiję gyvenimo trukmės skirtumai gali būti pastebimi tarp konkrečių grupių ir Europos šalių.

MTI sveikatos priežiūros srityje atliko svarbų vaidmenį ne tik šiuo požiūriu, bet ir didinant našumą ir gerinant kokybę sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriuje. Tačiau Sąjunga ir toliau susiduria su naujomis, neseniai iškilusiomis ar įsisenėjusiomis problemomis, kurios kelia grėsmę jos piliečiams ir visuomenės sveikatai, jos sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų tvarumui ir sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriaus konkurencingumui. Pagrindiniai Sąjungos sveikatos priežiūros srities iššūkiai, be kita ko, yra: sveikatos priežiūros ir slaugos prieinamumo ir įperkamumo nelygybė; efektyvaus sveikatinimo ir ligų prevencijos trūkumas; sergamumo neužkrečiamosiomis ligomis didėjimas; padidėjęs vėžinių susirgimų atvejų skaičius; sergamumo psichikos ligomis didėjimas; plintantis atsparumas antimikrobiniams vaistams ir infekcinių ligų epidemijų atsiradimas; padidėjusi aplinkos tarša; išliekantys sveikatos netolygumai tarp šalių ir jų viduje, darantys neproporcingą poveikį palankių sąlygų neturintiems ar pažeidžiamame gyvenimo etape esantiems asmenims; rizikos sveikatai, įskaitant su skurdu susijusius aspektus, nustatymas, supratimas, kontrolė, prevencija ir mažinimas sparčiai kintančioje visuomeninėje, miesto, kaimo ir gamtinėje aplinkoje; demografiniai pokyčiai, įskaitant su senėjimu susijusius klausimus, ir didėjančios Europos sveikatos priežiūros sistemų sąnaudos; bei didėjantis spaudimas Europos sveikatos priežiūros ir slaugos sektoriui išlikti konkurencingam besivystančių pasaulinių rinkos dalyvių atžvilgiu sveikatos priežiūros inovacijų srityje ir tokias inovacijas kuriant. Be to, dėl abejonių dėl skiepijimosi gali sumažėti imunizacijos aprėptis kai kuriose gyventojų grupėse.

Šie sveikatos srities iššūkiai yra sudėtingi, tarpusavyje susiję ir pasaulinio pobūdžio, todėl jų imtis reikia bendradarbiaujant daugiadalykiu, techniniu ir netechniniu, įvairių sektorių ir tarptautiniu mastu. MTI veikla bus sukurti glaudūs ryšiai tarp fundamentinių, transliacinių (angl. translational), klinikinių, epidemiologinių, etinių, aplinkos ir socioekonominių mokslinių tyrimų, taip pat su norminiais mokslais. Bus vykdoma veikla srityse, kuriose nėra patenkinti klinikiniai poreikiai retųjų ir sunkiai gydomų ligų atvejais (be kita ko, vėžiniai susirgimai, kaip antai vaikų ir plaučių vėžys). Vykdant šią veiklą bus pasitelkti akademinės bendruomenės, specialistų, reguliavimo įstaigų ir pramonės sektoriaus įgūdžiai ir bus skatinamas jų bendradarbiavimas su sveikatos ir socialinėmis tarnybomis, pacientais, politikos formuotojais ir piliečiais, siekiant daryti sverto poveikį viešajam finansavimui ir siekiant užtikrinti rezultatų panaudojimą klinikinėje praktikoje bei sveikatos priežiūros sistemose, atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją, susijusią su jų sveikatos sistemų organizavimu ir finansavimu. Bus visapusiškai pasinaudota mažai tirtų genomikos ir kitų įvairių „-omikos“ sričių moksliniais tyrimais, taip pat laipsnišku individualizuotosios medicinos metodų, aktualių gydant įvairias neužkrečiamąsias ligas, diegimu, bei skaitmeninimu sveikatos priežiūros ir slaugos srityje.

MTI bus skatinamas strateginis bendradarbiavimas Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis, siekiant sutelkti ekspertines žinias, pajėgumus ir išteklius, kurių reikia norint pasiekti aprėptį, spartą ir masto ekonomiją, taip pat pasinaudoti sinergija, išvengti pastangų dubliavimo ir dalytis numatoma nauda ir susijusia finansine rizika. Turi būti skatinama MTI sveikatos srityje programos „Europos horizontas“ sinergija, visų pirma su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/522 (2) nustatyta programa „ES – sveikatos labui“.

Skaitmeniniai sprendimai sveikatos priežiūros srityje suteikė daug galimybių spręsti slaugos paslaugų problemas ir kitas kylančias senėjančios visuomenės problemas. Turėtų būti visapusiškai pasinaudota galimybėmis, kurias gali suteikti skaitmeninimas sveikatos priežiūros ir slaugos srityje, nesukeliant pavojaus teisei į privatumą ir duomenų apsaugą. Buvo sukurti skaitmeniniai įtaisai ir programinė įranga, skirti diagnostikai, gydymui ir tam, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos pacientams patiems valdyti savo ligas, įskaitant lėtines ligas. Skaitmeninės technologijos taip pat vis dažniau naudojamos rengimo ir švietimo medicinos srityje tikslais ir siekiant sudaryti sąlygas pacientams ir kitiems sveikatos priežiūros paslaugų vartotojams turėti prieigą prie sveikatos informacijos, galėti ja dalytis ir ją kurti.

Vykdant šios veiksmų grupės MTI veiklą bus sukurta žinių bazė, bus naudojamasi esamomis žiniomis ir technologijomis, bus konsoliduojami ir kuriami MTI pajėgumai ir plėtojami sprendimai, kurių reikia efektyvesniam sveikatinimui, integruotai ligų profilaktikai, integruotam jų diagnozavimui, stebėsenai, gydymui, reabilitacijai ir išgydymui bei ilgalaikei ir palaikomajai slaugai. Remiantis mokslinių tyrimų rezultatais bus parengtos rekomendacijos dėl veiksmų ir pateiktos atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Pagerėjus su sveikata susijusiems rezultatams savo ruožtu padidės gerovė ir pailgės tikėtina gyvenimo trukmė, padaugės gyvenančiųjų sveikai ir aktyviai, pagerės gyvenimo kokybė ir našumas, pailgės gyvenimo esant sveikam trukmė, o sveikatos priežiūros ir slaugos sistemos taps tvaresnės. Laikantis Reglamento (ES) 2021/695 18 ir 19 straipsnių ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, ypatingas dėmesys bus skiriamas etikos, žmogaus orumo apsaugos, lyties ir etniniams aspektams ir palankių sąlygų neturinčių ir pažeidžiamų asmenų poreikiams.

Sprendžiant pagrindinius sveikatos srities uždavinius bus padedama įgyvendinti Sąjungos įsipareigojimą dėl Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir jos įsipareigojimus, susijusius su kitomis JT organizacijomis ir tarptautinėmis iniciatyvomis, įskaitant Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) visuotines strategijas ir veiksmų planus. Sprendžiant tokius uždavinius bus padedama įgyvendinti Sąjungos politikos tikslus ir strategijas, visų pirma Europos socialinių teisių ramstį, Sąjungos bendrąją skaitmeninę rinką, Sąjungos tarpvalstybine sveikatos priežiūrą, Bendros sveikatos koncepcija grindžiamą Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų planą, taip pat atitinkamus Sąjungos reguliavimo dokumentus.

Veikla tiesiogiai padės įgyvendinti toliau nurodytus DVT, visų pirma: 3-ąjį DVT – sveika gyvensena ir gerovė; 13-ąjį DVT – veiksmai klimato kaitos srityje.

1.2. Intervencinės sritys

1.2.1. Sveikata visą gyvenimą

Pažeidžiamame gyvenimo etape (perinatalinis laikotarpis, gimimas, kūdikystė, vaikystė, paauglystė, nėštumas, branda ir vėlyvasis suaugusiojo amžius) esantys asmenys, įskaitant neįgaliuosius ar traumas patyrusius asmenis, turi specialių sveikatos poreikių, kuriems reikia geresnio supratimo ir specialiai pritaikytų sprendimų, atsižvelgiant į lyties ir etikos aspektus. Tai sudarytų sąlygas mažinti susijusius sveikatos netolygumus ir gerinti su sveikata susijusius rezultatus sudarant palankesnes sąlygas aktyviam ir sveikam senėjimui visą gyvenimą, be kita ko, sveikai pradėjus gyvenimą ir laikantis sveikos mitybos visą gyvenimą, o tai sumažintų psichikos ir fizinių ligų atsiradimo riziką vėlesniame amžiuje. Vykdant prevenciją ir komunikaciją bus atsižvelgiama į konkrečios auditorijos ypatumus.

Bendros kryptys

— Ankstyvojo vystymosi ir senėjimo proceso viso gyvenimo metu supratimas;

— prenatalinė, naujagimių, motinos, tėvo, kūdikio ir vaiko sveikata, taip pat tėvų, šeimos ir pedagogų vaidmuo;

— paauglių sveikatos poreikiai, įskaitant veiksnius, turinčius įtakos psichikos sveikatai;

— negalios ir traumų poveikis sveikatai;

— moksliniai tyrimai siekiant planuoti, įgyvendinti ir stebėti reabilitaciją viso gyvenimo metu, visų pirma ankstyvosios individualios reabilitacijos programą (AIRP), skirtą nuo negalią sukeliančių patologijų kenčiantiems vaikams;

— sveikas senėjimas, nepriklausomas ir aktyvus gyvenimas, įskaitant vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų dalyvavimą visuomenės gyvenime;

— švietimas ir raštingumas, įskaitant skaitmeninį, sveikatos srityje.

1.2.2. Aplinkos ir socialiniai sveikatą lemiantys veiksniai

Geriau supratus sveikatos ir rizikos veiksnius, kuriuos lemia socialinė, kultūrinė, ekonominė ir fizinė aplinka žmonių kasdieniame gyvenime ir darbovietėje, įskaitant skaitmeninimo, žmonių judumo (pavyzdžiui, migracijos ir kelionių), taršos, mitybos, klimato kaitos ir kitų aplinkos aspektų poveikį sveikatai, bus galima lengviau nustatyti ir mažinti sveikatai kylančią riziką ir grėsmes bei užkirsti joms kelią; mažinti mirties ir ligų dėl cheminių medžiagų ir aplinkos taršos poveikio atvejų skaičių; remti saugią, aplinkai palankią, sveiką, atsparią ir tvarią gyvenimo ir darbo aplinką; skatinti sveiką gyvenseną ir sveikus vartojimo įpročius; kurti teisingą, įtraukią ir patikimą visuomenę. Šis supratimas taip pat bus grindžiamas gyventojų kohortiniais tyrimais, žmogaus biologine stebėsena ir epidemiologiniais tyrimais.

Bendros kryptys

— Cheminių medžiagų, teršalų patalpose ir lauke bei kitų streso veiksnių, susijusių su klimato kaita, darbo vieta, gyvensena ar aplinka, pavojaus, poveikio ir pasekmių sveikatai ir kelių stresą sukeliančių veiksnių bendro poveikio vertinimo technologijos ir metodikos;

— aplinkos, profesiniai, socioekonominiai, kultūriniai, genetiniai ir elgesio veiksniai, darantys poveikį žmonių fizinei ir psichikos sveikatai bei gerovei, taip pat jų tarpusavio ryšiams, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems ir nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms, su amžiumi ir lytimi susijusiems klausimams, kai aktualu, ir įskaitant pastatų projektavimo, gaminių dizaino ir paslaugų koncepcijos poveikį sveikatai;

— rizikos vertinimas, valdymas ir komunikacija, taikant tarpdalykinius požiūrius, kai aktualu, ir patobulintas priemones, skirtas įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti, įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas ir jų pakaitalus;

— pajėgumai ir infrastruktūra, skirti duomenims apie visus sveikatą lemiančius veiksnius, įskaitant poveikį žmogui, saugiai rinkti, dalytis jais, juos naudoti, pakartotinai naudoti ir sujungti bei užtikrinti jų susiejimo su aplinkos parametrų, gyvensenos, sveikatos būklės ir ligų duomenų bazėmis Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis;

— sveikatinimas ir pirminės profilaktikos intervencinės priemonės, įskaitant profesinius aspektus.

1.2.3. Neužkrečiamosios ir retosios ligos

Neužkrečiamosios ligos, įskaitant vėžį ir retąsias ligas, yra didelė sveikatos ir visuomeninė problema, todėl reikia geresnio jų supratimo ir taksonomijos, taip pat efektyvesnių jų profilaktikos, diagnozavimo, stebėsenos, gydymo, reabilitacijos ir išgydymo metodų, įskaitant individualizuotosios medicinos (taip pat vadinamos tiksliąja medicina) metodus, taip pat polimorbidiškumo supratimo.

Bendros kryptys

— Mechanizmų, kurie nulemia neužkrečiamųjų ligų, įskaitant širdies ir kraujagyslių ligas, vystymąsi, supratimas;

— ilgalaikiai gyventojų tyrimai siekiant padėti suprasti sveikatos ir ligų parametrus bei padėti atlikti gyventojų stratifikaciją siekiant prisidėti prie prevencinės medicinos plėtojimo;

— diagnostinės priemonės ir būdai siekiant anksčiau ir tiksliau nustatyti diagnozę bei pacientui laiku pritaikyti gydymą, kad būtų sudarytos sąlygos ligai lėčiau progresuoti arba ligos regresijai;

— profilaktikos ir patikrinimo programos laikantis PSO, JT ir Sąjungos rekomendacijų arba jas viršijant;

— integruoti sprendimai, skirti savistabai, sveikatinimui, ligų profilaktikai, lėtinių ligų ir polimorbidiškumo, įskaitant neurodegeneracines bei širdies ir kraujagyslių ligas, valdymas;

— gydymas, išgydymas ar kitos terapinės intervencijos, įskaitant farmakologinį ir nefarmakologinį gydymą;

— palaikomoji slauga;

— sritys, kuriose klinikinis poreikis nėra iš esmės patenkintas, pavyzdžiui, retosios ligos, įskaitant pediatrinius vėžinius susirgimus;

— intervencinių priemonių ir sprendimų lyginamojo efektyvumo vertinimas, be kita ko, remiantis realiaisiais duomenimis (angl. real-world data);

— su įgyvendinimu susiję moksliniai tyrimai siekiant didinti intervencines priemones sveikatos srityje ir remti jų panaudojimą sveikatos politikoje ir sistemose;

— mokslinių tyrimų plėtojimas ir informacijos, slaugos ir gydymo, įskaitant individualizuotąją mediciną, gerinimas retųjų ligų atžvilgiu.

1.2.4. Infekcinės ligos, įskaitant su skurdu susijusias ligas ir apleistas ligas

Apsaugoti žmones nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai yra itin svarbus visuomenės ir visuotinės sveikatos srities uždavinys, kuriam spręsti reikia efektyvaus tarptautinio bendradarbiavimo Sąjungos ir pasaulio mastu. Veikla apims infekcinių ligų, įskaitant su skurdu susijusias ligas ir apleistas ligas, supratimą, profilaktiką, pasirengimą joms, ankstyvąjį nustatymą, remiantis moksliniais tyrimais parengtą reagavimą į jų protrūkius, gydymą ir išgydymą, taip pat antimikrobinio atsparumo problemos sprendimą vadovaujantis Bendros sveikatos koncepcija grindžiamu Europos veiksmų planu.

Bendros kryptys

— Su infekcija susijusių mechanizmų supratimas;

— infekcinių ligų, įskaitant gyvūnų žmonėms perduodamas ligas (zoonozę) ar ligas, perduodamas žmonėms iš kitų aplinkos dalių (vandens, dirvožemio, augalų, maisto produktų), atsiradimo ar pakartotino atsiradimo ir paplitimo veiksniai, taip pat klimato kaitos ir ekosistemų raidos poveikis infekcinių ligų dinamikai;

— infekcinių ligų, su sveikatos priežiūra ir slauga susijusių infekcijų ir su aplinka susijusių veiksnių prognozė, ankstyvas ir greitas nustatymas, kontrolė ir stebėjimas;

— kova su antimikrobiniu atsparumu, įskaitant epidemiologiją, profilaktiką ir diagnozavimą, taip pat naujų antimikrobinių medžiagų ir vakcinų kūrimas;

— infekcinių ligų, įskaitant sergamumą gretutinėmis ligomis ir susijusias infekcijas, vakcinos, įskaitant vakcinų platformų technologijas, diagnostika, gydymas ir išgydymas;

— mažos skiepijimosi aprėpties klausimo sprendimas, abejonių dėl skiepijimosi supratimas ir pasitikėjimo skiepijimusi didinimas;

— efektyvus pasirengimas sveikatos krizėms, reagavimo ir padėties atkūrimo priemonės ir strategijos, kurias įgyvendinant dalyvauja bendruomenės, bei jų koordinavimas regionų, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis;

— medicininių intervencinių priemonių įgyvendinimo ir panaudojimo klinikinėje praktikoje ir sveikatos priežiūros sistemoje kliūtys;

— tarpvalstybiniai infekcinių ligų aspektai ir specifiniai iššūkiai mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse, kaip antai AIDS, tuberkuliozė ir tropinės ligos, įskaitant maliariją, tačiau taip pat iššūkiai, susiję su migracijos srautais, ir, apskritai, iššūkiai, susiję su padidėjusiu žmonių judumu.

1.2.5. Sveikatos priežiūrai ir slaugai skirtos priemonės, technologijos ir skaitmeniniai sprendimai, įskaitant individualizuotąją mediciną

Sveikatos technologijos ir priemonės yra labai svarbios visuomenės sveikatai; jomis reikšmingai prisidėta prie svarbių laimėjimų, pasiektų gyvenimo kokybės, žmonių sveikatos priežiūros ir slaugos srityse Sąjungoje. Pagrindinis strateginis uždavinys yra sukurti, išplėtoti, pateikti, įgyvendinti ir įvertinti tinkamas, patikimas, saugias, patogias naudoti ir ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūrai ir slaugai skirtas priemones ir technologijas, tinkamai atsižvelgiant į neįgaliųjų ir senėjančios visuomenės poreikius. Tos priemonės ir technologijos apima bazines didelio poveikio technologijas nuo naujų biologinių medžiagų iki biotechnologijų, taip pat pavienių ląstelių metodus, įvairias „-omikas“, sistemų medicinos metodus, dirbtinį intelektą (toliau – DI) ir kitas skaitmenines technologijas, kurios yra gerokai tobulesnės nei esamos technologijos ir kuriomis skatinama konkurencinga ir tvari su sveikatos priežiūra susijusi pramonė, kurioje kuriamos itin vertingos darbo vietos. Europos su sveikatos priežiūra susijusi pramonė yra vienas iš svarbiausių ekonomikos sektorių Sąjungoje, kuriam tenka 3 % bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) ir kuriame dirba 1,5 mln. žmonių. Atitinkami suinteresuotieji subjektai turi būti įtraukti kuo anksčiau, taip pat bus atsižvelgta į netechnologinį aspektą, siekiant užtikrinti naujų technologijų, metodikų ir priemonių priimtinumą. Šie suinteresuotieji subjektai apima piliečius, neoficialius sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir sveikatos priežiūros specialistus.

Bendros kryptys

— Priemonės ir technologijos, taikomos visame sveikatos paslaugų spektre ir visų atitinkamų medicininių indikacijų, įskaitant bet kokį funkcinį sutrikimą, atžvilgiu;

— integruotos priemonės, technologijos, medicinos prietaisai, medicininė vizualizacija, biotechnologijos, nanomedicina ir pažangiosios terapijos (įskaitant ląstelių ir genų terapiją), taip pat skaitmeniniai sprendimai, skirti žmonių sveikatos priežiūrai ir slaugai, įskaitant DI, mobiliuosius sprendimus ir nuotolinę sveikatos priežiūrą, kartu sprendžiant, kai aktualu, gamybos išlaidų veiksmingumo klausimus pradiniame etape siekiant, kad būtų optimizuotas industrializavimo etapas ir kad inovacijos potencialas taptų įperkamu medicinos gaminiu;

— sveikatos priežiūros ir slaugos technologijų ir priemonių bandymas realiomis sąlygomis, įskaitant klinikinius bandymus ir įgyvendinimo mokslinius tyrimus, įskaitant individualizuotąja medicina grindžiamą diagnostiką, didelio masto diegimas, optimizavimas ir inovacinių sprendimų viešieji pirkimai;

— novatoriški procesai ir paslaugos, skirti sveikatos priežiūros ir slaugos priemonėms ir technologijoms kurti, gaminti ir greitai pateikti;

— sveikatos priežiūros ir slaugos priemonių ir technologijų saugumas, veiksmingumas, ekonominis efektyvumas, sąveikumas ir kokybė, taip pat jų etinis, teisinis ir socialinis poveikis, įskaitant socialinio priimtinumo klausimus;

— norminis mokslas ir standartai, skirti sveikatos priežiūros ir slaugos technologijoms ir priemonėms;

— sveikatos duomenų tvarkymas, įskaitant duomenų sąveikumą, integravimą, analizės ir vizualizavimo metodus, sprendimų priėmimo procesus, kuris būtų grindžiamas DI, duomenų gavyba, didžiųjų duomenų technologijomis, bioinformatika ir NK technologijomis, siekiant skatinti individualizuotąją mediciną, įskaitant profilaktiką, ir optimizuoti sveikatos raidą.

1.2.6. Sveikatos priežiūros sistemos

Sveikatos sistemos yra itin svarbi Sąjungos socialinių sistemų dalis – 2017 m. sveikatos priežiūros ir socialinio darbo sektoriuje dirbo 24 mln. žmonių. Pagrindinis valstybių narių prioritetas – padaryti sveikatos sistemas saugias, apsaugotas, prieinamas visiems, integruotas, ekonomiškai efektyvias, atsparias, tvarias ir patikimas, laiku teikiančias reikiamas paslaugas, taip pat mažinti netolygumus, be kita ko, išnaudojant duomenimis pagrįstų bei skaitmeninių inovacijų potencialą remiantis atvira ir saugia Europos duomenų infrastruktūra siekti geresnės sveikatos ir į žmogų orientuotos priežiūros. Naujos galimybės, kaip antai 5G sistemų diegimas, „skaitmeninių dvynių“ koncepcija ir daiktų internetas, padės paskatinti sveikatos priežiūros ir slaugos srities skaitmeninę transformaciją.

Bendros kryptys

— Žinių bazės, skirtos reformoms Europos ir kitų šalių sveikatos priežiūros sistemose ir politikoje, rėmimas;

— nauji sveikatos priežiūros ir slaugos modeliai ir metodai, įskaitant individualizuotosios medicinos metodus, valdymą ir organizacinius aspektus, ir galimybės juos perduoti iš vienos šalies ar regiono kitai šaliai ar kitam regionui arba pritaikyti;

— sveikatos technologijų vertinimo tobulinimas;

— sveikatos netolygumo raida ir efektyvus politinis atsakas;

— būsima sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėga ir jos poreikiai, įskaitant skaitmeninius įgūdžius;

— laiku teikiamos, techniniu ir turinio požiūriu patikimos ir saugios informacijos apie sveikatą ir sveikatos duomenų, įskaitant elektronines ligos istorijas, naudojimo ar pakartotinio naudojimo tobulinimas skiriant deramą dėmesį duomenų apsaugai, įskaitant netinkamą informacijos apie asmens gyvenseną ir sveikatą naudojimą, saugumui, prieinamumui, sąveikumui, standartams, palyginamumui ir vientisumui;

— sveikatos sistemų atsparumas mažinant krizių poveikį ir siekiant pritaikyti ardomąsias inovacijas;

— sprendimai, skirti piliečių ir pacientų įgalėjimui, savistabai ir ryšiams su sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų specialistais, siekiant labiau integruotos priežiūros ir į naudotoją orientuoto požiūrio, kartu atsižvelgiant į vienodas prieigos galimybes;

— duomenys, informacija, žinios ir geriausios patirties pavyzdžiai, gauti atlikus sveikatos sistemų mokslinius tyrimus Sąjungos lygmeniu ir pasaulio mastu, remiantis esamomis žiniomis ir duomenų bazėmis.

2. VEIKSMŲ GRUPĖ „KULTŪRA, KŪRYBIŠKUMAS IR ĮTRAUKI VISUOMENĖ“

2.1. Loginis pagrindas

Sąjunga remia unikalų būdą ekonomikos augimą derinti su DVT ir socialine politika, aukštu socialinės įtraukties lygiu bei bendromis vertybėmis, kurios apima demokratiją, žmogaus teises, lyčių lygybę ir turtingą įvairovę. Šis modelis nuolat plėtojamas, o jį taikant reikia reaguoti į iššūkius, susijusius, be kita ko, su globalizacija, technologiniais pokyčiais ir besiformuojančia nelygybe.

Sąjunga privalo skatinti įtraukaus ir tvaraus augimo modelį, kartu pasinaudodama technologinės pažangos teikiama nauda, didindama pasitikėjimą demokratinio valdymo inovacijomis ir jas skatindama, remdama švietimą, kovodama su nelygybe, nedarbu, marginalizavimu, diskriminacija ir radikalėjimu, užtikrindama žmogaus teises, puoselėdama kultūrinę įvairovę ir Europos kultūros paveldą bei įgalindama piliečius pasitelkus socialines inovacijas. Migracijos valdymas ir migrantų integracija ir toliau bus prioritetiniai klausimai. MTI vaidmuo socialinių ir humanitarinių mokslų bei menų srityje, taip pat kultūros ir kūrybos sektoriuose yra labai svarbus sprendžiant šiuos uždavinius ir įgyvendinant Sąjungos tikslus. Į visas šios veiksmų grupės intervencines sritis įtraukti visų pirma SHM aspektai.

Atsižvelgiant į problemų mastą, sudėtingumą bei su santykiais tarp įvairių kartų susijusį ir tarptautinį pobūdį, Sąjungai reikia imtis daugialypių veiksmų. Tokius svarbius socialinius, politinius, kultūrinius ir ekonominius klausimus sprendžiant tik nacionaliniu lygmeniu galėtų kilti pavojus, kad ištekliai būtų naudojami neefektyviai ir būtų taikomi nevienalyčiai metodai ir skirtingi žinių ir pajėgumų standartai.

MTI veikla, vykdoma įgyvendinant šią veiksmų grupę, bus apskritai derinama su Sąjungos prioritetais, susijusiais su demokratiniais pokyčiais; darbo vietų kūrimu, ekonomikos augimu ir investicijomis; teisingumu ir pagrindinėmis teisėmis; migracija; glaudesne ir teisingesne ekonomine ir pinigų sąjunga; bendrąja skaitmenine rinka. Tai atitiks Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant socialinės Europos ir Sąjungos, kuri saugo kultūros paveldą ir skatina kultūros įvairovę. Taip pat bus remiamas Europos socialinių teisių ramstis ir Pasaulinis susitarimas dėl saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos. Bus pasinaudojama sinergija su Teisingumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/693 (3), bei Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/692 (4), kuriomis remiama veikla teisės kreiptis į teismą, aukų teisių, lyčių lygybės, nediskriminavimo, duomenų apsaugos ir Europos pilietiškumo skatinimo srityse, taip pat su programa „Kūrybiška Europa“, Skaitmeninės Europos programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694 (5), programomis „Erasmus“ ir „Erasmus+“, taip pat ESF+.

Veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus DVT, visų pirma: 1-ąjį DVT – jokio skurdo; 3-ąjį DVT – sveika gyvensena ir gerovė; 4-ąjį DVT – kokybiškas švietimas: 5-ąjį DVT – lyčių lygybė; 8-ąjį DVT – deramas darbas ir ekonomikos augimas; 9-ąjį DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; 10-ąjį DVT – mažinti nelygybę; 11-ąjį DVT – darnūs miestai ir bendruomenės; 16-ąjį DVT – taika, teisingumas ir stiprios institucijos.

2.2. Intervencinės sritys

2.2.1. Demokratija ir valdymas

Pasitikėjimas demokratija ir įsteigtomis politinėmis institucijomis, regis, mažėja. Nusivylimą politika vis labiau rodo su sistema kovojančių populistinių partijų veikla ir atgimstantis natyvizmas. Padėtį dar labiau apsunkina, be kita ko, socioekonominė nelygybė, dideli migracijos srautai ir saugumo problemos. Siekiant spręsti esamus ir būsimus uždavinius, reikia naujo požiūrio į tai, kaip demokratinės institucijos visais lygmenimis privalo prisitaikyti didesnės įvairovės, pasaulinės ekonominės konkurencijos, sparčios technologinės pažangos ir skaitmeninimo kontekste – čia itin svarbi piliečių patirtis, susijusi su demokratiniais diskursais, praktika ir institucijomis.

Bendros kryptys

— Demokratijų istorija, raida ir veiksmingumas įvairiais lygmenimis ir įvairiomis formomis; politikai tenkantis demokratinio pilietiškumo kertinio akmens vaidmuo švietimo, kultūros ir jaunimo srityse;

— socialinio kapitalo ir kultūros prieinamumo vaidmuo stiprinant demokratinį dialogą, piliečių dalyvavimą bei atviras ir pasitikinčias visuomenes;

— novatoriški ir atsakingi metodai siekiant remti demokratinio valdymo skaidrumą, prieinamumą, sugebėjimą reaguoti, atskaitingumą, patikimumą, atsparumą, efektyvumą ir legitimumą visapusiškai gerbiant pagrindines teises, žmogaus teises ir laikantis teisinės valstybės principo;

— strategijos, kuriomis siekiama spręsti populizmo, rasizmo, poliarizacijos, korupcijos, ekstremizmo, radikalėjimo, terorizmo problemas bei įgalinti ir įtraukti piliečius;

— socialinės, ekonominės ir politinės įtraukties, taip pat tarpkultūrinės dinamikos Europoje ir už jos ribų analizė ir plėtojimas;

— geresnis žurnalistikos standartų ir naudotojų sukurto turinio vaidmens suvokimas itin susietoje visuomenėje ir kovos su dezinformacija priemonių kūrimas;

— daugiakultūrių, įskaitant dvasines, tapatybių vaidmuo, kiek tai susiję su demokratija, pilietiškumu ir dalyvavimu politikoje, taip pat pagrindinėmis Sąjungos vertybėmis, kaip antai pagarba, tolerancija, lyčių lygybė, bendradarbiavimas ir dialogas;

— parama moksliniams tyrimams siekiant suprasti tapatybės ir priklausymo jausmą įvairiose bendruomenėse, regionuose ir tautose;

— technologinės ir mokslo pažangos, įskaitant didžiuosius duomenis, internetinius socialinius tinklus ir DI, poveikis demokratijai, privatumui ir žodžio laisvei;

— patariamoji, dalyvaujamoji ir tiesioginė demokratija ir valdymas, taip pat aktyvus ir įtraukus pilietiškumas, įskaitant skaitmeninį aspektą;

— ekonominės ir socialinės nelygybės poveikis dalyvavimui politikoje ir demokratiniam valdymui, taip pat moksliniai tyrimai siekiant nustatyti, kokiu mastu tai gali prisidėti prie nelygybės panaikinimo ir kovos su visų rūšių diskriminacija, įskaitant diskriminaciją lyties pagrindu, vedančių prie atsparesnės demokratijos;

— nusikalstamumo, dogmatizmo ir radikalėjimo žmogiškasis, socialinis ir politinis aspektai, kiek tai susiję su asmenimis, kurie dalyvauja ar gali dalyvauti tokioje veikloje, bei asmenimis, kuriems dėl to daromas ar gali būti daromas poveikis;

— kova su dezinformacija, melagingomis naujienomis ir neapykantą kurstančia kalba, taip pat šių reiškinių poveikis formuojant viešąją erdvę;

— Sąjunga kaip tarptautinė ir regioninė veikėja daugiašalio valdymo srityje, įskaitant naujus požiūrius į mokslo diplomatiją;

— teisingumo sistemų efektyvumas ir geresnės galimybės įgyvendinti teisę kreiptis į teismą remiantis teismo nepriklausomumu ir principais bei pagarba žmogaus teisėms, taikant teisingus, veiksmingus ir skaidrius procesinius metodus civilinėse ir baudžiamosiose bylose.

2.2.2. Kultūra, kultūros paveldas ir kūrybiškumas

Europos kultūros ir kūrybos sektoriai tiesia tiltus tarp menų, kultūros, dvasinių įsitikinimų bei patirčių ir kultūros paveldo, verslo ir technologijų. Be to, kultūros ir kūrybos pramonė atlieka labai svarbų vaidmenį Europos reindustrializacijoje, skatina augimą ir užima strateginę padėtį siekiant inicijuoti naujovių sklaidą kituose, pavyzdžiui, turizmo, mažmeninės prekybos, žiniasklaidos ir skaitmeninių technologijų bei inžinerijos, pramonės sektoriuose. Kultūros paveldas yra neatsiejama kultūros ir kūrybos sektorių dalis ir mūsų gyvenimo pagrindas, reikšmingas bendruomenėms, grupėms ir visuomenėms, suteikiantis priklausymo jausmą. Tai – tiltas, jungiantis mūsų visuomenių praeitį ir ateitį. Geresnis mūsų kultūros paveldo supratimas, taip pat geresnis supratimas, kaip jis suvokiamas ir interpretuojamas, yra itin svarbus siekiant sukurti įtraukią visuomenę Europoje ir visame pasaulyje. Jis taip pat yra Europos, nacionalinės, regioninės ir vietos ekonomikos varomoji jėga ir galingas kultūros ir kūrybos pramonės įkvėpimo šaltinis. Viso mūsų kultūros paveldo potencialo prieinamumas, išsaugojimas, apsaugojimas, atkūrimas, interpretavimas ir panaudojimas yra itin svarbūs uždaviniai dabar ir būsimoms kartoms. Kultūros paveldas, materialusis ir nematerialusis, yra pagrindinis informacijos ir įkvėpimo šaltinis menų, tradicinių amatų, kultūros, kūrybos ir verslo sektoriams, kurie yra tvaraus ekonomikos augimo, naujų darbo vietų kūrimo ir išorės prekybos varikliai. Šiuo atžvilgiu tiek inovacijos, tiek atsparumas kultūros paveldo srityje turi būti svarstomi bendradarbiaujant su vietos bendruomenėmis ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Kultūros paveldas taip pat gali padėti kultūros diplomatijos srityje ir kaip tapatybės formavimo ir kultūrinės bei socialinės sanglaudos veiksnys.

Bendros kryptys

— Paveldo tyrimai ir mokslai, taikant pažangiąsias technologijas ir novatoriškas metodikas, be kita ko, skaitmenines;

— galimybė susipažinti su kultūros paveldu ir juo dalytis taikant novatoriškus modelius ir naudojimo būdus bei dalyvaujamojo valdymo modelius;

— moksliniai tyrimai siekiant kultūros paveldo prieinamumo pasitelkiant naujas technologijas, pavyzdžiui, debesijos paslaugas, įskaitant Europos kultūros paveldo bendradarbiaujamąją erdvę, bet ja neapsiribojant, taip pat praktinės patirties ir įgūdžių perdavimo skatinimas ir palankesnių sąlygų jam sudarymas; prieš imantis šių veiksmų bus atliktas poveikio vertinimas;

— tvarūs verslo modeliai siekiant stiprinti paveldo sektoriaus finansinį pagrindą;

— kultūros paveldo susiejimas su naujais kūrybos sektoriais, įskaitant interaktyvią žiniasklaidą, ir socialinėmis inovacijomis;

— kultūros paveldo indėlis į darnų vystymąsi išsaugant, apsaugant, plėtojant ir atnaujinant kultūrinius kraštovaizdžius, o Sąjungą laikant paveldu pagrįstų inovacijų ir tvaraus kultūrinio turizmo laboratorija;

— kultūros paveldo ir kalbų išsaugojimas, apsaugojimas, stiprinimas, atkūrimas ir tvarus valdymas, be kita ko, pasitelkiant tradicinius įgūdžius ir amatus ar pažangiąsias technologijas, be kita ko, skaitmenines;

— kultūrinės atminties, tradicijų, elgsenos modelių, suvokimo, įsitikinimų, vertybių, priklausymo jausmo ir tapatybių poveikis; kultūros ir kultūros paveldo vaidmuo daugiakultūrėse visuomenėse ir kultūrinės įtraukties ir atskirties modeliai.

2.2.3. Socialiniai ir ekonominiai pokyčiai

Europos visuomenės patiria didelius socioekonominius ir kultūrinius pokyčius, ypač dėl globalizacijos ir technologinių inovacijų. Tuo pačiu metu daugumoje Europos šalių didėja pajamų nelygybė (6). Reikalinga į ateitį orientuota politika siekiant skatinti tvarų ir įtraukų augimą, lyčių lygybę, didinti gerovę ir panaikinti nelygybę, didinti našumą (be kita ko, tobulinant jo matavimą), panaikinti socialinę ir erdvinę nelygybę ir didinti žmogiškąjį kapitalą, suprasti migracijos ir integracijos problemas bei jas spręsti, remti kartų tarpusavio solidarumą, kultūrų dialogą ir socialinį judumą. Kad ateitis būtų teisingesnė ir klestinti, reikalingos prieinamos, įtraukios ir kokybiškos švietimo ir mokymo sistemos.

Bendros kryptys

— Žinių bazė rekomendacijoms dėl investicijų ir politikos, ypač kiek tai susiję su švietimo ir mokymo sritimis, siekiant pridėtinės vertės įgūdžių, našumo, socialinio judumo, ekonomikos augimo, socialinių inovacijų ir darbo vietų kūrimo; švietimo ir mokymo vaidmuo siekiant mažinti nelygybę ir remti įtrauktį, įskaitant nesėkmingo mokymosi prevenciją;

— ne vien BVP rodikliais pagrįstas socialinis tvarumas, ypač nauji ekonomikos ir verslo modeliai ir naujos finansinės technologijos;

— statistinės ir kitos ekonominės priemonės, padedančios geriau suprasti ekonomikos augimą ir inovacijas vangaus našumo didėjimo arba struktūrinių ekonomikos pokyčių kontekste;

— nauji valdymo modeliai naujose ekonomikos srityse ir rinkos institucijose;

— nauji darbo tipai, darbo vaidmuo, įgūdžių tobulinimas, darbo rinkų ir pajamų tendencijos ir pokyčiai šiuolaikinėse visuomenėse ir jų poveikis pajamų pasiskirstymui, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, darbo aplinka, nediskriminavimas, įskaitant lyčių lygybę, ir socialinė įtrauktis;

— geresnis visuomeninių pokyčių Europoje ir jų poveikio supratimas;

— socialinių, technologinių ir ekonominių pokyčių poveikis galimybėms turėti saugų, sveiką, įperkamą ir tvarų būstą;

— mokesčių ir išmokų sistemos kartu su socialinės apsaugos ir socialinių investicijų politika, siekiant panaikinti nelygybę sąžiningu ir tvariu būdu ir spręsti technologijų, demografijos ir įvairovės poveikio klausimus;

— įtraukaus ir tvaraus vystymosi ir augimo modeliai, skirti miestų, pusiau miestų ir kaimo aplinkai;

— žmonių judumo ir jo poveikio socialinių ir ekonominių pokyčių kontekste supratimas, tai apsvarstant pasaulio ir vietos masto požiūriu siekiant geresnio migracijos valdymo, pagarbos skirtumams, ilgalaikės migrantų, įskaitant pabėgėlius, integracijos ir atitinkamų intervencinių priemonių poveikio; tarptautinių įsipareigojimų laikymasis ir pagarba žmogaus teisėms, taip pat paramos vystymuisi ir vystomojo bendradarbiavimo klausimai; didesnės ir geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą, mokymą, įsidarbinti, turėti prieigą prie kultūros, gauti rėmimo paslaugas bei aktyvus ir įtraukus pilietiškumas, ypač pažeidžiamiems asmenims, įskaitant migrantus;

— svarbiausių uždavinių, susijusių su europiniais socialinės sanglaudos, imigracijos, integracijos, demografinių pokyčių, senėjimo, negalios, švietimo, skurdo ir socialinės atskirties modeliais, sprendimas;

— pažangios strategijos ir novatoriški metodai siekiant lyčių lygybės visose socialinėse, ekonomikos ir kultūros srityse ir siekiant spręsti šališkumo tam tikros lyties atžvilgiu ir smurto dėl lyties problemas;

— švietimo ir mokymo sistemos siekiant skatinti Sąjungos skaitmeninę transformaciją ir kuo geriau ja pasinaudoti bei valdyti riziką, kylančią dėl pasaulinių tarpusavio sąsajų ir technologinių inovacijų, ypač naują riziką internete, etinių klausimų, socioekonominės nelygybės ir radikalių pokyčių rinkose;

— viešojo sektoriaus institucijų valdymo ir valdymo sistemų modernizavimas siekiant įtraukti piliečius ir tenkinti jų lūkesčius dėl paslaugų teikimo, skaidrumo, prieinamumo, atvirumo, atskaitomybės ir orientavimosi į naudotoją.

3. VEIKSMŲ GRUPĖ „CIVILINĖ VISUOMENĖS SAUGA“

3.1. Loginis pagrindas

Europinis bendradarbiavimas padėjo sukurti dar neregėtą taikos, stabilumo ir klestėjimo erą Europos žemyne. Tačiau Europa turi spręsti uždavinius, susijusius su nuolatinėmis grėsmėmis mūsų vis sudėtingesnei ir labiau skaitmeninamai visuomenei saugumo. Teroristiniai išpuoliai ir radikalėjimas, kibernetinės atakos ir hibridinės grėsmės kelia didelį susirūpinimą dėl saugumo, o visuomenės dėl to patiria itin didelį spaudimą. Dėmesio taip pat reikia skirti naujoms, besiformuojančioms grėsmėms saugumui, kurios kils artimiausioje ateityje dėl naujų technologijų. Saugumas ir klestėjimas ateityje priklauso nuo to, ar bus pagerinti gebėjimai apsaugoti Europą nuo tokių grėsmių. Jų problemos negalima išspręsti vien tik technologinėmis priemonėmis, tam reikia žinių apie žmones, jų istoriją, kultūrą ir elgesį, taip pat atsižvelgti į etikos klausimus, susijusius su saugumo ir laisvės pusiausvyra. Be to, Europa turi užsitikrinti nepriklausomumą saugumui svarbių technologijų srityje ir remti proveržio technologijų saugumo srityje plėtojimą.

Europos piliečiai, valstybinės institucijos, Sąjungos organai ir ekonomika turi būti apsaugoti nuo nuolatinių terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo grėsmių, įskaitant neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais, neteisėtą prekybą narkotikais, neteisėtą prekybą žmonėmis ir kultūros objektais. Reikia geriau suprasti žmogiškąjį ir socialinį nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo aspektus siekiant patobulinti viešąją politiką saugumo srityje. Taip pat labai svarbu stiprinti apsaugą ir saugumą užtikrinant geresnį sienų, įskaitant jūrų ir sausumos sienas, valdymą. Vykstant ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimui, kibernetinių nusikaltimų skaičius didėja, o su jais susijusi rizika darosi vis įvairesnė. Europai reikia toliau stengtis didinti kibernetinį saugumą, skaitmeninių duomenų privatumą, gerinti asmens duomenų apsaugą bei kovoti su klaidingos ir kenksmingos informacijos skleidimu siekiant apsaugoti demokratijos, socialinį ir ekonomikos stabilumą. Reikia toliau dėti pastangas, kad būtų apribotos ekstremalių meteorologinių reiškinių, kurių vis daugėja dėl klimato kaitos, pvz., potvynių, audrų, karščio bangų ar sausrų, dėl kurių kyla miško gaisrai ir dirvožemio degradacija, taip pat kitos gaivalinės nelaimės, pavyzdžiui, žemės drebėjimai, pasekmės gyvybei ir pragyvenimo šaltiniams. Gaivalinės ar žmogaus sukeltos nelaimės gali kelti grėsmę svarbioms visuomenės funkcijoms ir ypatingos svarbos infrastruktūrai, pavyzdžiui, ryšių, sveikatos, maisto, geriamojo vandens, energijos tiekimo, transporto, saugumo ir valdymo.

Šios veiksmų grupės tikslais reikia mokslinių tyrimų tiek technikos, tiek susijusių žmogiškųjų faktorių srityse siekiant padidinti atsparumą, apimant, kai tikslinga, taikomųjų programų bandymus, mokymą, kibernetinę higieną ir švietimą. Daugiau pastangų reikia siekiant įvertinti mokslinių tyrimų saugumo srityje rezultatus ir skatinti pritaikyti juos praktikoje.

Šia veiksmų grupe bus siekiama sinergijos, visų pirma su šiomis programomis: Vidaus saugumo fondu, Integruoto sienų valdymo fondu ir Skaitmeninės Europos programa. Ja taip pat bus siekiama geresnio tarpvyriausybinių agentūrų ir organizacijų bendradarbiavimo MTI srityse, be kita ko, pasitelkiant keitimosi ir konsultavimosi mechanizmus, pavyzdžiui, intervencinėje srityje „Apsauga ir saugumas“.

Saugumo moksliniai tyrimai yra viena iš platesnio masto visaapimančių Sąjungos veiksmų reaguojant į grėsmes saugumui dalių. Jais prisidedama prie pajėgumų stiprinimo proceso sudarant sąlygas, kad ateityje prieinamomis technologijomis, metodais ir taikomosiomis programomis būtų galima užpildyti politikos formuotojų, specialistų ir pilietinės visuomenės organizacijų nustatytas pajėgumų spragas. Mokslinių tyrimų finansavimas pagal ankstesnę Sąjungos bendrąją programą jau sudaro apie 50 % viso viešojo finansavimo, skiriamo saugumo moksliniams tyrimams Sąjungoje. Visapusiškai bus panaudotos turimos priemonės, įskaitant Sąjungos kosmoso programą, sudarytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696 (7), (EGNOS ir GALILEO, „Copernicus“, Europos informacijos apie padėtį kosmose sistema ir Vyriausybinis palydovinis ryšys). Vykdant MTI veiklą pagal specialiąją programą dėmesys bus skiriamas išimtinai civilinėms reikmėms, tačiau bus siekiama koordinuoti veiklą su Sąjungos finansuojamais gynybos moksliniais tyrimais, kad būtų sustiprinta sinergija, pripažįstant, kad esama dvejopo naudojimo technologijų sričių. Vengiama finansavimo dubliavimo. Tarpvalstybiniu bendradarbiavimu prisidedama prie Europos bendrosios saugumo rinkos kūrimo ir pramonės veiklos rezultatų, kuriais grindžiama ES autonomija, gerinimo. Reikiamas dėmesys bus skiriamas tam, kaip žmonės supranta ir suvokia saugumą.

Saugumo moksliniai tyrimai vykdomi įgyvendinant Romos darbotvarkėje nustatytą įsipareigojimą dirbti siekiant saugios ir apsaugotos Europos, prisidedant prie tikros ir veiksmingos saugumo sąjungos.

Veikla bus tiesiogiai prisidedama įgyvendinant toliau nurodytus DVT, visų pirma: 16-ąjį DVT – taika, teisingumas ir stiprios institucijos.

3.1.1. Nelaimėms atsparios visuomenės

Gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių šaltiniai gali būti įvairūs, be kita ko, nelaimių šaltiniai gali būti teroristiniai išpuoliai, su klimatu susiję ir kiti ekstremalūs reiškiniai (įskaitant reiškinius dėl kylančio jūros lygio). Tie šaltiniai taip pat apima, visų pirma, miško gaisrus, karščio bangas, potvynius, sausras, dykumėjimą, žemės drebėjimus, cunamius ir ugnikalnių išsiveržimus, vandens krizes, kosmoso meteorologinius reiškinius, pramonines ir eismo nelaimes bei cheminius, biologinius, radioaktyvius ir branduolinius (toliau – ChBRB) įvykius, taip pat įvykius dėl pakopinio rizikos poveikio. Be supratimo apie nelaimių riziką ir jos mažinimo gerinimo bei atsigavimo po nelaimių proceso stiprinimo, tikslas yra užkirsti kelią žūtims, žalai sveikatai ir aplinkai, psichologinėms traumoms bei nelaimių sukeltai ekonominei ir materialinei žalai bei sumažinti viso to mastą, taip pat užtikrinti aprūpinimą maistu, vaistais ir medicinos paslaugų teikimą bei aprūpinimą vandeniu. Tai reiškia, kad apimamas platus krizių valdymo spektras – nuo prevencijos ir mokymo iki krizių valdymo, valdymo po krizės ir atsparumo.

Bendros kryptys

— Technologijos, pajėgumai ir valdymas, skirti pirmojo reagavimo pajėgų nariams, vykdantiems operacijas esant krizės, nelaimės situacijai ir po nelaimės, taip pat pradiniame atsigavimo etape;

— visuomenės pajėgumai geriau išvengti nelaimių rizikos, ją valdyti ir mažinti, be kita ko, taikant gamtos procesais grindžiamus sprendimus, stiprinant prognozavimo pajėgumus, esamos, naujos rizikos ir domino efekto atvejų prevenciją, pasirengimą jiems ir reagavimą į juos, poveikio vertinimą ir gerinant žmogiškojo faktoriaus supratimą rizikos valdymo ir informavimo apie riziką strategijose;

— veiksmingiau remti 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos nuostatą, kad atstatoma infrastruktūra turi būti geresnė už buvusią, gerinant atsigavimo po nelaimių supratimą ir pasitelkiant mokslinius tyrimus veiksmingesnio rizikos po nelaimių vertinimo srityje;

— įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam operatyviniam bendradarbiavimui ir integruotai Sąjungos rinkai.

3.1.2. Apsauga ir saugumas

Reikia apsaugoti piliečius nuo nusikalstamos veiklos, įskaitant teroristinius veiksmus, keliamų grėsmių ir hibridinių grėsmių saugumui ir į šias grėsmes reaguoti; apsaugoti žmones, viešąsias erdves ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektus tiek nuo fizinių (įskaitant chemines, biologines, radiologines ir branduolines medžiagas ir sprogmenis (ChBRBS)) išpuolių, tiek nuo kibernetinių išpuolių; kovoti su terorizmu ir smurtiniu radikalėjimu, be kita ko, suprantant teroristines idėjas ir įsitikinimus ir su jais kovojant; užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams, įskaitant kibernetinius nusikaltimus, ir organizuotam nusikalstamumui (pavyzdžiui, piratavimui ir gaminių klastojimui) bei su jais kovoti; teikti paramą nukentėjusiesiems; sekti nusikalstamus finansinius srautus; kurti naujus teismo ekspertizės pajėgumus; remti duomenų naudojimą teisėsaugos tikslais ir užtikrinti asmens duomenų apsaugą vykdant teisėsaugos veiklą; stiprinti sienų apsaugos pajėgumus, remti Sąjungos oro, sausumos ir jūrų sienų valdymą kontroliuojant žmonių ir prekių srautus bei suprasti žmogiškąjį faktorių visų šių grėsmių saugumui ir jų prevencijos bei mažinimo kontekste. Labai svarbu išsaugoti lankstumą, kad būtų galima greitai reaguoti į naujas ir nenumatytas saugumo problemas, kurios gali iškilti.

Bendros kryptys

— Novatoriški metodai ir technologijos saugumo specialistams (pvz., policijos pajėgoms, priešgaisrinės apsaugos, medicinos, sienų ir pakrančių apsaugos tarnyboms, muitinėms), visų pirma skaitmeninės transformacijos ir saugumo pajėgų sąveikumo kontekste, infrastruktūros valdytojams, pilietinės visuomenės organizacijoms ir atviras erdves valdantiems subjektams;

— tarpvalstybinio nusikalstamumo reiškinių analizė, pažangūs spartaus, patikimo, standartizuoto ir privatumą užtikrinančio dalijimosi duomenimis ir jų rinkimo metodai, taip pat geriausios praktikos pavyzdžiai;

— žmogiškasis ir socioekonominis nusikalstamumo ir smurtinio radikalėjimo aspektai, kiek tai susiję su asmenims, dalyvaujančiais ar galinčiais dalyvauti tokioje veikloje, taip pat su asmenims, kuriems tai daro ar gali daryti poveikį, įskaitant teroristinių idėjų ir įsitikinimų, nusikaltimų dėl lyties, lytinės orientacijos ar rasinės diskriminacijos supratimą ir kovą su jais;

— naujų technologijų, kaip antai nukleotidų seka, genomo redagavimas, nanomedžiagos ir funkcinės medžiagos, DI, autonominės sistemos, bepiločiai orlaiviai, robotika, kvantinė kompiuterija, kriptovaliutos, 3D spausdinimas ir dėvimieji objektai, blokų grandinė, aspektų, susijusių su saugumu, analizė, taip pat piliečių, viešojo sektoriaus institucijų ir pramonės sektoriaus informuotumo didinimas siekiant išvengti naujos saugumo rizikos ir sumažinti esamą riziką, įskaitant riziką dėl tų naujų technologijų;

— geresni prognozavimo ir analizės pajėgumai politikos formavimo tikslais ir strateginiu lygmeniu, kiek tai susiję su grėsmėmis saugumui;

— ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, taip pat atvirų ir viešųjų erdvių apsauga nuo fizinių, skaitmeninių ir hibridinių grėsmių, įskaitant klimato kaitos poveikį;

— dezinformacijos ir melagingų naujienų, turinčių pasekmių saugumui, stebėsena ir kova su jomis, be kita ko, plėtojant pajėgumus nustatyti manipuliavimo šaltinius;

— technologijų plėtojimas civilinėms reikmėms siekiant pagerinti, kai tikslinga, civilinės saugos ir karinių pajėgų sąveikumą;

— įrangos ir procedūrų sąveikumas siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam, tarpvyriausybiniam ir tarpžinybiniam operatyviniam bendradarbiavimui ir sukurti integruotą Sąjungos rinką;

— efektyvaus ir veiksmingo integruoto sienų valdymo priemonių ir metodų rengimas, visų pirma siekiant padidinti reagavimo pajėgumus ir pagerinti gebėjimus stebėti judėjimą per išorės sienas, kad būtų sustiprintas rizikos nustatymas, reagavimas į incidentus ir nusikalstamumo prevencija;

— sukčiavimo veiklos sienos perėjimo punktuose ir tiekimo grandinėje nustatymas, įskaitant padirbtų ar kitaip suklastotų dokumentų ir prekybos žmonėmis ar neteisėtomis prekėmis atvejų nustatymą;

— asmens duomenų apsaugos užtikrinimas vykdant teisėsaugos veiklą, ypač atsižvelgiant į sparčiai vykstančius technologijų pokyčius, įskaitant informacijos konfidencialumą ir vientisumą bei visų sandorių atsekamumą ir tvarkymą;

— suklastotų gaminių nustatymo metodų siekiant apsaugoti originalias dalis ir prekes, taip pat vežamų gaminių kontrolės metodų plėtojimas.

3.1.3. Kibernetinis saugumas

Kibernetinė kenkimo veikla kelia grėsmę ne tik mūsų ekonomikai, bet ir pačiam mūsų demokratijos, laisvių ir vertybių funkcionavimui. Kibernetinė grėsmė dažnai keliama nusikalstamais tikslais, norint pasipelnyti, tačiau motyvai taip pat gali būti politiniai ir strateginiai. Mūsų saugumas, laisvė, demokratija ir klestėjimas ateityje priklauso nuo mūsų gebėjimo apsaugoti Sąjungą nuo kibernetinių grėsmių. Vykstant skaitmeninei transformacijai reikia iš esmės stiprinti kibernetinį saugumą, užtikrinti milžiniško skaičiaus daiktų interneto įtaisų, kuriuos numatoma prijungti prie interneto, apsaugą, taip pat užtikrinti tinklų ir informacinių sistemų, be kita ko, skirtų elektros tinklams, geriamojo vandens tiekimui ir paskirstymui, transporto priemonėms ir transporto sistemoms, ligoninėms, finansams, viešosioms institucijoms, gamykloms ir namams, saugų veik