KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2018/210

2018 m. vasario 12 d.

dėl 2018–2020 m. daugiametės LIFE darbo programos priėmimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (1), ypač į jo 24 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2), ypač į jo 84 straipsnio 2 dalį,

pasikonsultavusi su LIFE aplinkos ir klimato politikos programos komitetu,

kadangi:

be to, vadovaujantis kiekvienai prioritetinei sričiai nustatytais veiklos rodikliais ir konkrečiais tikslais, 2018–2020 m. daugiametėje programoje turėtų būti numatyti kiekvienos prioritetinės srities ir projektų rūšies kokybiniai ir kiekybiniai rezultatai, rodikliai ir užduotys, kad būtų lengviau įvertinti programos rezultatus ir poveikį;

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Daugiametė darbo programa

Priimama priede išdėstyta 2018–2020 m. daugiametė LIFE darbo programa.

2 straipsnis

Daugiametei darbo programai skiriamas Sąjungos įnašas

Didžiausias 2018–2020 m. daugiametei LIFE darbo programai skiriamas įnašas yra 1 657 063 000 EUR; jis turi būti naudojamas toliau nurodytoms paprogramėms ir prioritetinėms sritims finansuoti.

3 straipsnis

Finansinės priemonės

1. Finansavimas pagal Reglamento (ES) Nr. 1293/2013 17 straipsnio 1 dalį skiriamas šiai finansinei priemonei:

2. Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonei ir Gamtos turtų finansavimo priemonei skiriamo įnašo įgyvendinimas patikimas Europos investicijų bankui.

4 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d.

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 185.

(2) OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

PRIEDAS

1. ĮVADAS

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 1293/2013 3 straipsniu (toliau – LIFE reglamentas), programa LIFE siekiama šių bendrųjų tikslų:

— padėti pereiti prie efektyviai išteklius naudojančios klimato kaitai atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, prisidėti prie aplinkos kokybės apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo stabdymo bei jos atkūrimo, įskaitant paramą tinklui „Natura 2000“ ir kovą su ekosistemų nykimu;

— gerinti Sąjungos aplinkos ir klimato politikos bei teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, taip pat greitinti ir skatinti bei remti aplinkos ir klimato tikslų integravimą ir įtraukimą į kitas Sąjungos politikos sritis bei viešojo ir privačiojo sektorių praktiką, įskaitant šių sektorių pajėgumo didinimą;

— remti geresnį aplinkos ir klimato valdymą visais lygmenimis, įskaitant didesnį pilietinės visuomenės, NVO ir vietos subjektų dalyvavimą;

— remti 7-osios aplinkos veiksmų programos įgyvendinimą.

Dabartinėje antrojoje daugiametėje LIFE darbo programoje (DDP) atsižvelgiama į 2014–2017 m. laikotarpiu įgytą patirtį, ypač į laikotarpio vidurio vertinime pateiktas rekomendacijas (1), kurios daugiausia susijusios su:

1) paraiškų ir ataskaitų teikimo procesų supaprastinimu;

2) projektų rezultatų atkartojimu;

3) ryšių palaikymo strategijos tobulinimu.

Su paraiškų teikimo procesu susijusios supaprastinimo priemonės yra neatsiejama dabartinės LIFE DDP turinio dalis (žr. 5.1.1.1 skirsnį). Poreikiui toliau naudoti, atkartoti ir (arba) perduoti projekto rezultatus daugiau dėmesio skiriama skyrimo etape (žr. 5.1.1.2 skirsnį), o daugiau paramos šiuo klausimu bus suteikta vykdant viešuosius pirkimus. Ataskaitų teikimą bus siekiama supaprastinti taikant projektų valdymo procedūras ir suteikiant paramos gavėjams prieigą prie internetinės duomenų bazės, taip palengvinant su pagrindiniais projektų rodikliais susijusių duomenų rinkimą. Ryšių palaikymo strategija tobulinama per viešuosius pirkimus. Todėl šios priemonės dabartinėje LIFE DDP išsamiai neaptariamos.

Dabartinėje LIFE DDP taip pat atsižvelgiama į naujausius ES politikos pokyčius, pvz., žiedinės (aplinką tausojančios) ekonomikos veiksmų planą (2) ir Veiksmų planą gamtai, žmonėms ir ekonomikai (3), pagal ją ateityje bus finansuojamas „tvarumas“, kaip apibrėžta Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities (4). Įtraukti šie pakeitimai:

dėl Aplinkos paprogramės:

— sumažintas projektų temų skaičius (nuo 87 iki 42), daugiau dėmesio skiriama tam, kad pareiškėjai būtų labiau skatinami atsižvelgti į ES politikos prioritetus, o kartu didinama tikimybė atrinkti projektus, įgyvendinamus tam tikruose, pvz., biologinės įvairovės ir žiedinės ekonomikos, posričiuose, taip pat projektus, turinčius didelį tiesioginį poveikį daugumos Europos piliečių sveikatai;

— valdymo ir informavimo projektų temos perorientuotos, kad daugiau dėmesio būtų skiriama konkretiems su informuotumo didinimu ir valdymu susijusiems klausimams;

dėl abiejų paprogramių:

— nustačius reikalavimą visose prioritetinėse srityse pasiekti įvertinamą poveikį aplinkai ar klimato kaitai, toliau didinamas orientavimasis į rezultatus;

— pabrėžiant į rinką orientuotų metodų, kaip priemonės, kuria užtikrinamas projektų rezultatų tvarumas, pranašumus, toliau skatinamas privačių subjektų dalyvavimas. Numatyti paramos veiksmai, kuriais padedama rengti ekonomiškai perspektyvius ir aplinką tausojančius projektus, į kuriuos būtų galima investuoti ir pritraukti papildomų privačiojo ir viešojo sektorių finansinių išteklių projektų rezultatams gerinti ir atkartoti;

— supaprastintos dotacijų valdymo procedūros, visų pirma, kaip pasiūlyta programos LIFE laikotarpio vidurio vertinime, išbandžius bandomiesiems, parodomiesiems, geriausios praktikos ir informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektams taikomą dviejų etapų paraiškų teikimo procedūrą.

Programos LIFE laikotarpio vidurio vertinime patvirtinta, jog būtina ir svarbu, kad projektų poveikis vietoje būtų išmatuojamas, tai (ES išlaidų atžvilgiu) patvirtino ir Europos Parlamentas (5). Į programą LIFE įtraukti veiklos rezultatų rodikliai, o į daugiametes darbo programas įtraukti su jais suderinti kiekybiniai (t. y. produkcijos) ir kokybiniai rezultatų rodikliai. Kad būtų galima teikti ataskaitas apie šiuos rodiklius programų lygmeniu, paramos gavėjai turi prognozuoti ir įvertinti projektų poveikį aplinkai, klimatui ir valdymui bei informavimui, t. y. socialinį poveikį, palyginti su konkrečiais produkto ir rezultatų rodikliais (6). Siekdami užtikrinti, kad šis poveikis būtų ilgalaikis, t. y. išliktų laikui bėgant, jie taip pat turi nustatyti patikimus mechanizmus, kuriais būtų užtikrinama, kad, tęsiant veiklą ir atkartojant projekto rezultatus, projektas turėtų poveikį ne tik pradinėje įgyvendinimo srityje. Todėl aiškus ir nuoseklus paaiškinimas, kaip bus užtikrinamas projektų veiklos tęstinumas ir tolesnis jų rezultatų naudojimas, atkartojimas ir (arba) perdavimas, tampa dar svarbesniu skyrimo kriterijumi vertinant projektų pasiūlymus. Dėl savo pobūdžio į rinką orientuoti aplinkosaugos ir klimato kaitos problemų sprendimai, kurių veikimas buvo sėkmingai įrodytas, turi ypač didelę tikimybę būti toliau taikomi, atkartojami ir (arba) perduodami. Todėl pagal šį kriterijų bus aukštai įvertinti pasiūlymai, kuriuose įtikinamai ir nuosekliai pateikta strategija, kaip, baigus įgyvendinti projektą, rinkoje bus realizuoti jo rezultatai.

Pagal LIFE reglamento 25 straipsnį laikotarpio vidurio vertinime išanalizuotas ir patvirtintas programos LIFE gebėjimas skatinti sąveiką programos viduje. Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities (7) pabrėžiama Europos politikos socialinio aspekto svarba. Programai LIFE tai turėtų suteikti postūmį siekti dar didesnės darnaus vystymosi aplinkos, ekonominio ir socialinio aspektų sąveikos. Todėl papildomų balų bus skirta už gerai apgalvotas daugiatiksles koncepcijas, kuriomis be pagrindinių aplinkosaugos ar klimato politikos tikslų siekiama, pvz., socialinės integracijos ar ekonomikos augimo (8). Pavyzdžiui, gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos veikla ir veikla, skirta žiedinei ekonomikai stiprinti, gali būti prisidedama prie bendruomenės kūrimo ir socialinės integracijos. Žiedinės ekonomikos atveju gali kilti sunkumų siekiant įrodyti veiklos ekonominį gyvybingumą, o daugeliu atvejų svarbu, kad būtų atsižvelgta į socialinį aspektą (pvz., palankių sąlygų neturinčių asmenų integravimas į darbo rinką).

Pagal programą LIFE gali būti vykdomi ir „kiti projektai“ bei „kita veikla“. Šiuo lankstumu galima pasinaudoti išbandant naujus metodus, naujas projektų rūšis, teikiant paramos esamiems projektams paslaugas ir (arba) pritraukiant suinteresuotuosius subjektus, kurių nevilioja tradiciniai projektų formatai. Pavyzdžiui, atotrūkį tarp sėkmingo aplinkosaugos ar kovos su klimato kaita sprendimų taikymo įgyvendinant LIFE projektus ir faktinio šių sprendimų patekimo į rinką dažnai būtų galima panaikinti, jeigu perspektyviausiems LIFE projektams būtų teikiama speciali parama – būtų padedama patekti į rinką ir pritraukti galimų investuotojų. Tai galėtų būti papildomas projektas, kuriuo visų pirma būtų remiamas patekimas į rinką, su projektais susijusios veiklos valdymas ir būtų konsultuojama lėšų surinkimo klausimais, padedama kurti žiedinės ekonomikos klasterius ir (arba) bendradarbiauti jų viduje arba skiriami metiniai apdovanojimai už itin didelės Europos pridėtinės vertės projektus. Jeigu naujuoju Finansiniu reglamentu būtų suteikta daugiau lankstumo skiriant vienkartines išmokas už konkrečius rezultatus, šios lėšos taip pat galėtų būti panaudotos gebėjimams ugdyti, kad būtų užtikrintas investicinių projektų finansinis patrauklumas ir jų rezultatų patekimas į rinką.

Programą LIFE valdo pačios Komisijos tarnybos ir vykdomoji įstaiga (VĮ), kuriai ši užduotis perduota tiesioginio valdymo tvarka. VĮ veikia neperžengdama suteiktų įgaliojimų, nustatytų Komisijos sprendimu C(2013) 9414 ar bet kuriuo jį keičiančiu Komisijos sprendimu, ir prižiūrima Komisijos tarnybų. Visa atsakomybė už programą tenka Komisijai. Siekiant palengvinti Komisijos tarnybų ir (arba) VĮ darbą, gali būti sudaromos sutartys su išorės ekspertais.

Taikant papildomumo principą kitų Europos finansavimo programų, nurodytų LIFE reglamento 5, 11 ir 13 konstatuojamosiose dalyse ir 8 straipsnyje, atžvilgiu, įgyvendinant DDP bus užtikrintas nuoseklumas ir sąveika ir vengiama kitų Sąjungos politikos priemonių ir finansinių priemonių dubliavimo, kiek įmanoma, siekiant užtikrinti papildomumą su Sąjungos 2014–2020 m. mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (9) ir jos darbo programomis (10). Tai iš esmės bus pasiekta taikant tinkamumo kriterijus, nustatytus įvairių rūšių projektams, ir rekomendacijas, teikiamas prie kvietimų teikti paraiškas pridedamose paraiškų teikimo gairėse (11), taip siekiant užtikrinti papildomumą su programa „Horizontas 2020“. Dvigubo finansavimo bus išvengta atrankos etape atliekant kryžminius patikrinimus, taip pat atliekant ex post patikrinimus. Pagal programą LIFE negali būti finansuojami mokslinių tyrimų ar ypač didelių infrastruktūros objektų statybos projektai, kurie gali būti finansuojami pagal kitas ES programas.

DDP struktūra atitinka LIFE reglamento 24 straipsnio 2 dalyje nustatytą struktūrą, o Aplinkos ir Klimato politikos paprogramių veiksmai atskirai nurodomi tik prireikus.

Programos laikotarpis – nuo 2018 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d.

1.1. Aplinkos paprogramė

Aplinkos paprogramės prioritetinės sritys yra aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas, gamta ir biologinė įvairovė, aplinkos valdymas ir informavimas (LIFE reglamento 9–12 straipsniai). Kiekviena prioritetinė sritis apima kelis LIFE reglamento III priede išvardytus teminius prioritetus.

Be to, šioje 2018–2020 m. DDP apibrėžtos projektų temos, kuriomis vadovaujantis įgyvendinami teminiai prioritetai.

1.2. Klimato politikos paprogramė

Klimato politikos paprogramė apima klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo prioritetines sritis (LIFE reglamento 13–16 straipsniai). Kiekvieną prioritetinę sritį sudaro tam tikros 4 skirsnyje nustatytos politikos sritys, kurios visu dabartinės daugiametės darbo programos įgyvendinimo laikotarpiu laikomos ypač svarbiomis.

2. LĖŠŲ PASKIRSTYMAS PAGAL PRIORITETINES SRITIS IR SKIRTINGAS FINANSAVIMO RŪŠIS. 24 STRAIPSNIO 2 DALIES A PUNKTAS

Remiantis LIFE reglamento 4 straipsniu, bendras 2014–2020 m. laikotarpio programos LIFE įgyvendinimo biudžeto paketas yra 3 456 655 000 EUR, 75 % šios sumos skiriama Aplinkos paprogramei (2 592 491 250 EUR), 25 % – Klimato politikos paprogramei (864 163 750 EUR).

2014–2017 m. Aplinkos paprogramei skirta 1 349 mln. EUR, o Klimato politikos paprogramei – 446 mln. EUR. 2018–2020 m. laikotarpiui dar lieka 1 657 mln. EUR.

LIFE reglamente taip pat nustatyta mažiausia viso biudžeto procentinė dalis, kuri turi būti skiriama projektams (81 %, LIFE reglamento 17 straipsnio 4 dalis), ir didžiausia biudžeto išteklių, skirtų veiksmų dotacijomis remiamiems projektams, procentinė dalis, kurią galima skirti integruotiesiems projektams (30 %, LIFE reglamento 17 straipsnio 5 dalis).

Šiuo metu atliekama LIFE reglamento 4 straipsnio peržiūra, į jį ketinama įtraukti 4 500 000 EUR sumą Europos solidarumo korpusui, skirtą projektams, pagal kuriuos jaunieji savanoriai visoje ES dalyvaus aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita veikloje (12).

LIFE projektai finansuojami veiksmų dotacijomis arba prireikus finansinėmis priemonėmis (LIFE reglamento 17 straipsnio 4 dalis).

Pagal LIFE reglamento 24 straipsnio 2 dalies a punktą šioje DDP nurodytos sumos, kurios turi būti paskirstytos pagal prioritetines sritis ir finansavimo rūšis.

Bendras biudžeto paskirstymas abiem paprogramėms pagal finansavimo rūšį

2018–2020 m. biudžetas mln. EUR Projektai ir dotacijos veiklai Veiksmų dotacijos 1 263,44 Dotacijos veiklai 36,00 Finansinės priemonės 75,00 Viešieji pirkimai 252,70 Rėmimo išlaidos 29,92 Bendra suma 1 657,06





Bendras 2018–2020 m. biudžeto paskirstymas pagal prioritetines sritis

Prioritetinės sritys Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas Gamta ir biologinė įvairovė Aplinkos valdymas ir informavimas Europos solidarumo korpusas Klimato kaitos švelninimas Prisitaikymas prie klimato kaitos Klimato valdymas ir informavimas Iš viso sričiai (mln. EUR) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Tarpinė suma 1 627,14 Rėmimo išlaidos (techninė ir administracinė pagalba) 29,92 Bendra suma 1 657,06

Paskirstymas pagal prioritetines sritis ir finansavimo rūšis yra orientacinio pobūdžio. Veiksmų dotacijų atveju galutinis paskirstymas priklausys nuo faktinio finansuotinų projektų pasiūlymų kiekvienoje prioritetinėje srityje skaičiaus. Įgyvendinant programą LIFE biudžeto paskirstymas finansinėms priemonėms ir tarp jų gali būti koreguojamas atsižvelgiant į faktinį įgyvendinimą. Pagal Finansinį reglamentą (13), laikantis LIFE reglamente nustatytų ribų, tarp prioritetinių sričių gali būti perskirstyta ne daugiau kaip 5 % visų atitinkamoms prioritetinėms sritims skirtų lėšų.

2.1. Aplinkos paprogramė

Šios DDP laikotarpiu Aplinkos paprogramei skiriamas 1 243,81 mln. EUR biudžetas (14).

Tam tikra biudžeto išteklių, skirtų pagal Aplinkos paprogramę veiksmų dotacijomis remiamiems projektams, procentinė dalis skiriama projektams, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas, įskaitant susijusį informavimą ir valdymą, techninę pagalbą ir parengiamuosius projektus (LIFE reglamento 9 straipsnio 3 dalis) (15). Likusi projektams skirto biudžeto dalis bus skirta prioritetinių sričių „Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas“ ir „Aplinkos valdymas ir informavimas“ projektams.

Orientacinis Aplinkos paprogramės biudžeto paskirstymas pagal finansavimo rūšį

2018–2020 m. biudžetas mln. EUR Veiksmų dotacijos (*1) — Gebėjimų ugdymo projektai 7,75 — Techninės pagalbos projektai 2,95 — Kitos veiksmų dotacijos 992,37 Finansinė priemonė (*2) Gamtos turtų finansavimo priemonė (GTFP) p. m. Dotacijos veiklai 27,00 Viešieji pirkimai 193,67 Rėmimo išlaidos (*3) 20,07 Bendra suma 1 243,81

Paskirstymas pagal prioritetines sritis ir finansavimo rūšis yra orientacinio pobūdžio.

Įgyvendinant programą LIFE biudžeto paskirstymas finansinėms priemonėms ir tarp jų gali būti koreguojamas atsižvelgiant į faktinį įgyvendinimą. Laikantis LIFE reglamente nustatytų ribų, tarp prioritetinių sričių gali būti perskirstyta ne daugiau kaip 5 % visų atitinkamoms prioritetinėms sritims skirtų lėšų.

2.2. Klimato politikos paprogramė

Šioje daugiametėje darbo programoje Klimato politikos paprogramei skiriamas 413,25 mln. EUR biudžetas. Paskirstymas prioritetinėms sritims yra orientacinio pobūdžio ir priklauso nuo faktinio paraiškų dėl veiksmų dotacijų kiekvienoje prioritetinėje srityje skaičiaus, taip pat nuo to, kiek pagal Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo finansinę priemonę (taikomą tik pagal šią paprogramę) ir Gamtos turtų finansavimo priemonę skiriamų lėšų įsisavinama rinkoje.

Orientacinis Klimato politikos paprogramės biudžeto paskirstymas pagal finansavimo rūšį

2018–2020 m. biudžetas mln. EUR Veiksmų dotacijos (*4) Gebėjimų ugdymo projektai 3,00 Techninės pagalbos projektai 0,78 Kitos veiksmų dotacijos 256,59 Finansinės priemonės (*5) Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (EVEPFP) 75,0 Gamtos turtų finansavimo priemonė (GTFP) p. m. Dotacijos veiklai 9,00 Viešieji pirkimai 59,03 Rėmimo išlaidos (*6) 9,85 Bendra suma 413,25

3. PROJEKTŲ TEMOS, KURIOMIS VADOVAUJANTIS ĮGYVENDINAMI III PRIEDE NUSTATYTI APLINKOS PAPROGRAMĖS TEMINIAI PRIORITETAI (LIFE REGLAMENTO 24 STRAIPSNIO 2 DALIES B PUNKTAS)

Remiantis LIFE reglamento 36 konstatuojamąja dalimi ir 24 straipsniu, DDP pateiktas nebaigtinis projektų temų, kuriomis vadovaujantis įgyvendinami teminiai prioritetai, sąrašas, daugiausia dėmesio skiriant konkretiems aplinkos ir susijusios valdymo bei informavimo politikos prioritetams ir veiksmų sritims pagal Aplinkos paprogramę. Remiantis LIFE reglamento 22 konstatuojamąja dalimi, vertindama pagal Aplinkos paprogramę teikiamų projektų Europos pridėtinę vertę, Komisija ypatingą dėmesį turėtų skirti jų indėliui įgyvendinant teminius prioritetus pagal projektų temas. Taigi projektų temos yra priemonė, kuria strategiškai svarbių politikos sričių projektams suteikiama papildomų balų, o kartu išlaikomas atvirumas rimtiems kitų sričių pasiūlymams ir naujų idėjų, kaip reaguoti į naujus iššūkius, įtraukimui.

Tam tikra išteklių, skirtų veiksmų dotacijomis remiamiems projektams, procentinė dalis bus skiriama projektams, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas (16). Dėl padidintų konkrečiai sričiai skirtų išteklių (palyginti su LIFE+ reglamentu) sumažėja kitiems Aplinkos paprogramės teminių prioritetų projektams skiriamas biudžetas, todėl tai dar viena priežastis tikslingiau suplanuoti lėšų panaudojimą šiose srityse.

Reikėtų pažymėti, kad neatmetama galimybė finansuoti projektus į šį sąrašą neįtrauktomis temomis. Finansavimas gali būti skiriamas aukštos kokybės projektams, atitinkantiems taikomus tinkamumo ir atrankos kriterijus. Taigi nustačius šį sąrašą, apimantį visą DDP laikotarpį, užtikrinamas tiek lankstumas, būtinas norint įgyvendinti programos LIFE tikslus, tiek stabilumas, būtinas, kad galimi pareiškėjai galėtų planuoti, rengti ir teikti pasiūlymus.

3.1. Prioritetinė sritis „Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas“

Pagal LIFE reglamento 10 straipsnio a punktą šią prioritetinę sritį atitinkančiomis projektų temomis ir susijusiais teminiais prioritetais, išvardytais LIFE reglamento III priede, visų pirma siekiama konkretaus tikslo – „plėtoti, bandyti ir demonstruoti su aplinkos srities iššūkiais susijusią politiką arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus, įskaitant naujoviškų technologijų vystymą ir demonstravimą, kurie tinkami kartoti, perduoti ar integruoti (taip pat ir aplinkos ir sveikatos ryšio atžvilgiu), ir kuriuos taikant remiama efektyvaus išteklių naudojimo politika ir teisės aktai, įskaitant Efektyviai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą“. Naujoviški valdymo principai visų pirma apima bandymus, kuriuos, siekdami užtikrinti tiesioginį ir išmatuojamą teigiamą poveikį aplinkai, vertės grandinėse kartu atlieka viešieji, privatieji ir pilietinės visuomenės subjektai. Todėl pagal LIFE reglamento 18 straipsnio a ir b punktus visi šios prioritetinės srities projektai yra bandomieji arba parodomieji, tačiau nėra orientuoti į mokslinius tyrimus. Ribotos apimties taikomieji moksliniai tyrimai gali būti atliekami kaip parengiamųjų ir (arba) stebėsenos veiksmų dalis. Kalbant apie parodomuosius šios prioritetinės srities projektus, atitinkančius vieną iš toliau nurodytų projektų temų, pirmenybė teikiama projektams, kuriuos įgyvendinant praktiškai vykdomi, bandomi, vertinami ir skleidžiami nauji arba Sąjungos mastu nežinomi veiksmai, metodika ar principai.

Programos LIFE tikslų šioje prioritetinėje srityje įgyvendinimo rezultatai, susiję su bandomaisiais ir parodomaisiais projektais ir visų pirma su programos indėliu padedant pereiti prie efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos ir prisidedant prie aplinkos apsaugos bei jos kokybės gerinimo, vertinami atsižvelgiant į aplinkos būklės pagerinimus, siejamus su LIFE projektais. Todėl visi šios prioritetinės srities LIFE projektai apima veiksmus, kuriais projekto įgyvendinimo laikotarpiu užtikrinamas tiesioginis ir išmatuojamas poveikis aplinkai.

LIFE reglamento III priedas a) Su vandeniu, įskaitant jūrų aplinką, susiję teminiai prioritetai : veikla siekiant įgyvendinti konkrečius su vandeniu susijusius tikslus, nustatytus Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane ir 7-ojoje aplinkos veiksmų programoje, visų pirma: i) integruoti Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB įgyvendinimo principai (17); ii) veikla siekiant įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB (18); iii) veikla siekiant įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB (19) priemonių programą, kad būtų užtikrinta gera jūrų vandenų aplinkos būklė; iv) veikla siekiant užtikrinti saugų ir veiksmingą vandens išteklių naudojimą, gerinti kiekybinę vandentvarką, išsaugoti aukštą vandens kokybės lygį ir vengti netinkamo vandens išteklių naudojimo ir jų būklės blogėjimo.

Ekonomiškai efektyvus su vandens kokybe, potvynių ir sausros valdymu susijusių problemų sprendimas – svarbus Europos Sąjungos uždavinys. Reaguojant į vandens sektoriaus uždavinius ir galimybes, reikia, kad įvairūs subjektai laikytųsi holistinio požiūrio. Atsižvelgiant į Vandens pagrindų direktyvos, Potvynių direktyvos ir Vandens srities Europos inovacijų partnerystės prioritetų įgyvendinimą, projektuose daugiausia dėmesio turėtų būti skirta tam, kad būtų plėtojami ir ypač įgyvendinami veiksmai, kuriais galima padėti valstybėms narėms pereiti prie tikrai integruoto vandens išteklių valdymo, prireikus skatinant taikyti ekosisteminius metodus. Kalbant apie veiksmus, kuriais siekiama įgyvendinti Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, turėtų būti itin akcentuojamos naujos problemos ir poveikis, taip pat skatinama geriau integruoti pakrantės zonų tvarkymą ir jūrų erdvės planavimą. Kalbant apie vandens pramonę, technologijos ir procesai, kuriais užtikrinamas vandens paslaugų (geriamojo vandens gamybos ar nuotekų valymo) teikimas, jau tampa pakankamai brandūs. Vandens politikos srities Europos inovacijų partnerystės prioritetinėse srityse dabar kyla dvejopas uždavinys: i) užtikrinti tinkamą įgyvendinimą, kad būtų gauta ekonomiškai efektyvių ir teisės aktus atitinkančių rezultatų, o ištekliai būtų naudojami efektyviai, ir ii) užtikrinti gebėjimą spręsti šioje srityje kylančias problemas.

Todėl pirmenybė bus teikiama toliau nurodytoms projektų temoms.

Vanduo, potvyniai ir sausra. III priedo A skirsnio a punkto i–ii papunkčiai

1. Potvynių ir (arba) sausros rizikos valdymo veiksmai, įgyvendinami taikant bent vieną iš toliau nurodytų priemonių: — gamtinius sprendimus, t. y. natūralias vandens sulaikymo priemones, kuriomis gerinamas vandens įsisunkimas bei sulaikymas ir teršalų šalinimas natūraliais arba į natūralius panašiais procesais, įskaitant upių, ežerų, upių žiočių ir pakrančių morfologijos atkūrimo ir (arba) susijusių buveinių, įskaitant salpas ir pelkes, atkūrimą; — prevencijos ir apsaugos priemones ir metodus, skirtus politikai, žemės naudojimo planavimui, rizikos mažinimui, atsparumui po incidentų ir ekstremaliųjų situacijų valdymui remti ir (arba) — integruoto rizikos vertinimo ir valdymo metodus, kuriais atsižvelgiama į socialinį pažeidžiamumą ir siekiama didinti atsparumą, o kartu užtikrinamas socialinis priimtinumas.

2. Projektai, kuriais, siekiant užtikrinti gerą vandenų būklę arba potencialą, kaip reikalaujama pagal Vandens pagrindų direktyvos tikslus, sprendžiamos upių baseinų valdymo planuose nustatytos hidromorfologinės problemos, kylančios dėl žemės ar vandens naudojimo.

3. Projektai, kuriais integruotas maisto medžiagų ir dėl žmogaus ir (arba) žemės ūkio veiklos atsiradusios organinės taršos valdymas užtikrinamas tiesiogiai pašalinant taršą. Numatomi veiksmai turėtų būti nustatyti atlikus išsamią trūkumų analizę (20), kuria būtų apibrėžta, kokias priemones reikia taikyti upių baseinų ar vandens baseinų mastu, kad būtų galima įvykdyti Vandens pagrindų direktyvos ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvos reikalavimus, atsižvelgiant į tai, kas pasiekta vykdant Miesto nuotekų valymo direktyvos (21), Nitratų direktyvos (22), Maudyklų vandens direktyvos (23) ir Požeminio vandens direktyvos (24) reikalavimus.

4. Projektai, kuriais cheminių teršalų vandens aplinkoje poveikis mažinamas mažinant prie šaltinio išmetamą prioritetinių medžiagų ir kitų cheminių medžiagų, priskiriamų prie specifinių upių baseinų teršalų, kiekį, naudojant tinkamus pakaitalus (25) ar taikant alternatyvias technologijas.

5. Projektai, kuriais įgyvendinamos vandens taupymo priemonės, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą kiekybinį ir kokybinį poveikį vandens telkiniams baseinuose, kuriuose trūksta vandens, kaip nustatyta atitinkamame upės baseino valdymo plane.

Jūrų valdymas ir pakrančių tvarkymas. III priedo A skirsnio a punkto iii papunktis

1. Projektai, pagal kuriuos taikomos priemonės, technologijos ir būdai, kuriais siekiama užtikrinti su jūrų aplinka susijusios žmogaus veiklos tvarumą, taip pat mažinti žmogaus veiklos poveikį jūrų aplinkai ir spręsti bent vieną iš šių itin didelį susirūpinimą keliančių klausimų, susijusių su: — povandeniniu triukšmu; — jūros dugno drumstimu; — giliavandene kasyba; — žvejyba; — žemės ūkiu ir (arba) — navigacija.

2. Projektai, kuriais siekiama mažinti į jūrą išmestų šiukšlių ar teršalų kiekį ir jų išvengti tvarkant jų šaltinius sausumoje ir (arba) jūrose.

Vandens pramonė. III priedo A skirsnio a punkto iv papunktis

1. Projektai, kuriais diegiamos geriamojo vandens technologijos ir miesto nuotekų valymo sistemos ir kuriuos įgyvendinant vandens paslaugoms teikti taikomi tausaus išteklių naudojimo procesai (26), o naujų teršalų ir (arba) patogenų, esančių nutekamuosiuose vandenyse, kiekiui mažinti arba jų išleidimui sustabdyti taikomos vietos procedūros ir (arba) kontrolės procesai.

2. Projektai, pagal kuriuos taikomos priemonės, kuriomis kaimo vietovių (27) gyventojams užtikrinamas išteklių naudojimo požiūriu efektyvus vandens paslaugų, atitinkančių Geriamojo vandens direktyvos ir Miesto nuotekų valymo direktyvos reikalavimus, teikimas.

3. Projektai, kuriais sprendimų, susijusių su apytakiniu vandeniu, ir (arba) tokio vandens valymo galimybių efektyvumas ir veiksmingumas didinamas įgyvendinant vieną ar daugiau iš toliau nurodytų priemonių: — (alternatyvaus) vandens tiekimo, nuotekų valymo, pakartotinio išteklių (28) naudojimo, regeneravimo ir perdirbimo koncepcijas; — šaltinių kontrolės metodus ir ekonomiškai efektyvias įrenginiuose naudojamas naujų teršalų ir patogenų išleidimo į nuotekų valymo sistemą technologijas; — vandenvalos inovacijų centrus regionuose, kuriuose dabar trūksta tinkamų kanalizacijos sistemų ir valymo bei sanitarijos įrenginių, taikant pažangiąsias technologijas ir decentralizuotas sistemas, dėmesį sutelkiant į alternatyvius vandens šaltinius; — sisteminius metodus, skirtus išvengti vandens, energijos ir išteklių nuostolių pramoninėje gamyboje ir (arba) vandens bei nuotekų infrastruktūroje.

LIFE reglamento III priedas b) Su atliekomis susiję teminiai prioritetai : veikla siekiant įgyvendinti konkrečius su atliekomis susijusius tikslus, nustatytus Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane ir 7-ojoje aplinkos veiksmų programoje, pirmiausia: i) integruoti su atliekomis susijusių planų ir programų įgyvendinimo principai; ii) veikla siekiant įgyvendinti ir vystyti Sąjungos teisės aktus dėl atliekų, ypatingą dėmesį skiriant pirmiesiems žingsniams Sąjungos atliekų tvarkymo hierarchinės tvarkos srityje (prevencija, pakartotinis naudojimas ir perdirbimas); iii) veikla, susijusi su išteklių veiksmingumu ir produktų gyvavimo ciklo poveikiu, vartojimo modeliais ir ekonomikos dematerializavimu.

Kalbant apie atliekas, Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane ir 7-ojoje aplinkos veiksmų programoje siekiama iki 2020 m. įvykdyti šiuos bendruosius tikslus:

— sumažinti atliekų susidarymą;

— maksimaliai padidinti perdirbimą ir pakartotinį naudojimą;

— deginti tik perdirbti netinkamas medžiagas ir

— į sąvartynus vežti tik perdirbti ir naudoti netinkamas atliekas.

Todėl pirmenybė bus teikiama toliau nurodytoms projektų temoms.

Teisės aktų dėl atliekų įgyvendinimas. III priedo A skirsnio b punkto i–ii papunkčiai

1. Projektai, kuriais atokiausiuose ES regionuose (29) arba salose (30), kuriuose mažiau nei 250 000 nuolatinių gyventojų (31), diegiami atliekų tvarkymo (atskiro rinkimo, rūšiavimo ir perdirbimo) metodai.

2. Projektai, kuriais įgyvendinami naujoviški sprendimai, kuriais siekiama vieno iš šių tikslų: — atskirai rinkti ir perdirbti elektros ir elektroninės įrangos atliekas (EEĮA) ir (arba) baterijas ir akumuliatorius arba perdirbti EEĮA ir (arba) baterijas ir akumuliatorius; — išardyti ir perdirbti eksploatuoti netinkamas transporto priemones (ENTP); — atrankiniu būdu demontuoti statinius ar pastatus ir taip gauti perdirbtų pridėtinės vertės (32) medžiagų ar produktų; — rūšiuoti ir perdirbti plastiką (33) sukuriant pridėtinės vertės produktus; — atskirai rinkti ir perdirbti biologines atliekas ir (arba) — perdirbti sudėtines medžiagas siekiant gauti svarbiausių žaliavų. Aiškinamoji pastaba Be šių naujoviškų sprendimų ir LIFE projekto, įgyvendinant projektą ir jam pasibaigus, pagal atliekų tvarkymo hierarchinę tvarką turėtų būti vykdomi ir kiti susiję atliekų tvarkymo veiksmai.

3. Projektai, kuriais siekiama nustatyti (34) ir atskirti atliekose esančias pavojingąsias medžiagas, kad pagal projektą būtų galima perdirbti apdorotas atliekas sukuriant pridėtinės vertės produktus (35) ir saugiai šalinti pavojingąsias medžiagas.

Atliekos ir efektyvus išteklių naudojimas. III priedo A skirsnio b punkto iii papunktis

1. Projektai, pagal kuriuos prioritetiniuose pramonės sektoriuose, kaip nustatyta Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane (36) ir ES žiedinės ekonomikos veiksmų plane (37), įgyvendinami nauji verslo ir (arba) vartojimo modeliai ir (arba) metodai, kuriais remiamas efektyvus išteklių naudojimas, o daugiausia dėmesio skiriama tam, kad produktas būtų patvaresnis, jį būtų galima pakartotinai naudoti, suremontuoti ir perdirbti, taip pat alternatyviems, ne produktų pardavimo, procesams. Įgyvendinant naujus verslo modelius ir metodus, jau projekto įgyvendinimo laikotarpiu turėtų būti pasiekti šie rezultatai: — turėtų sumažėti išteklių naudojimas (t. y. medžiagų, energijos ir (arba) vandens naudojimas atsižvelgiant į pagrindinį poveikį); — turėtų būti remiami mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) (38) verslo modelių pokyčiai ir (arba) — į verslo modelį turėtų būti integruotas socialinis aspektas. Aiškinamoji pastaba Alternatyvūs procesai, be kita ko, apima dalijimąsi ar išperkamąją nuomą, perdarymą, pramonės simbiozę, maisto grandinių, transporto ir judumo optimizavimą, tvarius pastatus ir statybą bei griovimą.

LIFE reglamento III priedas c) Su išteklių, įskaitant dirvožemį ir miškus, veiksmingumu, taip pat žaliąja (ekologiška) ir žiedine (antrinių žaliavų panaudojimu grindžiama) ekonomika susiję teminiai prioritetai : veikla siekiant įgyvendinti Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planą ir 7-ąją aplinkos veiksmų programą, kurios neapima kiti šiame priede nurodyti teminiai prioritetai, visų pirma: i) veiksmai, susiję su pramonės simbioze ir žinių perdavimu, taip pat naujų modelių vystymu siekiant pereiti prie žiedinės žaliosios ekonomikos; ii) veikla siekiant įgyvendinti Dirvožemio apsaugos teminę strategiją (2006 m. rugsėjo 22 d. Komisijos komunikatas „Dirvožemio apsaugos teminė strategija“), ypatingą dėmesį skiriant dirvožemio švelninimui ir sandarinimui, taip pat geresniam žemės naudojimui; iii) veikla, susijusi su miškų stebėsenos ir informacinėmis sistemomis, taip pat su miško gaisrų prevencija.

Su efektyviu išteklių, įskaitant dirvožemį ir miškus, naudojimu, taip pat su žaliąja ir žiedine ekonomika susijusių teminių prioritetų projektais bus siekiama įgyvendinti Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planą, ES žiedinės ekonomikos veiksmų planą (39), Dirvožemio apsaugos teminę strategiją (40) ir 2013 m. ES miškų strategiją (41).

Kalbant apie pramonės simbiozę, žinių perdavimą ir perėjimą prie žaliosios žiedinės ekonomikos, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas žiediniam ir (arba) efektyviai išteklius naudojančiam, aplinkai nekenksmingam verslui, vartotojų politikai, naujiems verslo ir vartojimo modeliams ir vertės grandinėms. Iki šiol viešoji parama žiedinei ekonomikai iš esmės buvo orientuota į perdirbimą, o pakartotinio naudojimo, remonto ir perdarymo projektų įgyvendinama nepakankamai (42). Įgyvendinant žiedinės ekonomikos modelį (vietos) vertės grandinėse, yra didelė galimybė sukurti teigiamą socialinį poveikį, pvz., integruoti į darbo rinką nepalankioje padėtyje esančius asmenis, o šešėlinės ekonomikos veiklą padaryti oficialia. Žiedinei ekonomikai skirtų projektų vykdytojai raginami apsvarstyti šiuos aspektus, taip pat išmatuojamą tiesioginį poveikį aplinkai. Šiose vertės grandinėse bus sprendžiamos prioritetinių sektorių problemos, taigi bus skatinamas ir šiuo metu rengiamos ES strategijos dėl plastiko žiedinėje ekonomikoje (43) įgyvendinimas.

Kalbant apie dirvožemio apsaugą, reikia tobulinti dirvožemio valdymą ir visų pirma riboti ir mažinti dirvožemio sandarinimą. Įgyvendinant projektą surinkti su dirvožemiu susiję duomenys turėtų būti pateikti atitinkamoms regioninėms, nacionalinėms ir (arba) ES duomenų bazėms.

Tikimasi, kad miškams skirtais projektais bus prisidedama prie miškų stebėsenos, t. y. kad visi susiję duomenys, kurie gali būti surinkti įgyvendinant šiuos projektus, bus teikiami dabartinėms ar būsimoms Europos miškų informacinėms sistemoms. Kita vertus, siekiant toliau didinti biologinę įvairovę ir ekosistemų atsparumą, reikia surasti ekonomiškai efektyvius, gamtai artimus ar panašius alternatyvius miškininkystės sprendimus, kurie nebūtų susiję su vienodo amžiaus ar vienos rūšies medžių sodinimu. Ypatingas pastangas reikėtų dėti siekiant užkirsti kelią miškų gaisrams, sudaryti kuo nepalankesnes sąlygas jiems plisti ir didinti bendrą miškų atsparumą, ypač tokiose saugomose vietovėse kaip „Natura 2000“ teritorijos, kuriose auga didelė miškų dalis ir vykdoma daugiausia ES gamtos apsaugos veiksmų.

Todėl pirmenybė bus teikiama toliau nurodytoms projektų temoms.

Efektyvus išteklių naudojimas, žalioji žiedinė ekonomika. III priedo A skirsnio c punkto i papunktis

Projektai, kuriais žiedinės ekonomikos koncepcija įgyvendinama bent viename iš ES žiedinės ekonomikos veiksmų plane (44) nurodytų prioritetinių sektorių, užtikrinant aukštos kokybės antrinių išteklių, metalo laužo ir (arba) atliekų naudojimą vienoje arba skirtingose vertės grandinėse. Įgyvendinant žiedinės ekonomikos koncepciją, jau projekto įgyvendinimo laikotarpiu turėtų būti pasiekti šie rezultatai:

— turėtų būti remiami mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) verslo modelių pokyčiai ir (arba)

— į vertės grandinę (-es) turėtų būti integruotas socialinis aspektas.

Dirvožemis. III priedo A skirsnio c punkto ii papunktis

1. Projektai, pagal kuriuos, laikantis Dirvožemio sandarinimo gairių (45), palyginti su rinkoje taikomais sprendimais, imamasi efektyvesnių veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti teritorinę plėtrą regiono ar nacionaliniu mastu, neužimant dar daugiau žemės ar nesandarinant dar daugiau dirvožemio. Tokius veiksmus sudaro bent viena iš šių veiklos rūšių: — ribojimo ir (arba) kiti atkūrimo veiksmai, visų pirma vykdomi užterštose teritorijose; — dirvožemio sandarinimo poveikio mažinimas ir (arba) — dirvožemio sandarinimo kompensavimas.

2. Projektai, pagal kuriuos, laikantis Savanoriškai taikomų tvaraus dirvožemio valdymo gairių (46), per regioninius, nacionalinius arba tarptautinius tinklus ar organizacijas įgyvendinami integruoti tvaraus dirvožemio valdymo metodai.

Miškai. III priedo A skirsnio c punkto iii papunktis

Be rodiklių duomenų, susijusių su miško buveinėmis ir ekosistemomis bei jų paslaugomis, įgyvendinant miškams skirtus LIFE projektus taip pat turėtų būti teikiami duomenys apie atitinkamus rodiklius, nustatytus pagal atnaujintų visos Europos darnios miškotvarkos rodiklių (47) 1, 2, 4 ir 5 kriterijus.

1. Projektai, kuriais užtikrinamas veiksmingas ir efektyvus priemonių, metodikų, būdų, technologijų ir įrangos naudojimas siekiant įgyvendinti gamtai artimus miškotvarkos sprendimus ir panašias intensyvesnės (48) miškotvarkos ir (arba) valdymo metodų, grindžiamų vienodo amžiaus ir vienos rūšies medžių sodinimu, alternatyvas (49), kurių ekonominis efektyvumas palyginamas su vidutinio ar didelio masto veiklos, vykdomos taikant atitinkamą intensyvesnės miškotvarkos ir (arba) vienodo amžiaus bei vienos rūšies medžių sodinimo modelį, ekonominiu efektyvumu (50). Aiškinamoji pastaba Gamtai artimai miškotvarkai (kartais vadinamai „ekologiškai tvaria miškininkyste“ arba „tolydžia miško danga grindžiama miškininkyste“) būdingi metodai, kuriais bandoma imituoti gamtinius procesus ir siekiama miškų naudojimą ekonominiais tikslais derinti su gamtos apsauga. Rezultatas – aktyviai tvarkomi, tačiau daugiasluoksniai ir tankūs mišrieji miškai, kurie yra palyginti panašūs į natūralius miškus. Ši koncepcija apima aktyvią miškotvarką, bet taip pat medžių kirtimą, todėl jos nereikėtų painioti su metodais, kuriais siekiama būtent išsaugoti gamtinius procesus, pvz., natūraliose gamtinėse zonose. Įvairiose šalyse paprastai taikomi metodai gali šiek tiek skirtis, tačiau turėtų apimti šiuos elementus: vietinių arba prie vietos sąlygų prisitaikiusių medžių rūšių naudojimą, natūralų atsinaujinimą, ribotą technikos naudojimą, gamtos apsaugos priemonių taikymą, draudimą naudoti trąšas ar pesticidus, ilgą rotacijos laikotarpį ir atskirų medžių arba medžių grupių kirtimą (51).

2. Projektai, pagal kuriuos bandomi ir įgyvendinami metodai (52), kuriuos taikant labai greitai užsidegantys miškai paverčiami atsparesniais medynais, kuriuose lėčiau susidaro kuro sankaupos ir mažesnė ugnies išplitimo rizika, taikoma miškininkystės ir žemės valdymo praktika, pagal kurią pirmenybė teikiama pusiau natūraliems mišriesiems arba plačialapiams miškams, draudžiama pereikvoti susijusių vandens telkinių išteklius ir (arba), mažinant gaisrų riziką ir (arba) gaisrų intensyvumą, užtikrinamas tvarus žemės naudojimas.

LIFE reglamento III priedas d) Su aplinka ir sveikata, įskaitant chemines medžiagas ir triukšmą, susiję teminiai prioritetai : veikla siekiant paremti pagal 7-ąją aplinkos veiksmų programą numatytų konkrečių su aplinka ir sveikatos apsauga susijusių tikslų įgyvendinimą, visų pirma: i) veikla siekiant paremti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (53) (REACH) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 (54) (Biocidinių produktų reglamentas) įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas saugesnis, tausesnis ar ekonomiškesnis cheminių medžiagų (įskaitant nanomedžiagas) naudojimas; ii) paramos veikla siekiant palengvinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB (55) (Triukšmo direktyva) įgyvendinimą ir užtikrinti tokį triukšmo lygį, kad nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir ja rizikuojama; iii) veikla siekiant paremti didelių nelaimių išvengimą, visų pirma palengvinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/18/ES (56) (Seveso III direktyva) įgyvendinimą.

Kalbant apie aplinką ir sveikatą, reikėtų tirti naujus metodus, kuriuos taikant būtų galima sumažinti cheminių medžiagų, triukšmo ir pramoninių avarijų poveikį aplinkai.

Todėl pirmenybė bus teikiama toliau nurodytoms projektų temoms.

Cheminės medžiagos. III priedo A skirsnio d punkto i papunktis

Projektai, kuriais mažinamas bent vieno iš toliau nurodytų veiksnių poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai:

— cheminių medžiagų, pagal Reglamentą dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (CLP reglamentą) (57) priskiriamų žmonių sveikatai ar aplinkai pavojingoms medžiagoms;

— sudėtinio cheminių medžiagų, įskaitant endokrininę sistemą ardančias medžiagas, poveikio;

— nanomedžiagų;

— biocidinių produktų ir (arba) pesticidų.

Tai bus pasiekta vienu ar daugiau iš šių būdų:

— saugiau arba tvariau naudojant chemines medžiagas;

— kuo labiau sumažinus produktuose ar aplinkoje esančių toksiškų cheminių medžiagų poveikį ir (arba)

— toksiškas chemines medžiagas pakeičiant saugesnėmis medžiagomis arba renkantis ne cheminius sprendimus.

Triukšmas. III priedo A skirsnio d punkto ii papunktis

Šioje antraštinėje dalyje pirmenybė bus teikiama miestų teritorijose įgyvendinamiems projektams, kuriais siekiama pagerinti kuo didesnio asmenų skaičiaus padėtį.

Projektai, kuriais tankiai apgyvendintose miestų teritorijose esančių kelių skleidžiamas triukšmas mažinamas įrengiant nedaug triukšmo keliančius paviršius ir (arba) naudojant padangas, kurių gyvavimo ciklo sąnaudos panašios į standartinių paviršių ir (arba) padangų, – taip gerokai sumažėtų triukšmo lygis.

Pramoninės avarijos. III priedo A skirsnio e punkto iii papunktis

Projektai, kuriais Seveso III direktyvos (Direktyva 2012/18/ES) dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės įgyvendinimas palengvinamas taikant ypač ekonomiškai efektyvias metodines rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai zonų kartografavimo priemones ir priemones, padedančias išvengti domino efekto. Projektais turi būti numatyta, kad šių priemonių taikymą demonstruotų įvairūs už vykdymą atsakingi subjektai, ir tuo remiantis turi būti taikomos rizikos prevencijos ar mažinimo priemonės.

LIFE reglamento III priedas e) Su oro kokybe ir išlakomis, įskaitant miestų aplinkoje, susiję teminiai prioritetai : veikla siekiant paremti konkrečių su oru ir išlakomis susijusių Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plano ir 7-osios aplinkos veiksmų programos tikslų įgyvendinimą, visų pirma: i) integruoti oro kokybės teisės aktų įgyvendinimo principai; ii) paramos veikla siekiant palengvinti Sąjungos oro kokybės ir atitinkamų su išlakomis susijusių standartų, įskaitant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/81/EB (58) (Teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva), laikymąsi; iii) veikla siekiant paremti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/75/ES (59) (Pramoninių išmetamų teršalų direktyva) įgyvendinimo stiprinimą, ypatingą dėmesį skiriant geriausių prieinamų gamybos būdų apibrėžčiai ir įgyvendinimo procesui, lengvos prieigos prie informacijos užtikrinimui ir Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos indėliui į inovacijas.

Pagal teminį prioritetą „Oro kokybė ir išlakos, įskaitant miestų aplinkoje“ daugiausia dėmesio skiriama tam, kad būtų įgyvendinami oro kokybės teisės aktai ir laikomasi visapusiško požiūrio į miestų aplinkosaugos problemas. Oro tarša Europoje tebėra didžiausia su sveikata susijusi aplinkosaugos problema, mirtingumo dėl jos koeficientas yra daugiau negu dešimt kartų didesnis už mirtingumo dėl eismo įvykių koeficientą, be to, ji daro didžiulį poveikį ekosistemoms (pvz., 70 % ES „Natura 2000“ teritorijų yra aktuali eutrofikacijos problema, kurią sukelia oro tarša). Ši problema turėtų būti sprendžiama laikantis būsimos ES oro kokybės strategijos, apimančios laikotarpį iki 2030 m. Projektuose turėtų būti nurodomos kietosios dalelės (KD) ir (arba) NO2, o ne CO2. Jeigu pagrindinis tikslas – sumažinti išmetamą CO2 kiekį, projektas turėtų būti pateiktas pagal Klimato politikos paprogramę.

Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva (PITD) – pagrindinė taršos iš didelių sutelktųjų šaltinių prevencijos ir kontrolės priemonė. Remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant PITD (ir jos pirmtakę Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės direktyvą (TIPK), buvo galima nustatyti papildomus poreikius, susijusius su visuomenės informavimu ir naujų gamybos būdų diegimu.

Todėl pirmenybė bus teikiama toliau nurodytoms projektų temoms.

Oro kokybės teisės aktai ir Atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva. III priedo A skirsnio e punkto i–ii papunkčiai

Tais atvejais, kai aiškiai nenurodyta kitaip, įgyvendinant oro kokybės projektus daugiausia dėmesio paprastai turėtų būti skiriama miestų teritorijoms, kad poveikį pajustų kuo daugiau žmonių.

1. Projektai, kuriais oro kokybė gerinama ir išmetamas kietųjų dalelių (KD) kiekis mažinamas tose vietovėse, kuriose namams šildyti naudojama labai daug kietojo kuro, pvz. biomasės, anglies ir durpių. Pagal tokius projektus įgyvendinamas vienas arba daugiau iš toliau nurodytų sprendimų: — techniniai sprendimai (60); — valdymo sprendimai; — reguliavimo sprendimai ir (arba) — paskatomis grindžiami sprendimai (61).

2. Tvaraus kelių transporto judumo projektai, kuriais siekiama mažinti išmetamą oro teršalų kiekį, – tai labai svarbu norint padėti atitikti oro kokybės standartus, taigi daugiausia dėmesio skiriama vienam arba daugiau iš šių aspektų: — ekologiškesniam važiavimui realiomis sąlygomis; — ekologiškesnėms arba elektra varomoms dviratėms ar triratėms transporto priemonėms ir (arba) susijusių infrastruktūros poreikių analizei ir įgyvendinimui bandomuoju mastu; — elektra varomoms ar itin mažataršėms transporto priemonėms (62); — alternatyviųjų degalų naudojimui; — naujoviškoms transporto priemonių modifikavimo programoms (63); — alternatyviai transmisijos technologijai (64); — didelio poveikio eismo sistemoms, pvz., mažos taršos zonoms ir kelių kainodaros sistemoms, taikant pažangius prieigos kriterijus ir vartojimo prekių etiketes, ir (arba) — naujoviškų logistikos platformų naudojimui (65).

3. Tvaraus aviacijos ir ne keliais judančių mechanizmų judumo projektai, kuriais siekiama mažinti išmetamą teršalų kiekį, ypač tą, kurį išmeta esami ne keliais judantys mechanizmai, kuriems (dar) netaikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 (66).

4. Projektai, kuriais mažinamas vykdant žemės ūkio veiklą išmetamas amoniako ir kietųjų dalelių kiekis, taip prisidedant prie atnaujinto JT EEK Gerosios žemės ūkio praktikos, susijusios su išmetamo amoniako kiekio mažinimu, kodekso įgyvendinimo (67).

Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyva. III priedo A skirsnio e punkto iii papunktis

Projektai, pagal kuriuos taikomi taršos prevencijos ir mažinimo būdai, Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvoje vadinami naujais gamybos būdais.

Miestų aplinka. III priedo A skirsnio e punktas

Projektai, kuriais įgyvendinami integruotos tvaraus miestų planavimo ir projektavimo ir (arba) naujoviškų techninių sprendimų rėmimo politikos ir reguliavimo metodai, siekiant pagerinti bent vieną iš šių aspektų:

— viešąjį miesto transportą;

— efektyvų energijos ir išteklių naudojimą arba sprendimus, kuriems įgyvendinti naudojama aplinkos neteršianti arba mažataršė (68) atsinaujinančioji energija ar medžiagos (69);

— vietinių maisto produktų gamybą ir (arba)

— miesto ekosistemų ir jų paslaugų būklę (70).

3.2. Prioritetinė sritis „Gamta ir biologinė įvairovė“

Remiantis LIFE reglamento 11 straipsnio a punktu, šią prioritetinę sritį atitinkančiomis projektų temomis ir LIFE reglamento III priede išvardytais susijusiais teminiais prioritetais siekiama konkretaus tikslo – „padėti plėtoti ir įgyvendinti Sąjungos politiką ir teisės aktus gamtos ir biologinės įvairovės srityje, įskaitant Sąjungos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., Tarybos direktyvą 92/43/EEB (71) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (72), taikant, plėtojant, bandant ir demonstruojant principus, geriausią praktiką ir sprendimus“.

Programa LIFE yra pagrindinė priemonė, kuria per pastaruosius 25-erius metus buvo prisidedama prie Paukščių direktyvos ir Buveinių direktyvos įgyvendinimo, ir kuri buvo labai, o kai kuriais atvejais – gyvybiškai – svarbi užtikrinant „Natura 2000“ tinklo sukūrimą. Gamtos apsaugos direktyvų tinkamumo patikros (73) dokumente ir Veiksmų plane gamtai, žmonėms ir ekonomikai (74) pabrėžiamas poreikis didinti šios prioritetinės srities finansavimą – tai užtikrinama Deleguotuoju reglamentu, kuriuo iš dalies keičiama LIFE reglamento 9 straipsnio 4 dalis. LIFE prioritetinėje srityje „Gamta ir biologinė įvairovė“ finansiniai ištekliai ir toliau visų pirma bus skiriami „Natura 2000“, kad būtų užtikrintas visiškas su Biologinės įvairovės strategijos 1 tikslu susijusių įsipareigojimų įvykdymas, ir kartu bus remiami projektai, kuriais siekiama įgyvendinti Biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 2, 3, 4 ir 5 tikslus.

LIFE prioritetinės srities „Gamta ir biologinė įvairovė“ projektai turėtų papildyti vienas kitą, o atitinkamais atvejais ir kitus su gamta ir biologine įvairove susijusius teminius prioritetus, pvz., jeigu projektas yra susijęs su „Natura 2000“, prireikus juo turėtų sprendžiamas ir invazinių svetimų rūšių klausimas. Todėl, siekiant išvengti prieštaravimų, pagal vieną iš teminių prioritetų taikomi principai taip pat taikomi ir pagal papildomą teminį prioritetą. Jeigu projektai, kuriais siekiama Biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 2, 3, 4 ir (arba) 5 tikslų, įgyvendinami (bent iš dalies) „Natura 2000“ teritorijose, siūlomos priemonės turi atitikti tos teritorijos apsaugos tikslus, valdymo planą ar atitinkamas priemones ir (arba) Specialių saugomų teritorijų (SST) nustatymo aktą. Be to, įgyvendinant miškams skirtus LIFE projektus, taip pat turėtų būti teikiami duomenys apie atitinkamus rodiklius, nustatytus pagal atnaujintų visos Europos darnios miškotvarkos rodiklių (75) 1, 2, 4 ir 5 kriterijus.

LIFE reglamento III priedas a) Su gamta susiję teminiai prioritetai : veikla siekiant įgyvendinti direktyvas 92/43/EEB ir 2009/147/EB, visų pirma: i) veikla, kurios tikslas – gerinti Sąjungai svarbių buveinių ir rūšių, įskaitant jūrų buveines ir rūšis ir paukščių rūšis, išsaugojimo padėtį; ii) veikla siekiant paremti tinklo „Natura 2000“ biologijos ir geografijos seminarus; iii) integruoti prioritetinių veiksmų programų įgyvendinimo principai.

Pirmenybė teikiama toliau nurodytoms projektų, kuriais siekiama padėti pasiekti Biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 1 tikslą, kad būtų visiškai įgyvendintos Paukščių ir Buveinių direktyvos, temoms.

1. Projektai, kuriais gerinama ES Paukščių direktyvoje ir Buveinių direktyvoje nustatytų Bendrijos svarbos (76) buveinių tipų ar rūšių išsaugojimo būklė, visų pirma šiems buveinių tipams ar rūšims pasiūlytose ar nustatytose „Natura 2000“ teritorijose (77).

2. Projektai, kuriais siekiama gerinti Bendrijos svarbos buveinių tipų arba rūšių išsaugojimo būklę, jeigu jų būklė nėra „gera ir (arba) patikimai saugoma ir nenykstanti“ arba „nežinoma“, remiantis naujausiais bendraisiais vertinimais, kuriuos valstybės narės atitinkamu geografiniu lygmeniu pateikė pagal Buveinių direktyvos 17 straipsnį, arba naujausiais vertinimais pagal Paukščių direktyvos 12 straipsnį ir ES lygmens paukščių vertinimais.

3. Projektai, kuriais pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvos pirmąjį deskriptorių įgyvendinamas Buveinių direktyvos ir Paukščių direktyvos ir susijusių nuostatų jūrų komponentas, kai tokiais projektais siekiama atlikti vieną ar kelis iš šių veiksmų: — užpildyti ir galutinai parengti nacionalinius aprašus, kad būtų galima jūrose steigti „Natura 2000“ teritorijų tinklą; — atkurti ir valdyti „Natura 2000“ priklausančių jūrų teritorijas, įskaitant teritorijų valdymo planų rengimą ir įgyvendinimą; — imtis veiksmų, kuriais siekiama spręsti su rūšimis, buveine arba teritorija susijusius jūrų apsaugos darbuotojų ir žvejų ar kitų „jūrų naudotojų“ konfliktus, taip pat veiksmų, kuriais apsaugos priemonės derinamos su tvariu „Natura 2000“ teritorijų naudojimu ir (arba) — taikyti parodomuosius arba naujoviškus žmogaus veiklos poveikio ypatingos svarbos jūrų buveinėms ir rūšims vertinimo ar stebėsenos metodus kaip priemonę, pagal kurią orientuojamasi, kokių konkrečių apsaugos priemonių reikia.

LIFE reglamento III priedas b) Su biologine įvairove susiję teminiai prioritetai : veikla siekiant įgyvendinti Sąjungos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., visų pirma: i) veikla, kuria siekiama prisidėti prie 2 tikslo įgyvendinimo; ii) veikla, kuria siekiama prisidėti prie 3, 4 ir 5 tikslų įgyvendinimo.

Šiomis projektų temomis daugiausia dėmesio skiriama Biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 2, 3, 4 ir 5 tikslams įgyvendinti, jeigu pagal juos visų pirma siekiama įgyvendinti LIFE reglamento 3 ir 11 straipsniuose nustatytus bendruosius ir konkrečius tikslus ir todėl jie gali būti finansuojami pagal programą LIFE.

Pirmenybė bus teikiama toliau nurodytoms projektų temoms.

1. Projektai, pagal kuriuos rengiami ir įgyvendinami žaliosios infrastruktūros (78) planai ir veiksmai, kuriais gerinama ekosistemų ir jų paslaugų būklė (79) ir (arba) „Natura 2000“ teritorijų ir (arba) kitų saugomų teritorijų ryšiai. Projektai, pagal kuriuos rengiami ir taikomi plačiai tinkami pakartotinai taikyti su žaliąja infrastruktūra susiję metodai ir (arba) būdai, kuriais, gerinant teritorijų ryšius, veiksmingai mažinamas neigiamas energetikos ar transporto infrastruktūros poveikis biologinei įvairovei. Šie būdai ir (arba) metodai turėtų būti ekonomiškai efektyvesni nei rinkoje jau siūlomi kokybiniu požiūriu lygiaverčiai sprendimai, o prireikus jais remiantis turėtų būti sukurti nemokami bendri sprendimai arba parengti techniniai standartai.

2. Projektai, pagal kuriuos rengiamos ir taikomos priemonės, kuriomis siekiama biologinės įvairovės aspektą įtraukti į finansinius ir verslo sprendimus ir taip, pagal projektą vykdant biologinės įvairovės išsaugojimo ir atkūrimo veiksmus, užtikrinti, kad būtų išvengta grynojo biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų, kuriomis užtikrinamos didesnės pajamos, praradimo (80).

3. Projektai, skirti gresiančioms išnykti rūšims ar buveinėms, kurios nėra įtrauktos į Buveinių direktyvos priedus, bet nurodytos kaip nykstančios ar dar prastesnės būklės rūšys ar buveinės Europos raudonosiose nykstančių rūšių (81) ar buveinių (82) knygose, o tos, kurios nėra įtrauktos į Europos raudonąsias knygas, – IUCN raudonojoje knygoje (83).

4. Projektai, kuriais sprendžiama invazinių svetimų rūšių (84) problema ir šiuo tikslu atitinkamu erdvės mastu, taikant išsamią sistemą, išbandomi ir įgyvendinami šie trys etapai: — užkertamas kelias invazinių svetimų rūšių introdukcijai, visų pirma per pagrindinius introdukcijos kelius; — sukuriama ankstyvo aptikimo ir greito likvidavimo sistema; — likviduojamos ar kontroliuojamos invazinės svetimos rūšys arba neleidžiama joms plisti. Projektai turėtų būti parengti taip, kad atitinkamu lygmeniu būtų tobulinamos esamos (arba diegiamos naujos) techninės, administracinės ir (arba) teisinės sistemos, visų pirma, be kita ko, susijusios su rūšimis, įtrauktomis į Sąjungai susirūpinimą keliančių invazinių svetimų rūšių sąrašą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1143/2014 (85) 4 straipsnio 1 dalį. Aiškinamoji pastaba. Jeigu vienas iš etapų jau buvo įgyvendintas ne pagal projektą arba projekto sąlygomis jo įgyvendinti neįmanoma, projekto veiksmai turi būti bent jau aiškiai išdėstyti atsižvelgiant į platesnę sistemą, siejančią visus tris etapus.

3.3. Prioritetinė sritis „Aplinkos valdymas ir informavimas“

Remiantis LIFE reglamento 12 straipsnio a punktu, šią prioritetinę sritį ir susijusius teminius prioritetus, išvardytus LIFE reglamento III priede, atitinkančiomis projektų temomis turi būti siekiama konkretaus tikslo – „skatinti didesnį informuotumą aplinkos klausimais, be kita ko, skatinti visuomenę ir suinteresuotuosius subjektus remti Sąjungos politikos kūrimą aplinkos srityje, taip pat skatinti žinias tvarios plėtros srityje ir naujus tausaus vartojimo modelius“.

LIFE reglamento III priedas Prioritetinė sritis „Aplinkos valdymas ir informavimas“: a) informavimo, komunikacijos ir informuotumo didinimo kampanijos vadovaujantis 7-osios aplinkos veiksmų programos prioritetais; b) veikla siekiant paremti veiksmingos kontrolės procesą, taip pat atitikties skatinimo priemones, susijusias su Sąjungos aplinkos teisės aktais, ir remti informavimo sistemas bei informavimo priemones, susijusias su Sąjungos aplinkos teisės aktų įgyvendinimu.

Informavimo, komunikacijos ir informuotumo didinimo kampanijos. III priedo C skirsnio a punktas

Vertinant siūlomų projektų Europos pridėtinę vertę bus atsižvelgta į informavimo, komunikacijos ir informuotumo didinimo kampanijų geografinę aprėptį.

Projektai, kuriais siekiama didinti tikslinių auditorijų informuotumą apie aplinkosaugos problemas, ES aplinkos politiką, priemones ir (arba) teisės aktus ir taip keisti jų požiūrį bei skatinti aplinką tausojančią elgseną, tvarką ir (arba) tiesioginį piliečių dalyvavimą. Pareiškėjai turi pateikti pakankamai įrodymų, kad informuotumo lygio (86) pokytis toje (-ose) srityje (-yse), kurioje (-iose) įgyvendinamas projektas, yra labai svarbus veiksnys, kuriuo padedama tinkamai įgyvendinti ES aplinkos politikos priemones ir (arba) teisės aktus ir (arba) juos rengti ateityje. Informuotumo didinimo konkrečiu tiksliniu klausimu veikla turėtų būti vykdoma kuo platesniu mastu (87). Tikslinės aplinkosaugos problemos, ES aplinkos politika, priemonės ir (arba) teisės aktai turėtų būti tiesiogiai susieti su viena ar daugiau temų, išvardytų pagal tris toliau nurodytus prioritetus (88).

Ekologiškai tvarus augimas: — tvarus vartojimas daugiausia dėmesio skiriant atliekų, visų pirma plastiko, maisto atliekų ir į jūrą išmetamų šiukšlių, prevencijai; — perėjimas prie žiedinės ekonomikos, visų pirma tvarių verslo modelių įgyvendinimas, tvari gamyba, produktai ir paslaugos (89).

Ryšys su piliečiais: — „Natura 2000“ ir Europos gamtos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo pagal Veiksmų planą gamtai, žmonėms ir ekonomikai (90) nauda; — invazinės svetimos rūšys; — saugus cheminių medžiagų naudojimas; — gamtos teikiama nauda, įskaitant žaliąją infrastruktūrą ir susijusias ekosistemines paslaugas.

Veiksmų įgyvendinimas: — oro kokybė miestų teritorijose ir (arba) — vandens teisės aktų įgyvendinimo nauda.

Veikla, kuria remiamas veiksmingos kontrolės procesas ir atitikties skatinimo priemonės. III priedo C skirsnio b punktas

Informacinės sistemos, viešojo administravimo kokybė ir savanoriškai taikomi metodai

1. Projektai, kuriais gerinamos informacijos apie aplinką sistemos, kurias viešojo sektoriaus institucijos naudoja informacijai apie aplinką rinkti, tvarkyti, saugoti ir ja dalytis, ir šiuo tikslu kuriamos ir diegiamos naujos arba atitinkamais atvejais tobulinamos esamos sistemos. Įgyvendinant projektus, turėtų būti gerinamas ES aplinkos politikos įgyvendinimas ir laikomasi ES ataskaitų teikimo įsipareigojimų. Aiškinamoji pastaba Patobulinimai gali būti sumažinta administracinė našta, veiksmingesnis keitimasis informacija institucijų viduje ir tarp jų, geresnis galutinis informacijos apie aplinką panaudojimas, įskaitant ataskaitų teikimą, ir geresnių paslaugų teikimas galutiniams naudotojams, įskaitant visuomenę. Kalbant apie cheminių medžiagų stebėsenos duomenis, projektais, naudojant Cheminių medžiagų stebėsenos informacijos platformą (IPCHEM) ir cheminių medžiagų stebėsenos duomenis susiejant su žmonių sveikatos ir aplinkosaugos duomenimis, turėtų būti gerinamas cheminių medžiagų stebėsenos duomenų prieinamumas ir galimybė su jais susipažinti.

2. Projektai, kuriais gerinami viešojo administravimo, susijusio su planų, programų rengimu, analizių, peržiūrų, vertinimų atlikimu ir (arba) leidimų išdavimu, nukrypti leidžiančių nuostatų taikymu ir kitų sprendimų dėl konkrečios veiklos priėmimu, gebėjimai ir kokybė, prireikus taip pat bendradarbiaujama su privačiaisiais subjektais, siekiant sumažinti administracinę naštą ir kartu optimizuoti rezultatus aplinkosaugos srityje, o prireikus įtraukti gamtos apsaugos aspektą. Dėmesys sutelkiamas į vieną ar daugiau iš toliau nurodytų aspektų: planai, programos, analizės, peržiūros ir vertinimai: — oro kokybės planai (91); — nacionalinės oro taršos valdymo programos (92); — upių baseinų valdymo planai (93) ir susijusios priemonių programos, analizės ir peržiūros; — jūrų erdvės planai ir susijusios priemonių programos bei jūrų strategijos, kuriomis siekiama užtikrinti sąveiką su „Natura 2000“ ir upių baseinų valdymo planais; — potvynių rizikos valdymo planai (94); — nitratų valdymo veiksmų planai (95); — atliekų tvarkymo planai (96); — „Natura 2000“ valdymo planai (97); — miškotvarkos planai, kurių, siekiant užtikrinti didesnę miškų biologinę įvairovę, reikalaujama pagal Kaimo plėtros reglamentą; — žemės naudojimo planai ir kiti planai (98) , pagal kuriuos, siekiant, kad būtų geriau atsižvelgiama į ekosistemas (99) ir jų paslaugas (100), reikalaujama strateginio poveikio aplinkai vertinimo; — Ekosistemų paslaugų ir susijusio darbo vertinimai (101); ir (arba) sprendimai, susiję su: — pramoniniais išmetamaisiais teršalais; — atliekų tvarkymu; — vandens tarša ir vandens ėmimu (102); — gamtos apsauga (103). Aiškinamoji pastaba Kalbant apie planus, programas ar kitas tikslines priemones, gebėjimus ir viešojo administravimo kokybę būtų galima gerinti vienu ar keliais iš šių būdų: įtraukiant suinteresuotuosius subjektus; konsultuojantis su visuomene; optimizuojant dokumentų turinį; vykdant tikslinės priemonės įgyvendinimo stebėseną ir užtikrinant, kad jos būtų laikomasi; dalijantis geriausia patirtimi; taikant efektyvius tikslinių priemonių rengimo, peržiūros ir poveikio aplinkai vertinimo metodus. Ugdant stebėsenos gebėjimus, pvz., daugelyje skirtingų vietų nuosekliai taikant stebėsenos tikruoju laiku metodus, didinamos ne tik galimybės atlikti planų vertinimą ir tam skirta informacinė bazė, bet ir galimybės rengti naujus, dinamiškus planus. Rengiant „Natura 2000“ valdymo planus ir priimant su gamtos apsauga susijusius sprendimus, reikėtų atsižvelgti į rekomendacijas, teikiamas per „Natura 2000“ biogeografinius seminarus. Priimant su gamtos apsauga susijusius sprendimus, turėtų būti atsižvelgiama į leidimų išdavimo reikalavimus pagal Buveinių direktyvos 6 straipsnio 3 ir 4 dalis ir rūšių apsaugos taisykles pagal Buveinių direktyvos 12 ir 16 straipsnius ir Paukščių direktyvos 5 ir 9 straipsnius. Vertinimas apima matavimą ir modeliavimą, taip pat išmetamųjų teršalų aprašų sudarymą ir (arba) tobulinimą. Sprendimai – tai kompetentingų institucijų sprendimai, priimami siekiant laikytis atitinkamų ES aplinkosaugos teisės aktų.

3. Projektai, pagal kuriuos subjektai, siekiantys mažinti savo veiklos, produktų ir paslaugų poveikį aplinkai, tobulina vieną ar daugiau iš toliau nurodytų savanoriškai taikomų metodų ir jų taikymo būdų, skatina juos taikyti, diegia ir (arba) derina: — trečiosios šalies atliekamas naujoviškų technologijų veiksmingumo tikrinimas, kai jos paruoštos pateikti rinkai, pvz., Aplinkosaugos technologijų tikrinimas (ATT) (104); — Europos lygmens produkto aplinkosauginio pėdsako kategorijos taisyklių (toliau – PAPKT) ir (arba) organizacijos aplinkosauginio pėdsako sektoriaus taisyklių (toliau – OAPST) taikymas produktams ir sektoriams, kuriems netaikomos esamos PAPKT ir OAPST ir kurie neįtraukti į susijusias aukštos kokybės duomenų bazes, remiantis Europos aplinkosauginio pėdsako nustatymo metodika (105) ir naujausiomis turimomis rekomendacijomis (106); — veiksmai, paslaugos, tinklai ir nauji verslo modeliai, skirti skatinti naudoti perdarytus, suremontuotus, atnaujintus ir (arba) pakartotinai naudoti skirtus produktus, taip pat susiję su produktų patvarumu ir planuojamu senėjimu, ir (arba) skirti skatinti naudoti oficialiai pripažintus ekologinius ženklus, pvz., ES ekologinį ženklą; — bendros pirkimo specifikacijos ir (arba) įgyvendinimo stebėsenos priemonės, skirtos viešojo sektoriaus institucijoms, kurių pirkimo poreikiai yra panašūs, – taip siekiama skatinti žaliuosius ir žiedinius viešuosius pirkimus; — reguliavimo, finansinių ar reputacijos gerinimo paskatų susiejimas su aplinkosauginiu veiksmingumu taikant EMAS; — pastatų aplinkosauginio veiksmingumo vertinimas remiantis statybos sistema su pagrindiniais rodikliais (107).

Aplinkosaugos reikalavimų vykdymo užtikrinimas ir teisė kreiptis į teismą

1. Projektai, kuriais padedama užtikrinti, kad būtų laikomasi aplinkosaugos reikalavimų, rengiant ir įgyvendinant naujas tarpvalstybines, nacionalines arba regionines rizika grindžiamas strategijas, skirtas skatinti laikytis aplinkosaugos reikalavimų, tikrinti, kaip jų laikomasi, ir užtikrinti jų vykdymą derinant administracinės teisės, baudžiamosios teisės ir atsakomybės už žalą aplinkai priemones, taikomas įvykdžius vieną ar daugiau iš šių veikų: — nusikaltimus ir pažeidimus, susijusius su atliekomis; — neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais; — nusikaltimus ir pažeidimus, susijusius su laukiniais augalais, gyvūnais ir gamta, įskaitant neteisėtą medienos ruošą; — pasklidžiąją ir (arba) sutelktąją vandens taršą ir (arba) neteisėtą vandens ėmimą; — sutelktosios oro taršos šaltinių ir mobiliųjų oro taršos šaltinių naudojimą. Aiškinamoji pastaba „Rizika grindžiamas“ vertinimas – vertinimas, kuriuo visų pirma nustatoma tikimybė, kad tam tikros kategorijos asmenys įvykdys teisės pažeidimus, ir antra, nustatoma, kiek rimtas, tikėtina, bus poveikis aplinkai ir žmonių sveikatai. Kuo didesnė pažeidimo įvykdymo tikimybė ir kuo didesnis tikėtinas poveikis, tuo didesnis yra poreikis įsikišti. Renkantis intervencinę priemonę, turėtų būti atsižvelgiama į rizikos pobūdį ir siekiama kuo labiau ją sumažinti.

2. Projektai, kuriais padedama užtikrinti, kad būtų laikomasi aplinkosaugos reikalavimų, kuriant naujus arba, jeigu jau jie sukurti, stiprinant esamus tarpvalstybinius, nacionalinius ar regioninius aplinkosaugos reikalavimų vykdymo užtikrinimo specialistų ar ekspertų tinklus ir (arba) diegiant arba, jeigu jau jos įdiegtos, tobulinant profesinės kvalifikacijos suteikimo ir mokymo sistemas (108); tai daroma, kad būtų geriau laikomasi privalomų ES aplinkosaugos priemonių, ir tuo tikslu skatinama laikytis reikalavimų, tikrinti, kaip jų laikomasi, ir užtikrinti jų vykdymą derinant administracinės teisės, baudžiamosios teisės ir atsakomybės už žalą aplinkai priemones. Aiškinamoji pastaba Aplinkosaugos reikalavimų vykdymo užtikrinimo specialistai gali būti institucijų ir įstaigų, atsakingų už reikalavimų vykdymo užtikrinimą, pvz., vietos, regioninių institucijų, policijos ir muitinės, aplinkos apsaugos agentūrų ir inspekcijų, aukščiausiųjų viešųjų audito įstaigų ir teisminių institucijų darbuotojai. Tai taip pat gali būti nevyriausybinės organizacijos, akademinės bendruomenės atstovai ir mokslo darbuotojai, kurių specializacija – vienas arba daugiau reikalavimų vykdymo užtikrinimo aspektų. Kalbant apie profesinę kvalifikaciją ir mokymą, įgyvendinant projektus turėtų būti užtikrinamas akademinės kvalifikacijos pripažinimas, taip pat turėtų būti užtikrinama, kad būtų išnaudojamos visos informacinių technologijų teikiamos galimybės, pvz., rengiami vaizdo seminarai ir atviri masinio nuotolinio mokymo kursai, ir taip būtų sudarytos sąlygos kuo ekonomiškiau nuotoliniu būdu mokytis kuo didesniam skaičiui specialistų.

3. Projektai, pagal kuriuos, siekiant skatinti laikytis reikalavimų, stebėti, kaip jų laikomasi, ir užtikrinti jų vykdymą, rengiamos ir įgyvendinamos naujoviškos priemonės ir veiksmai; šiuo tikslu nustatomos ir taikomos naujos arba, jeigu jau yra, tobulinamos esamos priemonės ir veiksmai, priklausantys vienai ar daugiau iš šių kategorijų: — rizika grindžiamos sistemos ir metodai, kuriais skatinama laikytis reikalavimų; — rizika grindžiamos sistemos ir metodai, kuriuos taikant veiksmingai stebima, kaip laikomasi privalomų ES aplinkosaugos priemonių reikalavimų, renkami su reikalavimų nesilaikymu susijusių problemų įrodymai, atliekama jų analizė ir tuo remiantis galima patikimai nustatyti, kokių tolesnių veiksmų reikia imtis; — rizika grindžiamos veiksmingo tolesnių veiksmų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo sistemos ir metodai, taikomi nustačius, kad nesilaikoma privalomų ES aplinkosaugos priemonių reikalavimų arba su jomis susijusių įsipareigojimų, ir apimantys administracinės teisės, baudžiamosios teisės ir atsakomybės už žalą aplinkai priemonių taikymą. Aiškinamoji pastaba Rizika grindžiamų sistemų ir metodų tikslas – suprasti, kaip griežtai žemės savininkai, pramonės įmonės, MVĮ, komunalinės įmonės ar kiti už vykdymą atsakingi subjektai turėtų laikytis savo įsipareigojimų pagal privalomas ES aplinkosaugos priemones ir kokį poveikį jų nesilaikymas turės aplinkai ir žmonių sveikatai. Remiantis šiuo supratimu, tokiomis sistemomis ir metodais siekiama, vykdant skatinimo, stebėsenos ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo veiklą, skatinti laikytis reikalavimų ir atgrasyti nuo jų nesilaikymo. Skatinimo sistemos ir metodai galėtų apimti rekomendacijų naudojimą, konsultavimo paslaugas, informuotumo didinimo kampanijas, partnerystės susitarimus ar savikontrolės sistemas, kurios už vykdymą atsakingiems subjektams padėtų laikytis reikalavimų. Stebėsenos sistemos ir metodai gali būti susiję su patikrinimais vietoje, priežiūra (taip pat naudojant palydovus ir bepiločius orlaivius), patikromis vietoje, žvalgybinės informacijos rinkimu, pramonine analize, policijos tyrimais, duomenų analize ir aplinkosaugos auditu. Tolesnių veiksmų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo būdai gali turėti panašią didelę aprėptį.

4. Projektai, kuriais tobulinamas viešojo sektoriaus institucijų vykdomas su aplinkosauga susijusių skundų ir teikiamos informacijos nagrinėjimas, prireikus taip pat bendradarbiaujant su privačiaisiais subjektais, kuriant ir diegiant naujas arba, jeigu jau yra, tobulinant esamas visuomenės teikiamų skundų ir informacijos tvarkymo sistemas ir metodus ir taip siekiant užtikrinti, kad pateikiama informacija būtų kuo patikimesnė, palengvinti institucijų ir visuomenės tarpusavio ryšius, kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir padėti sėkmingai įgyvendinti privalomas ES aplinkosaugos priemones. Aiškinamoji pastaba Skundų ir informacijos tvarkymo sistemos ir metodai gali būti elektroninės skundų tvarkymo sistemos, specialiosios ryšio linijos, piliečių observatorijos ir kitos piliečių mokslinės veiklos platformos. Piliečių mokslinės veiklos platformos gali, be kita ko, leisti nacionalinėms, regioninėms ir vietos kompetentingoms institucijoms įtraukti piliečius į aplinkos būklės ir kitų formų stebėsenos veiklą ir kartu kaupti labiau suderintus ir tinkamus naudoti duomenis.

5. Projektai, kuriais plačioji visuomenė, NVO, teisininkai, teismų pareigūnai, viešojo administravimo institucijos ar kiti suinteresuotieji subjektai skatinami naudotis teise kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais ir (arba) tarpininkavimo paslaugomis, siekiant gerinti žinias apie šias su aplinkosauga susijusių ginčų nagrinėjimo priemones, jų suvokimą ir taikymą, daugiausia dėmesio skiriant šiems aspektams: — žmonių sveikatos ir gerovės apsaugai laikantis ES oro, vandens ir atliekų tvarkymo priemonių, įtrauktų į LIFE teminius prioritetus, reikalavimų; — gamtos, biologinės įvairovės ir vandens kokybės apsaugai įgyvendinant gamtos, biologinės įvairovės ir vandens apsaugos priemones, įtrauktas į LIFE teminius prioritetus; — veiksmingam Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos (109) taikymui. Įgyvendinant projektus, turėtų būti remiamasi esamais moduliais ir praktine patirtimi, įtrauktais į Komisijos parengtą aplinkos teisės mokomųjų priemonių rinkinį (110).

4. BENDRŲJŲ TIKSLŲ SIEJIMAS SU VEIKSMŲ DOTACIJOMIS PAGAL KLIMATO POLITIKOS PAPROGRAMĘ

Laikantis LIFE reglamento bendrųjų tikslų ir siekiant užtikrinti reikiamą Europos pridėtinę vertę, veiksmų dotacijų panaudojimas bus susietas su trimis LIFE reglamento 13 straipsnyje nurodytomis klimato politikos prioritetinėmis sritimis: klimato kaitos švelninimu, prisitaikymu prie klimato kaitos ir klimato valdymu bei informavimu, taip pat su konkrečiais tikslais, nustatytais LIFE reglamento 14, 15 ir 16 straipsniuose. Nėra numatyta, kad teminiai prioritetai ir projektų temos bus finansuojami pagal Klimato politikos paprogramę skiriamomis veiksmų dotacijomis, tačiau atitinkamos klimato politikos sritys išvardytos toliau, o metiniai kvietimai teikti pasiūlymus taip pat apima su toliau nurodytomis politikos sritimis susijusias išsamesnes veiklos sritis.

Remiant ES klimato politikos įgyvendinimą ir padedant ES pasirengti spręsti klimato politikos uždavinius artimiausiais metais ir dešimtmečiais, programa LIFE padės Sąjungą paversti klimato kaitai atsparia mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomene. Šiuo požiūriu prioritetai yra tokie: įgyvendinti 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją ir Energetikos veiksmų plano iki 2050 m. tikslus, taip pat Paryžiaus susitarimas ir prisitaikymo prie klimato kaitos politika. Kurti naują klimato kaitos švelninimo technologiją bus lengviau pasitelkiant geriausią patirtį, įgyvendinant parodomuosius ir bandomuosius projektus, atitinkamais atvejais siekiant gauti tolesnės veiklos finansavimą. ES klimato politika bus glaudžiai siejama su vietos geriausia patirtimi ir iniciatyvomis, taip pat su parodomaisiais naujų ir geresnių metodų, taikomų įgyvendinant perėjimą prie klimato kaitai atsparios mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomenės, pavyzdžiais. Kad procesas būtų sėkmingas, dabartinės mažo anglies dioksido kiekio technologijos ir (arba) sprendimai taip pat turėtų būti ištirti ieškant su technologijomis nesusijusių kliūčių, neleidžiančių skverbtis į rinką. Pagal programą LIFE, siekiant padėti kurti klimato kaitai atsparesnę Sąjungą, taip pat bus remiamas ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos įgyvendinimas (111).

Klimato kaitos švelninimo srityje, įgyvendinant projektus turėtų būti įrodyta, kad nacionaliniu, regioniniu ar subregioniniu lygmenimis įgyvendinamos anglies dioksido kiekio mažinimo strategijos ar žemės naudojimo valdymo planai. Tai apimtų išmetamųjų teršalų mažinimo ir efektyvaus išteklių naudojimo priemonių populiarinimą įvairiuose sektoriuose ir skatinimą taikyti priemones, kuriomis skatinami elgsenos pokyčiai. Be to, prireikus pagal Pasaulinį merų paktą dėl klimato ir energetikos (112) bus remiamas naujų gamybos, vartojimo ar valdymo modelių (pavyzdinių miestų ar regionų), turinčių transformuojantį poveikį, diegimas.

Kalbant apie prisitaikymo prie klimato kaitos prioritetinę sritį, prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas turėtų būti padedama įgyvendinti sutelkiant dėmesį į tam tikras pagrindines sritis su Europos pridėtine verte, įskaitant regioniniu ar tarpvalstybiniu lygmeniu įgyvendinamus projektus, o prireikus vykdant prisitaikymo veiklą ekosistemų lygmeniu. Projektų rezultatus turi būti įmanoma demonstruoti ir pritaikyti kitose srityse, jais turėtų būti skatinama įgyvendinti naujoviškus prisitaikymo prie klimato kaitos sprendimus, visų pirma sutelkiant privačiojo sektoriaus išteklius, o prireikus – pagal Pasaulinį merų paktą. Projektais taip pat turėtų būti skatinama prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimo, taip pat nelaimių rizikos mažinimo sričių tarpusavio sąveika.

Siekiant remti dabartinę ir būsimą ES klimato politiką, galėtų būti įgyvendinami toliau nurodytų klimato politikos sričių projektai:

a) klimato kaitos švelninimas: — valstybių narių ir regioninių ir (arba) vietos valdžios institucijų pastangos mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sektoriuose, kuriems netaikoma ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (113) (ES ATLPS)) ir Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo (Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB (114)): transporto ir kuro, žemės ūkio, statybos (pvz., pastatų energijos vartojimo efektyvumo), žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriuose; — šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos ir klimato kaitos švelninimo priemonių žemės naudojimo sektoriuje rengimas ir įgyvendinimas; — žemės valdymo praktika, turinti poveikį taršai ir taršos šalinimui, kuria, pvz., papildomos priemonės, remiamos iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų); Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 (115); — veiksmai, kuriais tobulinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos veikimas ir kurie daro poveikį pramoninei gamybai, kurią vykdant suvartojama daug energijos ir išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; — fluorintų dujų ir ozono sluoksnį ardančių medžiagų naudojimo mažinimas, visų pirma projektais, kuriais padedama įgyvendinti Monrealio protokolą ir jo Kigalio pakeitimą, taip pat ES reglamentą dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų; — institucijų vykdoma šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsena ir šios stebėsenos ataskaitų teikimas;

b) prisitaikymas prie klimato kaitos: — miesto prisitaikymas prie klimato kaitos ir žemės naudojimo planavimas, kuriuo ribojamas klimato kaitos poveikis; — infrastruktūros atsparumas, įskaitant žaliosios ir mėlynosios infrastruktūros kūrimą ir prisitaikymo prie klimato kaitos veiklos vykdymą ekosistemų lygmeniu; — tvarus vandens išteklių valdymas teritorijose, kurioms būdingos sausros, potvynių rizikos ir pakrančių valdymas; — žemės ūkio, miškininkystės ir turizmo sektorių atsparumas, taip pat salose ir kalnuotose vietovėse; — parama atokiausiems ES regionams – pasirengimas ekstremalioms oro sąlygoms, visų pirma pakrančių srityse;

c) klimato valdymas ir informavimas: — nacionalinių 2030 m. klimato ir energetikos strategijų ir (arba) amžiaus vidurio strategijų rengimas ir įgyvendinimas; — elgsenos pokyčių skatinimas, išmetamųjų teršalų mažinimo ir efektyvaus išteklių naudojimo priemonių integravimas į kitus sektorius; — institucijų atliekamas ES ATLPS veikimo vertinimas; — galutinių naudotojų ir įrangos, kurioje yra fluorintų dujų, platinimo grandinės dalyvių informuotumo didinimas ir gebėjimų ugdymas; — klimato politikos stebėsena, jos vertinimas ir ex post vertinimas; — geriausia patirtis ir informuotumo didinimo veikla, kuria sprendžiami su prisitaikymo prie klimato kaitos poreikiais susiję klausimai.

5. PROJEKTŲ ATRANKOS PROCEDŪROS TECHNINĖ METODIKA, TAIP PAT ATRANKOS IR DOTACIJŲ SKYRIMO KRITERIJAI (LIFE REGLAMENTO 24 STRAIPSNIO 2 DALIES D PUNKTAS)

Toliau aprašyta projektų atrankos procedūros techninė metodika, taip pat pagrindiniai konkretūs tinkamumo (116) ir skyrimo kriterijai pagal LIFE reglamento 2 ir 19 straipsnius. Kadangi abiejų paprogramių tos pačios rūšies projektams taikoma iš esmės ta pati metodika ir kriterijai, aiški nuoroda į vieną iš paprogramių pateikiama tik tuo atveju, kai yra skirtumų.

Visų rūšių dotacijų atveju ES finansavimo papildomumas ir optimalus panaudojimas, įskaitant papildančią pagal kitas Sąjungos finansines priemones vykdomą veiklą, kaip nustatyta LIFE reglamento 8 straipsnyje, bus vertinamas ir į jį bus atsižvelgiama taikant skyrimo kriterijų „Europos pridėtinė vertė. Sąveika“. Norint išvengti nepageidaujamo dubliavimo, pareiškėjai turi pagrįsti, kodėl pasirinko kreiptis dėl programos LIFE, o ne dėl kito Sąjungos finansavimo, jeigu panašūs projektai ar veiksmai gali būti remiami ir pagal kitas programas.

Pagal vieną prioritetinę sritį finansuojamais projektais neturi būti kenkiama kitos prioritetinės srities aplinkosaugos ar klimato politikos tikslams, nebent šis poveikis pasiūlyme būtų aiškiai apibrėžtas ir pateisintas ir būtų tinkamai suplanuotos galimos alternatyvos ir poveikio mažinimo bei prisitaikymo prie jo priemonės.

Išsamesnės informacijos bus pateikta paraiškų teikimo ir vertinimo gairėse, kurios bus paskelbtos kartu su susijusiais kvietimais teikti pasiūlymus. Pagal dabartinę DDP ir LIFE reglamentą kasmet skelbiant kvietimą teikti pasiūlymus projektų atrankos metodika gali būti adaptuojama ir paprastinama.

5.1. Veiksmų dotacijos

Pareiškėjų, kurie turi būti pašalinti arba atitinka ne visus bendruosius tinkamumo kriterijus pagal Finansinio reglamento 131 straipsnį, pateikti pasiūlymai nebus saugomi.

Be to, pasiūlymai turi atitikti priimtinumo reikalavimus (pvz., kai kurių projektų paraiškos teikiamos tik elektroniniu būdu) ir tinkamumo kriterijus (pvz., atitikti Gaires dėl Izraelio subjektų ir jų vykdomos veiklos po 1967 m. birželio mėn. Izraelio okupuotose teritorijose atitikties ES nuo 2014 m. finansuojamų dotacijų, premijų ir kitų finansavimo priemonių teikimo reikalavimams (117)), taikomus visoms LIFE veiksmų dotacijoms, tai taip pat bus aiškiai nurodyta atitinkamose paraiškų teikimo gairėse.

Įvairių rūšių projektams taikomi tinkamumo kriterijai toliau nurodyti atitinkamose antraštinėse dalyse. Skirtingų rūšių projektams vienodai taikomi kriterijai nurodyti tik 5.1.1 dalyje (Projektai pagal LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ir h punktus).

Remiantis LIFE reglamento 6 straipsnio 2 dalimi, ne Sąjungoje įsteigti juridiniai asmenys gali dalyvauti LIFE reglamento 18 straipsnyje nurodytuose projektuose, jeigu projektą koordinuojantis lėšų gavėjas yra įsikūręs Sąjungoje, o visa ne Sąjungoje vykdytina veikla atitinka LIFE reglamento 6 straipsnio 1 dalies reikalavimus. Taigi ši veikla turi būti būtina, kad būtų įgyvendinti Sąjungos aplinkos ir klimato tikslai ir užtikrintas su projektais susijusių veiksmų („intervencinių priemonių“), vykdomų valstybių narių teritorijose, kurioms taikomos Sutartys, veiksmingumas.

Remiantis LIFE reglamento 7 straipsniu, įgyvendinant programą LIFE gali būti bendradarbiaujama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, jų institucijomis ir įstaigomis, jeigu to reikia LIFE reglamento 3 straipsnyje nustatytiems bendriesiems tikslams įgyvendinti.

Be to, pasiūlymai bus atrinkti tik tuo atveju, jeigu, remiantis konkrečiais patvirtinamaisiais dokumentais, susijusiais su pareiškėjo ankstesnių metų veiklos rezultatais, bus galima įrodyti:

— veiklos pajėgumus – pareiškėjas turi turėti profesinę kompetenciją ir kvalifikaciją, reikalingą projektui įvykdyti; ir

— finansinius pajėgumus – pareiškėjas privalo turėti stabilius ir pakankamus finansavimo šaltinius, kad galėtų vykdyti savo veiklą visą projekto laikotarpį ir dalyvauti finansuojant projektą.

Atrenkant viešąsias įstaigas ir tarptautines organizacijas ir tikrinant jų finansinius pajėgumus, bus taikomas Finansinio reglamento 131 straipsnis.

5.1.1. Projektai pagal LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ir h punktus

Bandomųjų, parodomųjų, geriausios patirties ir informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai, nurodyti LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ir h punktuose, atrenkami taikant tokią pat projektų atrankos techninę metodiką ir jiems taikomi panašūs tinkamumo ir skyrimo kriterijai, kaip išdėstyta toliau.

5.1.1.1. Projektų teikimo techninė metodika ir atrankos procedūra

Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio vertinime pateiktą pasiūlymą ir teigiamą patirtį, įgytą kai kuriose kitose ES programose taikant dviejų etapų procedūras, dabartinėje LIFE DDP pristatoma dviejų etapų procedūra, taikytina toms prioritetinėms sritims, dėl kurių iki šiol galimi pareiškėjai, turintys didelės Europos pridėtinės vertės projektų idėjų ir neturintys su programa LIFE susijusios patirties, nenoriai teikė paraiškas, nes reikėjo pateikti labai išsamų viso projekto pasiūlymo vertinimą, o galimybė gauti finansavimą buvo palyginti nedidelė. Taikant dviejų etapų procedūrą, išsamų pasiūlymą turės pateikti tik tie pareiškėjai, kurių pasiūlymai turi didelę tikimybę būti atrinkti (žr. 5.1.1.2 skirsnio b punktą).

Todėl pagal dabartinę programą LIFE numatomos dvi procedūros:

— dviejų etapų procedūra, pagal kurią pirma pateikiamas koncepcijos dokumentas, o paskui – išsamus pasiūlymas;

— vieno etapo procedūra, pagal kurią teikiamas tik išsamus pasiūlymas.

Vieną iš šių dviejų procedūrų, susitarusi su Komisija (Aplinkos ir Klimato politikos generaliniais direktoratais) ir atsižvelgdama į kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus organizacinius ir veiklos suvaržymus, pasirinks VĮ.

Pagal 2018 m. kvietimą teikti pasiūlymus dviejų etapų procedūra bus taikoma Aplinkos paprogramei. Remiantis paramos gavėjų pateikta grįžtamąja informacija, šią procedūrą gali būti nuspręsta artimiausiais metais taikyti ir Klimato politikos paprogramei.

Išsamių pasiūlymų vertinimas pagal vieno etapo procedūrą aprašytas 5.1.1.2 ir 5.1.1.3 skirsniuose.

Dviejų etapų procedūra bus organizuojama taip:

a) Dviejų etapų procedūra

1 etapas

— Kvietimas teikti paraiškas

— Koncepcijos dokumento pateikimas Pareiškėjas pateikia ne ilgesnį kaip 10 puslapių koncepcijos dokumentą, kuriame pateikiama ši informacija: — administracinės formos, susijusios su projekto dalyviais; — projekto turinio aprašą, įskaitant pagrindinio projekto aplinkosaugos aspekto aprašymą, numatomą partnerystę, galinčias iškilti kliūtis ir nenumatytų atvejų planą joms pašalinti, taip pat pasirinktą strategiją, pagal kurią bus užtikrinamas projekto rezultatų tvarumas projektui pasibaigus; ir — projekto biudžetas išlaidų kategorijų lygmeniu.

— Koncepcijos dokumentų vertinimas ir reitingavimas Koncepcijos dokumento tinkamumo kriterijai Remdamasi koncepcijos aprašu, VĮ nustato, kurie pasiūlymai atitinka tinkamumo kriterijus (žr. 5.1.1.2 skirsnio a punktą). Koncepcijos dokumentams taikomi skyrimo kriterijai Pasiūlymai bus reitinguojami pagal vertingumą, t. y. pagal balų skaičių, gautą pagal skyrimo kriterijus „Bendra pasiūlymo kokybė“ ir „Bendra Europos pridėtinė vertė“. Pasiūlymai, pagal vieną ar abu kriterijus nesurinkę mažiausio būtino balų skaičiaus, bus atmesti. Keliems pasiūlymams surinkus vienodą balų skaičių pagal skyrimo kriterijų „Bendra pasiūlymo kokybė“, pirmenybė bus teikiama pasiūlymams, gavusiems didesnį įvertinimą pagal kriterijų „Bendra Europos pridėtinė vertė“. Jeigu būtų pasiūlymų, pagal abu kriterijus surinkusių vienodą balų skaičių, sprendimą dėl galutinio jų reitingavimo priims vertinimo komitetas.

— Saugomų pasiūlymų sąrašas Ilgasis koncepcijos dokumentų, kuriuos pateikę pareiškėjai bus pakviesti pateikti išsamų pasiūlymą, sąrašas bus sudarytas iš geriausiai įvertintų pasiūlymų, kuriems prašomų ES įnašų suma 2–2,5 karto viršija nustatytą biudžetą. VĮ nustatys koeficientą pagal reitingavimo rezultatus, atsižvelgdama į pasiūlymų dydį ir patirtį, įgytą taikant dviejų etapų procedūrą. Ilgąjį sąrašą sudarys kiekvienai prioritetinei sričiai skirti smulkesni sąrašai. Jeigu suinteresuotumas viena iš prioritetinių sričių nėra pakankamai didelis, kitoms prioritetinėms sritims skirti sąrašai gali būti išplėsti.

2 etapas

— Išsamaus pasiūlymo pateikimas Tinkamus koncepcijos dokumentus, įvertintus kaip pasiūlymai, kuriuos gali būti svarstoma atrinkti finansuoti, pateikę pareiškėjai kviečiami pateikti išsamų pasiūlymą. Suteikiamas tam tikras ribotas lankstumas: pateikiant išsamų pasiūlymą galima pakeisti koncepcijos dokumente pateiktą informaciją apie veiksmus, partnerystę ir biudžetą. Tačiau tai nereiškia, kad galima keisti pasiūlymo koncepcijos dokumento pobūdį. Išsamiame pasiūlyme pateiktas biudžetas nuo koncepcijos dokumente nurodyto biudžeto gali skirtis ne daugiau kaip 10 %.

— Išsamaus pasiūlymo vertinimas ir reitingavimas Pasiūlymai bus vertinami ir reitinguojami pagal 5.1.1.2 skirsnyje aprašytus tinkamumo ir skyrimo kriterijus.

— Galutinio finansuotinų projektų sąrašo ir rezervo sąrašo sudarymas Po peržiūros etapo bus pasiūlyta finansuoti sėkmingus projektus, atsižvelgiant į turimą biudžetą. Į rezervo sąrašą bus įtraukti geriausiai įvertinti projektai, kurių nebuvo galimybių finansuoti dėl turimo biudžeto. Rezervo sąrašas apims papildomus 20 % turimo LIFE biudžeto.

— Dotacijos susitarimo pasirašymas

b) Vieno etapo procedūra

— Kvietimas teikti paraiškas

— Išsamaus pasiūlymo pateikimas Pareiškėjai pateikia išsamų pasiūlymą.

— Išsamaus pasiūlymo vertinimas ir reitingavimas Pasiūlymai bus vertinami pagal tinkamumo ir skyrimo kriterijus ir reitinguojami, kaip nurodyta 5.1.1.2 skirsnyje.

— Galutinio finansuotinų projektų sąrašo ir rezervo sąrašo sudarymas Po peržiūros etapo bus pasiūlyta finansuoti sėkmingus projektus, atsižvelgiant į turimą biudžetą. Į rezervo sąrašą bus įtraukti geriausiai įvertinti projektai, kurių nebuvo galimybių finansuoti dėl turimo biudžeto. Rezervo sąrašas apims papildomus 20 % turimo LIFE biudžeto.

— Dotacijos susitarimo pasirašymas

5.1.1.2. Tinkamumo ir skyrimo kriterijai

Taikant dviejų etapų procedūrą, tinkamumo kriterijai a) bus taikomi koncepcijos dokumentui, o taikant vieno etapo procedūrą – išsamiems pasiūlymams.

Skyrimo kriterijai b) bus taikomi, kaip aprašyta 5.1.1.1 skirsnyje.

a) Tinkamumo kriterijai

Nei koncepcijos dokumentas, nei išsamus pasiūlymas, kaip apibrėžta LIFE reglamento 18 straipsnio a, b, c ar h punkte, nebus saugomi ir nebus atliekamas jų vertingumo vertinimas, jeigu projekto pasiūlyme nebus įrodyta, kad:

— įgyvendinant projektą padedama siekti vieno ar kelių bendrųjų tikslų, nustatytų LIFE reglamento 3 straipsnyje, ir taikytinų konkrečių tikslų, nustatytų LIFE reglamento 10, 11, 12, 14, 15 ir 16 straipsniuose;

— projektas patenka į LIFE paprogramės prioritetinę sritį, nustatytą LIFE reglamento 9 ir 13 straipsniuose, ir yra pateiktas kaip tos srities projekto pasiūlymas;

— projektas atitinka vieną iš toliau nurodytų projekto rūšių, apibrėžtų LIFE reglamento 2 straipsnio a, b, c ir h punktuose. — Bandomieji projektai – projektai, kuriuos įgyvendinant taikoma dar netaikyta arba neišbandyta technika ar metodas arba jie nebuvo taikyti ar išbandyti kitur, taip pat kuriuos įgyvendinant gali būti užtikrinta nauda aplinkos ar klimato srityje, palyginti su esama geriausia praktika, ir kuriuos vėliau didesniu mastu galima taikyti panašiose situacijose. — Parodomieji projektai – projektai, kuriuos įgyvendinant praktiškai vykdomi, bandomi, vertinami ir skleidžiami nauji arba įgyvendinant konkretų projektą (pvz., geografinėmis, ekologinėmis ar socialinėmis arba ekonominėmis aplinkybėmis) nežinomi veiksmai, metodika ar principai ir kurie galėtų būti taikomi kitais atvejais panašiomis aplinkybėmis. — Geriausios praktikos projektai – projektai, kuriuos įgyvendinant taikoma tinkama, ekonomiškai efektyvi ir pažangiausia technika, metodai ir principai, atsižvelgiant į konkrečias projekto aplinkybes. — Informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai – projektai, kuriais siekiama palaikyti ryšius, skleisti informaciją ir didinti informuotumą Aplinkos ir Klimato politikos paprogramių srityse. — Prioritetinės srities „Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas“ bandomieji ir parodomieji projektai ir prioritetinių sričių „Klimato kaitos švelninimas“ ir „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ bandomieji, parodomieji ir geriausios praktikos projektai turi apimti veiksmus, kuriais daromas didelis ir išmatuojamas tiesioginis poveikis sprendžiant tikslinį (-ius) aplinkosaugos ir (arba) klimato politikos klausimą (-us). — Įgyvendinant prioritetinės srities „Gamtos apsauga ir biologinė įvairovė“ bandomuosius, parodomuosius ir geriausios praktikos projektus, bent 25 % reikalavimus atitinkančio biudžeto turi būti skirta konkretiems apsaugos veiksmams (ribotos išimtys bus galimos atsižvelgiant į konkrečius politikos poreikius ir bus aiškiai įvardytos paraiškų teikimo gairėse). Konkretūs apsaugos veiksmai – tai veiksmai, kuriais daromas didelis ir išmatuojamas tiesioginis poveikis sprendžiant tikslinį (-ius) aplinkosaugos ir (arba) klimato politikos klausimą (-us), šiuo atveju – gerinama tikslinių rūšių, buveinių, ekosistemų ar ekosisteminių paslaugų išsaugojimo ar ekologinė būklė ar sulėtinamas ir (arba) sustabdomas jos blogėjimas ir (arba) ji atkuriama. — Prioritetinės srities „Aplinkos ar klimato politikos valdymas ir informavimas“ bandomieji, parodomieji, geriausios praktikos arba informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai turi apimti veiksmus, kuriais, sukeliant didelį ir išmatuojamą tiesioginį poveikį tiksliniam (-iams) su aplinkosauga ir (arba) klimato politika susijusiam (-iems) valdymo, informavimo ir (arba) informuotumo didinimo bei sklaidos klausimams, daromas didelis ir išmatuojamas tiesioginis arba netiesioginis poveikis sprendžiant tikslinį (-ius) aplinkosaugos ir (arba) klimato politikos klausimą (-us).

Poveikį, kurio siekiama aplinkosaugos, klimato politikos ir (arba) susijusiose valdymo ir informavimo srityse, turėtų būti įmanoma išmatuoti ir jis turėtų būti įvertinamas arba modeliuojamas remiantis matavimų rezultatais jau projekto įgyvendinimo laikotarpiu.

Siekiant išvengti kitų ES programų dubliavimo (118), projektai, orientuoti į mokslinius tyrimus (119) ar skirti didelei infrastruktūrai plėtoti, nepatenka į programos LIFE taikymo sritį, todėl neatitinka finansavimo reikalavimų.

Pagal LIFE projektus negali būti finansuojamos kompensavimo priemonės, taikomos laikantis įsipareigojimų pagal nacionalinę ar ES teisę.

b) Skyrimo kriterijai

Jeigu nenurodyta kitaip, skyrimo kriterijai taikomi visoms prioritetinėms sritims. Tarpusavyje konkuruoja tik tos pačios prioritetinės srities projektai.

Konkretūs koncepcijos dokumentams taikomi skyrimo kriterijai

Pirmajame dviejų etapų procedūros etape visi koncepcijos dokumentai pagal toliau nurodytus skyrimo kriterijus turi gauti bent pereinamąjį balą, kad būtų svarstoma galimybė juos reitinguoti.

1. Bendra pasiūlymo kokybė. Pagal šį kriterijų visų pirma vertinamas pasiūlymų (taip pat aplinkybių iki veiklos pradžios aprašymo) aiškumas, įgyvendinamumas ir orientacinė ekonominė vertė. Daugiausia galima surinkti 20 balų (pereinamasis balas – 5).

2. Bendra Europos pridėtinė vertė. Pagal šį kriterijų visų pirma bus vertinama, kaip projektu padedama įgyvendinti LIFE prioritetus, taip pat numatomas jo poveikis ir projekto rezultatų tvarumas. Daugiausia galima surinkti 30 balų (pereinamasis balas – 10).

Išsamiems pasiūlymams taikomi skyrimo kriterijai

Taikant abiejų rūšių – ir dviejų etapų, ir vieno etapo – procedūras, išsamūs pasiūlymai, atsižvelgiant į jų vertingumą, bus vertinami pagal toliau nurodytus skyrimo kriterijus ir vertinimo sistemą.

— Techninis nuoseklumas ir kokybė

Techninis nuoseklumas reiškia, kad siūlomi projekto veiksmai turėtų būti numatomiems projekto rezultatams pasiekti tinkamos ir įgyvendinamos priemonės. Nei veiksmai, nei numatomi rezultatai neturėtų prieštarauti tikslams, kurių siekiama įgyvendinant programą LIFE. Techninė kokybė reiškia, kad, įgyvendinant projekto veiksmus, numatomų rezultatų turėtų būti siekiama kuo veiksmingiau ir efektyviau. Projekto veiksmai turėtų būti gerai suplanuoti ir aiškiai aprašyti.

— Finansinis nuoseklumas ir kokybė

Vertinant numatomus veiksmų, kurie laikomi pakankamai techniškai nuosekliais ir kurių techninė kokybė yra priimtina, rezultatus, pagal šį kriterijų bus įvertinti paramos gavėjų ir bendrų finansuotojų finansiniai įnašai, siūlomas biudžetas ir jo suderinamumas su siūlomais veiksmais ir taikytinomis taisyklėmis, taip pat siūlomo metodo ekonominis efektyvumas ir ekonominė vertė. Biudžetas turi būti skaidrus, t. y. išlaidų punktai turėtų būti pakankamai išsamiai aprašyti.

— Europos pridėtinė vertė. Indėlio siekiant abiejų LIFE paprogramių prioritetinių sričių konkrečių tikslų mastas ir kokybė

Bus vertinama, kokiu mastu kiekvienu pasiūlymu, jeigu jis laikomas pakankamai techniškai ir finansiškai nuosekliu ir yra priimtinos kokybės, bus padedama siekti abiejų LIFE paprogramių prioritetinių sričių vieno ar kelių konkrečių tikslų, nustatytų LIFE reglamento 10, 11 ir 12 (LIFE Aplinkos paprogramė) ir 14, 15 ir 16 (LIFE Klimato politikos paprogramė) straipsniuose, taip pat to indėlio kokybė. Pagal šį kriterijų visų pirma vertinamas indėlio siekiant konkrečių numatytų tikslų mastas ir kokybė (poveikis), taip pat projekto pabaigoje dėl projekto veiksmų numatomo poveikio aplinkai ir (arba) klimatui mastas, palyginti su nustatyta ar įvertinta padėtimi projekto pradžioje. Taip pat bus atsižvelgta į teritorinių, socialinių ir politinių aplinkybių (120), kurioms, kaip numatoma, turės įtakos projekto veiksmai, svarbą.

Numatomas poveikis turėtų būti išreikštas atsižvelgiant į taikytinus projekto lygmens rodiklius ir matavimo vienetus, kuriuos projektų vykdytojai turės pateikti šiuo tikslu sukurtai LIFE pagrindinių projekto lygmens rodiklių (toliau – PPR) duomenų bazei (121). Taigi, pvz., LIFE prioritetinės srities „Gamta ir biologinė įvairovė“ pasiūlymai bus vertinami pagal numatomą jų poveikį buveinių struktūroms ir funkcijoms, rūšių išsaugojimo būklei ir (arba) ekosistemų ekologinei būklei ir jų paslaugų būklei. Šiame vertinime atsižvelgiama tik į veiksmus, kurie laikomi įgyvendinamais remiantis techninio ir finansinio nuoseklumo vertinimo rezultatais.

— Europos pridėtinė vertė. Tvarumas (tęstinumas, atkartojamumas, galimybė perduoti rezultatus)

Projekto rezultatų vidutinės trukmės ir ilgalaikis tvarumas – tai gebėjimas juos išlaikyti įgyvendinus projektą, o tai galima padaryti toliau naudojant projekto rezultatus, juos atkartojant arba perduodant.

Tęstinumas reiškia, kad vykdant projektą įgyvendinti sprendimai toliau naudojami pasibaigus projekto įgyvendinimo laikotarpiui; jais naudojasi tik projekte dalyvavę subjektai, tačiau galima užtikrinti tolesnę jų sklaidą platesniu geografiniu mastu. Pereinamajam balui gauti užtenka vien tolesnio projekto rezultatų naudojimo ir išlaikymo, o tolesnė geografinė sklaida bus vertinama pagal numatomą aprėptį, todėl ją galima palyginti su rezultatų atkartojamumu ar perdavimu.

Atkartojamumas reiškia, kad įgyvendinant projektą taikytus sprendimus taip pat ir tais pačiais tikslais projekto įgyvendinimo laikotarpiu arba jam pasibaigus vėl naudoja kiti subjektai ir (arba) sektoriai.

Perdavimas reiškia, kad įgyvendinant projektą taikytus sprendimus projekto įgyvendinimo laikotarpiu arba jam pasibaigus kitaip arba kitais aplinkosaugos, klimato politikos ar susijusios valdymo ir informavimo veiklos tikslais vėl naudoja tie patys ar kiti subjektai ir (arba) sektoriai.

Pareiškėjai savo pasiūlymuose turėtų įrodyti, kad sprendimai (t. y. ryšių palaikymo, informacijos sklaidos ir informuotumo didinimo būdai, metodai, metodikos, principai ir (arba) veiksmai ar pagalbinė veikla), kuriais, padedant įgyvendinti susijusius LIFE reglamento tikslus, siekiama tiesioginio ir (arba) netiesioginio teigiamo poveikio, gali būti naudojami toliau, atkartojami ir (arba) perduodami.

Kad būtų galima toliau sėkmingai naudoti, kartoti ir (arba) perkelti projekto rezultatus, reikia strategijos, taip pat užduočių, kad būtų padaugintas projektų sprendimų poveikis ir užtikrintas platesnis jų panaudojimas, pasiekiant kritinę masę projekto metu ir (arba) trumpalaikėje ir vidutinės trukmės perspektyvoje LIFE projektą jau įgyvendinus. Tai yra daugiau nei vien žinių perdavimas ir tinklaveika – įgyvendinant projektą sukurtus ir (arba) taikytus sprendimus reikia praktiškai įgyvendinti pasibaigus projekto laikotarpiui, kitur arba kitais tikslais.

Pareiškėjai turi pate