Oficialusis leidinys L 150 , 08/06/2002 p. 0001 - 0016



Komisijos reglamentas (EB) Nr. 976/2002 2002 m. birželio 4 d. įvedantis galutinį antidempingo muitą tam tikriems Indonezijos kilmės importuojamiems žiediniams susegimo mechanizmams (ŽSM) ir nutraukiantis antidempingo nagrinėjimą dėl tam tikrų Indijos kilmės ŽSM importo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Ankstesnis Kinijos Liaudies Respublikos ir Malaizijos kilmės žiedinių susegimo mechanizmų importo nagrinėjimas (1) 1997 m. sausio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 119/97 [2] Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą žiediniams Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) ir Malaizijos kilmės susegimo mechanizmams (ŽSM), (2) 2000 m. rugsėjo mėn. inicijavusi persvarstymą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (pagrindinis reglamentas) 12 straipsnį, Reglamentu (EB) Nr. 2100/2000 [3] Taryba is dalies pakeitė galutinį antidempingo muitą KLR kilmės ŽSM. (3) 2002 m. sausio mėn. Komisija inicijavo persvarstymą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį dėl KLR kilmės ŽSM taikomų antidempingo priemonių [4]. Dėl Malaizijai taikomų priemonių persvarstymo prašymas nebuvo gautas, todėl jų taikymo galiojimo laikas baigėsi 2002 m. sausio mėn. 2. Šis nagrinėjimas (4) 2001 m. gegužės 18 d. pranešimu (inicijavimo pranešimas) Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje [5] Komisija paskelbė apie antidempingo nagrinėjimo dėl tam tikrų Indijos ir Indonezijos kilmės ŽSM importo į Bendriją inicijavimą. (5) Nagrinėjimas buvo inicijuotas pagal skundą, kurį 2001 m. balandžio 3 d. pateikė šie Bendrijos gamintojai: Koloman Handler AG (Koloman) iš Austrijos ir Krause Ringbuchtechnik GmbH & Co. KG (Krause) iš Vokietijos (skundo pateikėjai), atstovaujantys didžiąją dalį (šiuo atveju – maždaug 90 %) Bendrijoje pagaminamos ŽSM produkcijos. Skunde buvo pateikti įrodymai dėl minėtų prekių dempingo ir dėl to padarytos didelės žalos, kuri buvo laikyta pakankama nagrinėjimo inicijavimui pateisinti. (6) Tą pačią dieną Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje [6] paskelbtu pranešimu buvo paskelbta apie lygiagretaus antisubsidijavimo nagrinėjimo dėl tų pačių šalių kilmės tų pačių prekių importo inicijavimą. (7) Komisija oficialiai informavo apie nagrinėjimo inicijavimą eksportuojančius gamintojus, eksportuotojus ir importuotojus, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, susijusių eksportuojančių šalių atstovus, skundo pateikėjus ir visus kitus žinomus Bendrijos gamintojus ir naudotojus apie nagrinėjimo inicijavimą. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo požiūrį raštu ir per inicijavimo pranešime nustatytą laiko terminą pareikalauti jų išklausyti. (8) Kiekvienos susijusios šalies vienas eksportuojantis gamintojas pateikė savo požiūrį raštu. Visos šalys, kurios per nustatytą laiko terminą pareikalavo būti išklausytos ir pažymėjo, kad jos turi tam konkrečių priežasčių, buvo išklausytos. (9) Visoms šalims, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per inicijavimo pranešime nustatytą laiko terminą, Komisija išsiuntinėjo klausimynus. Atsakymai buvo gauti iš vieno iš dviejų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų, vieno Indijos eksportuojančio gamintojos bei su juo susijusio eksportuotojo ne iš Bendrijos, vieno naudotojo ir dviejų nesusijusių Bendrijos importuotojų. Komisija pasirūpino gauti ir patikrino visą informaciją, kurią ji manė esant būtina dempingui, žalai, priežastingumui ir Bendrijos interesui nustatyti. Buvo organizuoti tikrinamieji vizitai šių bendrovių patalpose: (a) Bendrijos gamintojai - Koloman Handler AG, Austrija. (b) Eksportuojantys gamintojai Indijoje - ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd, Tiruvallore'as. (c) Susiję ne Bendrijos eksportuotojai iš Honkongo - ToCheungLee (BVI) Limited/World Wide Stationery Mfg Co. Ltd (pagrindinė holdingo kompanija). (d) Nesusiję importuotojai - Bensons International Systems Ltd, Jungtinė Karalystė; - Bensons International Systems BV, Nyderlandai. (e) Naudotojas - Esselte, Jungtinė Karalystė. (10) Dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2000 m. balandžio 1 d. iki 2001 m. kovo 31 d. (tyrimo laikotarpis arba TL). Su žalos įvertinimu susijusioms tendencijoms išanalizuoti Komisija išnagrinėjo duomenis, susijusius su laikotarpiu nuo 1998 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (nagrinėtas laikotarpis). 3. Laikinosios priemonės (11) Atsižvelgiant į poreikį toliau tirti tam tikrus žalos, priežastingumo ir Bendrijos intereso aspektus, ypač atsižvelgiant į vykstančią skundo pateikėjų restruktūrizaciją, nebuvo įvesta jokių laikinųjų antidempingo priemonių Indijos ir Indonezijos kilmės ŽSM. 4. Tolimesnė procedūra (12) Visos šalys buvo informuotos apie sprendimą neįvesti laikinųjų priemonių. Komisija toliau ieškojo ir tikrino visą informaciją, laikytą būtina galutinėms išvadoms. Visų pirma buvo atlikti papildomi tyrimai vietoje – Bendrijos ŽSM naudotojo ir dviejų nesusijusių Bendrijos importuotojų patalpose. (13) Visos šalys buvo informuotos apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinius antidempingo muitus. Po šio pranešimo joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti protestus. Buvo atsižvelgta į šalių pateiktus žodinius bei raštiškus komentarus ir, tam tikrais atvejais, atitinkamai buvo pakeistos išvados. B. SVARSTOMA PREKĖ IR PANAŠI PREKĖ 1. Svarstoma prekė (14) Svarstoma prekė – tai tam tikri žiediniai susegimo mechanizmai (svarstoma prekė). Šiuo metu jie klasifikuojami KN kodu ex83051000. Tuo pačiu KN kodu klasifikuojami svirtiniai arkiniai mechanizmai į tyrimo sritį nepatenka. (15) ŽSM sudaro dvi stačiakampės plieno plokštelės ar strypeliai su ne mažiau kaip keturiais prie jų pritvirtintais pusžiedžiais iš plieninės vielos, kuriuos sujungia plieninis dangtelis. Mechanizmą galima atidaryti traukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko mechanizmu, pritvirtintu prie ŽSM. Žiedai gali būti įvairių formų, bet populiariausi – apvalios, stačiakampės arba D formos žiedai. (16) ŽSM naudojami įvairių rūšių dokumentams ar popieriams susegti. Juos naudoja, inter alia, žiedinių segtuvų, programinės įrangos ir techninių vadovų, nuotraukų ir pašto ženklų albumų, katalogų ir brošiūrų gamintojai. (17) TL metu Bendrijoje buvo prekiauta keletu šimtų skirtingų modelių ŽSM. Modeliai skyrėsi žiedų dydžiu, forma ir skaičiumi, pagrindinės plokštelės dydžiu ir žiedų atidarymo sistema (traukiamoji arba spragtukinė). Nesant aiškaus ŽSM asortimento skirstymo ir atsižvelgdama į tai, kad jų visų pagrindinės fizinės bei techninės savybės vienodos ir, kad ŽSM modeliai tam tikra apimtimi gali pakeisti vieni kitus, Komisija nustatė, kad visi ŽSM šio nagrinėjimo tikslu yra vienos rūšies prekė. 2. Panaši prekė (18) Komisija nustatė, kad Indijoje gaminami bei vietos rinkoje parduodami ir į Bendriją iš Indijos eksportuojami ŽSM turėjo tas pačias pagrindines fizines bei technines savybes ir paskirtį. (19) Komisija taip pat nustatė, kad nebuvo skirtumo tarp Indijos kilmės į Bendriją importuojamų ŽSM ir Bendrijos pramonės pagamintų bei Bendrijos rinkoje parduodamų ŽSM pagrindinių fizinių ir techninių savybių. (20) Atsižvelgdama į tai, kad nebendradarbiavo joks Indonezijos gamintojas, Komisija rėmėsi turimais duomenimis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Šiuo klausimu, nesant jokios kitos informacijos apie šalį, Komisija manė, kad tiktų pasinaudoti skunde pateikta informacija, pagal kurią Indonezijoje gaminami ir joje parduodami arba į Bendriją eksportuojami ŽSM ir skundą pateikusių Bendrijos gamintojų gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami ŽSM yra panašūs. (21) Todėl padaryta išvada, kad Bendrijos pramonės gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami ŽSM, Indijos bei Indonezijos kilmės į Bendriją eksportuojami ŽSM ir Indijoje bei Indonezijoje gaminami ir vietos rinkoje parduodami ŽSM yra panašios prekės kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. (22) TL metu, 2000 m. ir 2001 m., svarstomai prekei buvo taikomas įprastinis 2,7 % muitas. Pagal BLS režimą iš Indijos ir Indonezijos importuojamai svarstomai prekei 2000 m. ir 2001 m. buvo taikomas 100 % įprastinio mokėtino muito sumažinimas. Todėl 2000 m. ir 2001 m. buvo taikomas 0 % muitas. C. DEMPINGAS 1. Indija (23) Viena bendrovė atsakė į klausimyną, skirtą eksportuojantiems gamintojams. Į klausimyną atsakė ir viena ne Bendrijos bendrovė, susijusi su tuo eksportuojančiu gamintoju. Remiantis Eurostat pateikiamais importo duomenimis, šis Indijos eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Indijos į Bendriją eksportuojamą kiekį. (a) Normalioji vertė (24) Normaliajai vertei nustatyti, pirmiausia buvo nustatyta, ar vienintelio bendradarbiaujančio Indijos ŽSM eksportuojančio gamintojo visi pradavimai vidaus rinkoje gali būti laikomi tipiškais lyginant su visais jo eksporto į Bendriją pardavimais. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį, pardavimai vidaus rinkoje nelaikomi tipiškais, jeigu eksportuojančio gamintojo tokių pardavimų vidaus rinkoje kiekis yra mažesnis nei 5 % visų jo pardavimų Bendrijos rinkai. (25) Nesant tipiškų pardavimų vidaus rinkoje, arba kito eksportuojančio gamintojo pardavimų vidaus rinkoje, arba eksportuojančio gamintojo tos pačios bendros kategorijos prekių pardavimų, normalioji vertė sudaroma remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstas prekės pardavimo, bendrąsias ir administracines (PB ir A) sąnaudas bei pagrįstą pelną. (26) Bendrovės svarstomos prekės PB ir A sąnaudos ir pelnas vidaus rinkoje buvo pridėtas prie eksportuojamų modelių gamybos sąnaudų. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalį, eksportuojančio gamintojo deklaruojamos PB ir A sąnaudos buvo koreguojamos, kad atspindėtų audituotas finansines ataskaitas. (27) Po pranešimo apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama įvesti galutines priemones, bendradarbiaujantis Indijos eksportuojantis gamintojas teigė, kad nesant tipiškų pardavimų vidaus rinkoje, jo pardavimų vidaus rinkoje PB ir A bei pelno marža negali būti naudojama sudarant normaliąją vertę ir, kad pelno marža buvo nepagrįsta, lyginant su ta pelno marža, kuri naudota žalos pašalinimo lygiui apskaičiuoti, taip pat naudota ankstesniuose tyrimuose ir iš tiesų gauta iš eksporto pardavimų. (28) Indijos eksportuojantis gamintojas nepateikė įrodymų savo argumentui dėl PB ir A pagrįsti, kad bendrovės PB ir A žymiai skirtųsi, jeigu pardavimai vidaus rinkoje viršytų 5 % eksporto. Todėl reikalavimas buvo atmestas. (29) Kalbant apie pelną, padėtis buvo persvarstyta, naudojant naujus apie Indijos vidaus rinką gautus duomenis. Remiantis šiais naujais duomenimis, buvo nustatyta, kad pagrįsta pelno marža, neviršijanti kitų eksportuotojų arba gamintojų pelno, paprastai gaunamo iš tos pačios bendros prekės kategorijos pardavimų kilmės šalies vidaus rinkoje, Indijoje neviršys 5 %. Šiuo pagrindu atitinkamai pataisyti skaičiavimai. (b) Eksporto kaina (30) Visos eksporto į Bendriją prekės buvo parduotos nepriklausomiems importuotojams Bendrijoje, o eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, remiantis faktiškai mokėta arba mokėtina kaina. (c) Palyginimas (31) Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant buvo padarytos atitinkamos nuolaidos, atsižvelgiant į skirtumus, turinčius įtakos kainų palyginamumui, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. (32) Pardavimai į Bendriją buvo atlikti per susijusią bendrovę Honkonge. Ši bendrovė atliko prekybininko funkciją, todėl atsižvelgiant į šios bendrovės vykdomą funkciją, buvo koreguojama šios Honkongo bendrovės eksporto kaina, išskaičiuojant komisinius iš eksporto kainos. (33) Padarytos nuolaidos dėl pagrįstų transporto, draudimo, pakavimo ir kredito išlaidų skirtumų. (d) Dempingo skirtumas (34) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, į Bendriją eksportuojamos svarstomos prekės kiekvieno modelio normaliosios vertės svertinis vidurkis buvo lyginamas su tokio pat modelio eksporto kainos svertiniu vidurkiu gamintojo lygiu ir tuo pačiu prekybos lygiu. (35) Palyginimas parodė, kad per TL bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pagamintų ŽSM eksporto dempingo nebuvo. Galutinis dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos procentu Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito yra šis: - ToCheungLee Stationery Mfg Co. Pvt. Ltd: 0,0 %. (36) Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo visą iš Indijos į Bendriją eksportuojamą svarstomos prekės kiekį, buvo nuspręsta nustatyti likutinį dempingo skirtumą, nustatyto šiam eksportuojančiam gamintojui, t. y. 0,0 %. 2. Indonezija (37) Vienintelis žinomas Indonezijos eksportuojantis gamintojas ir su juo susijęs importuotojas neatsakė į klausimyną. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, ši bendrovė buvo laiku informuota, kad jeigu ji nebendradarbiaus, išvados apie ją bus paremtos turimais faktais. Nepaisant to, ši bendrovė tyrimo metu nebendradarbiavo. Pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 1 dalį, tikrinamieji vizitai į eksportuojančio gamintojo patalpas neįvyko. (a) Normalioji vertė ir eksporto kaina (38) Naudojantis turimais faktais ir nesant kitokios patikimos informacijos apie šią šalį, buvo manoma, kad tikslinga pagrįsti sprendimą skunde pateikta informacija. Pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 5 dalį, ši informacija buvo patikrinta, jei reikalinga, lyginant ją su iš kitų nepriklausomų šaltinių turima informacija. (39) Normalioji vertė buvo sudaryta penkiems skirtingiems ŽSM tipams, gaminamiems Indonezijoje, prie gamybos sąnaudų pridėjus pagrįstų PB ir A sąnaudų ir pelno sumas. (40) Eksporto kaina buvo nustatyta remiantis pirmojo nesusijusio pirkėjo Bendrijoje kaina kiekvienam iš penkių tipų. PB ir A sąnaudų ir pagrįsto pelno koregavimas buvo atliktas remiantis skunde pateikta informacija. (41) Vienintelis žinomas eksportuojantis gamintojas Indonezijoje teigė, kad normalioji vertė, nustatyta remiantis skundu, neatspindi jų tikrosios normaliosios vertės, be to, pagal 18 straipsnio 5 dalį reikalaujama, kad Komisija patikrintų skunde pateiktą informaciją, lygindama ją su nepriklausomų šaltinių informacija, kaip antai: spausdintais kainoraščiais, oficialia statistika arba su kita nepriklausoma oficialia informacija. (42) Kaip pirmiau minėta, šis eksportuojantis gamintojas nepateikė jokių duomenų normaliajai vertei nustatyti. Kiek įmanoma buvo bandoma rasti alternatyvių informacijos šaltinių ir patikrinti duomenis paieškomis internete, nagrinėjant duomenis iš nepriklausomo importuotojo ir analizuojant duomenis, gautus iš Eurostat. Šiuo atžvilgiu, skunde buvo minimi penki specifiniai modeliai, kurių normaliosios vertės kainos labai svyravo, ir tos kainos buvo lyginamos su ekvivalentiškomis tų pačių modelių eksporto kainomis. Skunde pateiktos kiekvienos normaliosios vertės arba paprasto normaliųjų verčių vidurkio palyginimas su Eurostat pateiktu eksporto kainos svertiniu vidurkiu nebūtų sudaręs reikšmingo pagrindo išvadai. Todėl nebuvo gauta jokių alternatyvių duomenų apie normaliąją vertę arba eksporto kainą, kuri būtų laikoma patikimesne už nurodytąją skunde. (b) Palyginimas (43) Siekiant pripažinti palyginimą teisingu, pakoreguotos galiojančios transporto ir paskirstymo išlaidos. Koregavimas taip pat buvo paremtas skunde pateikta informacija, kuri buvo patikrinta. (c) Dempingo skirtumas (44) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvieno nagrinėjamo į Bendriją eksportuojamos svarstomos prekės tipo normalioji vertė buvo palyginta su eksporto kainomis gamintojo kainų lygiu kiekvienam lyginamam tipui. (45) Palyginimas parodė, kad Indonezijos atveju, egzistavo dempingas. Visiems Indonezijos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas, išreikštas CIF importo kainos procentu, Bendrijos pasienyje nesumokėjus muito yra šis: (46) Visiems eksportuotojams: 144, 0 %. D. ŽALA 1. Išankstinė pastaba (47) Atsižvelgiant į tai, kad tyrime bendradarbiavo tik vienas Indijos eksportuotojas ir, kad Bendrijos pramonę sudaro tik viena bendrovė, išlaikant pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnį pateikiamų duomenų konfidencialumą, su šiomis bendrovėmis susiję specifiniai duomenys yra indeksuoti arba pateikiami intervalo forma. 2. Bendrijos gamyba (48) Buvo nustatyta, kad, be dviejų skundą pateikusių Bendrijos gamintojų gamybos, gamyba vyko ir Italijoje bei Ispanijoje. Nors susijusi Italijos bendrovė nepateikė Komisijai visų duomenų, gauta informacija patvirtino, kad per TL jos produkcija sudarė maždaug 10 % visos Bendrijos produkcijos. Kalbant apie Ispanijos bendrovę, kuri nepateikė Komisijai visų duomenų, buvo nustatyta, kad 2001 m. ji pagamino nežymų svarstomų prekių kiekį, tačiau didžiąją savo parduodamos produkcijos dalį importavo iš svarstomų šalių. Todėl buvo padaryta išvada, kad tą bendrovę reikėtų laikyti importuotoja, o ne gamintoja. (49) Taip pat buvo nustatyta, kad Jungtinėje Karalystėje įsikūrusi bendrovė anksčiau gamino tam tikro tipo ŽSM. Ši bendrovė raštu patvirtino, kad ji nutraukė svarstomų prekių gamybą prieš keletą metų. Daugiau jokių gamintojų Bendrijoje nežinoma. (50) Remiantis pirmiau nurodyta informacija, bendrą Bendrijos produkcijos kiekį kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje sudaro skundo pateikėjų ir kito Bendrijos gamintojo iš Italijos pagaminamas produkcijos kiekis. 3. Bendrijos pramonės apibrėžimas (a) Bendrijos pramonė (51) Iš dviejų skundą pateikusių gamintojų vienas (Krause) neatsakė į klausimyną ir buvo laikomas nebendradarbiaujančiu. Todėl šis gamintojas, nors ir palaikė skundą, nebuvo laikomas Bendrijos pramonės dalimi. Kalbant apie kitą gamintoją (Koloman), buvo nustatyta, kad ši bendrovė ne tik gamino panašias prekes Bendrijoje per TL, bet ir gamino jų dalis Vengrijoje. Be savo Bendrijoje gaminamos produkcijos, Koloman Bendrijoje prekiavo vengriškomis prekėmis ir taip pat naudojo Vengrijoje pagamintas dalis savo Bendrijoje gaminamai produkcijai. Be to, dalis bendradarbiaujančio Bendrijos gamintojo gamybos 2000 m. pradžioje tam tikros įrangos pavidalu buvo perkelta iš Austrijos į Vengriją. Tačiau, nepaisant šių dalykų, pagrindinė bendrovės veikla, t. y. pagrindinė buveinė, sandėliai, prekybos biuras, didžiosios dalies produkcijos asortimento gamyba ir techninė bei rinkodaros praktinę patirtis, išliko Bendrijoje. Importuojama produkcija papildė panašių prekių asortimentą, todėl neturėjo įtakos Koloman, kaip Bendrijos gamintojo, statusui. Kalbant apie dalių gamybą Vengrijoje ir paskesnį jų panaudojimą gatavose prekėse, tyrimas nustatė, kad šios panaudotos dalys sudarė tik mažą gatavų prekių gamybos sąnaudų, taigi, ir pridėtinės vertės, dalį. Todėl, dėl šio importo, gamintojo, kaip Bendrijos gamintojo, statusas nesikeičia. (52) Tyrimas patvirtino, kad vienintelis bendradarbiaujantis Bendrijos gamintojas pagamino daugiau kaip 25 % Bendrijos ŽSM produkcijos, todėl atitinka pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalies reikalavimus. Todėl jis laikomas sudarančiu Bendrijos pramonę kaip apibrėžta to paties reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir toliau bus vadinamas "Bendrijos pramone". (b) Įvykiai po tyrimo laikotarpio (53) 2001 m. lapkričio mėnesį, t. y. pasibaigus TL, bendradarbiaujantis Bendrijos gamintojas Koloman bankrutavo ir jį likvidavimo tvarka perėmė Austrijos bendrovė, kurios patronuojanti bendrovė, įsikūrusi Jungtinėje Karalystėje, taip pat įsigijo Koloman Vengrijos filialą. (54) Įgijėjai Komisijai patvirtino, kad jie palaiko skundą. (c) Bendrijos suvartojimas (55) Tikrasis Bendrijos suvartojimas buvo nustatytas remiantis Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduodamu kiekiu, kitų Bendrijos gamintojų Bendrijos rinkoje parduodamu kiekiu, kaip nurodyta skunde, tinkamai pakoregavus pagal TL, bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikta informacija ir Eurostat importo duomenimis. Buvo atsižvelgta į tai, kad KN kodas 83051000 taip pat apima prekes, nepatenkančias į šio nagrinėjimo sritį. Tačiau, kiek tai susiję su Indonezija, dėl Indonezijos eksportuotojų nebendradarbiavimo, buvo pasinaudota geriausia turima informacija, t. y. Eurostat duomenimis. Šia prasme, remiantis skundu kaip geriausiu turimu įrodymu, visos pirmiau nurodytu KN kodu klasifikuojamos importuojamos prekės buvo laikomos svarstomomis prekėmis. Nebendradarbiaujantis Indonezijos eksportuotojas teigė, kad jo eksportas į Bendrijos rinką buvo maždaug 15 % mažesnis nei taikytas importo dydis. Tačiau šio teiginio nebuvo įmanoma patikrinti, o skirtumas buvo toks, kad jį galima buvo paaiškinti koeficientu, naudojamu Eurostat statistikos duomenims, kurie pateikiami tonomis, perskaičiuoti į vienetus. Pagal turimą informaciją, Bendrijos suvartojimas nuo 1998 m. iki TL pabaigos išaugo 5 %. Nagrinėjant išsamiau, 1998–1999 m. jis išliko palyginti stabilus, o paskui pastoviai augo iki TL pabaigos, kuomet sudarė maždaug 348 mln. vienetų. 4. Importas iš svarstomos šalies (56) Primenama, kad nagrinėjamas dėl Indijos nutrauktas. Todėl analizuojamas tik importas iš Indonezijos, kaip importas iš likusiosios svarstomos šalies. (a) Importo dempingo kaina kiekis (57) Nors importo iš Indonezijos kiekis 1998–2000 m. sumažėjo, o nuo 2000 m. iki TL pabaigos šiek tiek didėjo, reikėtų pastebėti, kad, nors importuoti iš svarstomos šalies pradėta tik 1997 m., 1998 m. importas jau buvo žymus, o per TL sudarė maždaug 32 mln. vienetų. (b) Importo dempingo kaina rinkos dalis (58) Indonezijos importo turima rinkos dalis buvo nuo 8 % iki 13 %; nuo 1998 m. sumažėjo maždaug dviem procentais. (c) Importo dempingo kaina kainos (i) Kainosraida (59) Nuo 1998 m. iki TL pabaigos importo iš Indonezijos kainos svertinis vidurkis sumažėjo 5 % – nuo 105 ECU iki 99 ECU už tūkstantį vienetų. Sumažėjimas buvo itin žymus 1998–1999 m., kai kaina sumažėjo 3 %, ir nuo 2000 m. iki TL pabaigos, kai kaina sumažėjo 2 %. (ii) Kainųmažinimas (60) Kadangi Indonezijos eksportuotojai nebendradarbiavo, kainos buvo sulygintos remiantis Eurostat duomenimis, tinkamai pakoreguotais pagal muitus bei sąnaudas po importavimo; eksporto kainos buvo sulygintos su Bendrijos gamintojų ex-works kainomis tuo pačiu prekybos lygiu. (61) Tuo remiantis, kainos sumažinimas buvo persvarstytas ir, prireikus, iš dalies pakeistas pagal informaciją, gautą per papildomus tikrinamuosius vizitus. Buvo nustatyta, kad importas iš Indonezijos sumažino Bendrijos pramonės kainas 30–40 %. Taip pat reikėtų pastebėti, kad buvo stabdomas kainų augimas, nes Bendrijos pramonė dirbo nepelningai. 5. Bendrijos pramonės padėtis (a) Gamyba (62) Nuo 1998 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonės gamyba smuko 25 %. Žymus sumažėjimas buvo 1998–1999 m. (–15 %). Vėliau žymus sumažėjimas buvo 1999–2000 m., o paskui produkcijos kiekis išliko pastovus iki TL pabaigos. (b) Gamybos pajėgumas ir pajėgumo išnaudojimas (63) Gamybos pajėgumo raidos tendencijos nuo 1998 m. iki TL pabaigos buvo tokios pačios kaip ir gamybos – jis smuko 26 %. (64) Tuo remiantis, pajėgumo išnaudojimas per nagrinėjamą laikotarpį išliko stabilus. (c) Atsargos (65) Bendrijos pramonės metų pabaigos atsargos nuo 1998 m. iki TL pabaigos sumažėjo 12 %. (d) Bendrijoje parduodamas kiekis (66) Nepaisant suvartojimo išaugimo Bendrijoje, Bendrijos pramonės parduodamas kiekis nuo 1998 m. iki TL pabaigos žymiai sumažėjo – 25 %. Mažėjimas vyko 1998–1999 m. (-10 %), o 1999–2000 m. jis buvo dar didesnis – 15 %. (e) Rinkos dalis (67) Bendrijos pramonės užimama rinkos dalis nuo 1998 m. iki TL pabaigos sumažėjo daugiau kaip 4 %, t. y. atitiko parduodamo kiekio tendenciją. (f) Kainos (68) Bendrijos pramonės vidutinė grynoji pardavimo kaina nuo 1998 m. iki TL pabaigos sumažėjo 4 %. Tas sumažėjimas buvo itin žymus 1998–1999 m. (6 %), t. y. tuomet, kai žymiai sumažėjo importo iš svarstomos šalies kaina, kaip paaiškinta 59 konstatuojamojoje dalyje. (g) Pelningumas (69) Bendrijos pramonės pelningumo svertinis vidurkis nuo 1998 m. iki TL pabaigos sumažėjo 10 % ir nuo 2000 m. ji ėmė dirbti nuostolingai. Dėl šios nepalankios raidos Bendrijos pramonė turėjo patirti likvidavimo administravimus, kaip paminėta 53 konstatuojamojoje dalyje. (h) Grynųjų pinigų srautas ir galimybė didinti kapitalą (70) Bendrijos pramonės sukuriamo grynųjų pinigų srauto, susijusio su ŽSM prekyba, raida labai panaši į pelningumo raidą, t. y. nuo 1998 m. iki TL pabaigos jis žymiai sumažėjo. (71) Tyrimas nustatė, kad Bendrijos pramonės gebėjimas padidinti kapitalą šiuo metu tapo sunkesnis dėl jos finansinės padėties ir ypač dėl jos mažėjančio pelningumo. (i) Dirbančiųjų skaičius, atlyginimai ir našumas (72) Su ŽSM gamyba susijusios pramonės dirbančiųjų skaičius nuo 1998 m. iki TL pabaigos sumažėjo 30 %. Bendras atlyginimų dydis per ta patį laikotarpį taip pat sumažėjo 27 %, todėl nuo 1998 m. iki TL pabaigos vidutinis atlyginimas padidėjo 5 %. Bendrijos pramonės darbo jėgos našumas, matuojamas kaip prekių kiekis vienam dirbančiajam, nuo 1998 m. iki TL pabaigos padidėjo 8 %. (j) Investicijos ir investicijų grąža (73) Investicijų dydis nuo 1998 m. iki TL pabaigos sumažėjo 39 %. Šis sumažėjimas buvo itin ryškus 1999–2000 m. Tyrimas parodė, kad didžioji dalis šių kapitalo išlaidų buvo susijusi su esamos infrastruktūros pakeitimu ar priežiūra. (74) Investicijų grąža, išreiškiama kaip santykis tarp Bendrijos pramonės grynojo pelno ir grynosios buhalterinės investicijų vertės, beveik atitiko pelningumo tendencijas ir 2000 m. tapo neigiama. (k) Augimas (75) Nors nuo 1998 m. iki TL pabaigos Bendrijos suvartojimas išaugo 5 %, Bendrijos pramonės parduodamos produkcijos kiekis sumažėjo 25 %, o atitinkamo importo kiekis išliko didelis. Todėl Bendrijos pramonė negalėjo pasinaudoti nedideliu paklausos padidėjimu Bendrijos rinkoje. (l) Dempingo skirtumo dydis (76) Kalbant apie tikrojo dempingo skirtumo dydžio poveikį Bendrijos pramonei ir atsižvelgiant į svarstomos šalies importo apimtį ir kainą, šis poveikis negali būti laikomas nežymiu. (m) Atsigavimas nuo dempingo praeityje poveikių (77) Bendrijos pramonė tebeatsigauna nuo KLR ir Malaizijos kilmės ŽSM importo dempingo kaina poveikio praeityje. Kaip minėta, Reglamentas (EB) Nr. 119/97 nustatantis galutines priemones buvo iš dalies pakeistas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2100/2000, kad būtų atsižvelgta į antiabsorbavimo tvarką, taikomą KLR. Be to, kadangi Malaizijai taikomų priemonių galiojimas baigėsi 2002 m. sausio mėn., buvo pradėtas Kinijos ŽSM importo persvarstymas. 6. Dalies gamybos perkėlimas (78) Siekiant patikrinti, ar Bendrijos pramonės padėtis negalėjo pablogėti dėl Bendrijos gamybos pobūdžio pasikeitimo, taip pat buvo išnagrinėta, ar 2000 m. pradžioje įvykęs dalies gamybos perkėlimas (perkeliant įrangą iš Austrijos į Vengriją), paminėtas 51 konstatuojamojoje dalyje, turėjo įtakos Bendrijos pramonės padėčiai. Taip sutapo, kad, nors šis perkėlimas pablogino tam tikrų žalos rodiklių (t. y. gamybos, gamybos pajėgumo ir parduodamo kiekio) mažėjimo tendenciją, pajėgumo išnaudojimo ir vidutinės pardavimo kainos tendencijos pagerėjo, todėl nuostoliai sumažėjo. Pavyzdžiui, buvo apskaičiuota, kad maždaug 60 % gamybos sumažėjimo ir maždaug 80 % pardavimo kainos sumažėjimo buvo susiję su perkėlimu, tačiau be šio perkėlimo kaina būtų sumažėjusi tris kartus daugiau, o pelningumas būtų papildomai sumažėjęs dar 7 %. Atsižvelgiant į tai buvo padaryta išvada, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo ne dėl Bendrijos gamybos pobūdžio pasikeitimo. (79) Buvo teigiama, kad pagrindinė Bendrijos pramonės veikla nebesusijusi su Bendrija, kadangi dėl perkėlimo į Vengriją neva 60 % sumažėjo jos gamyba Bendrijoje ir 80 % sumažėjo Bendrijoje pagamintos parduodamos produkcijos kiekis. (80) Kaip jau paaiškina 78 konstatuojamojoje dalyje, perkėlimas nesukėlė tokio Bendrijos pramonės gamybos sumažėjimo, o tik 15 % gamybos Bendrijoje ir 20 % Bendrijoje pagamintos parduodamos produkcijos kiekio sumažėjimą. Todėl patvirtinama 51 konstatuojamojoje dalyje nurodyta išvada apie Bendrijos pramonės pagrindinę veiklą. 7. Išvada dėl žalos (81) Buvo nustatyta, kad per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo (atsižvelgus į 78 konstatuojamojoje dalyje nurodytą perkėlimą). (82) Nors KLR ir Malaizijos kilmės ŽSM importui pradėtos taikyti antidempingo priemonės po 1998 m. žymiai sumažino importo iš šių šalių kiekį, Bendrijos pramonė negalėjo visiškai tuo pasinaudoti. Nuo 1998 m. dauguma žalos rodiklių, t. y. gamyba, parduodamas kiekis, kainos, rinkos dalis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir dirbančiųjų kiekis, prastėjo. Bendrijos pramonės pelningumui ypač pakenkė pardavimo kainos nuosmukis. (83) Be to, kai Bendrijos pramonės parduodamas kiekis nuo 1998 m. iki TL pabaigos sumažėjo, importo iš Indonezijos kiekis buvo didelis. Tyrimas parodė, kad per TL iš Indonezijos buvo importuojama 30–40 % mažesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis. Be to, buvo stabdomas kainų augimas. (84) Taigi, nustatyta, kad Bendrijos pramonės padėtis pablogėjo tiek, jog daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą. (85) Primenama, kad po TL dėl blogos finansinės padėties Bendrijos pramonė patyrė likvidavimo administravimus. E. PRIEŽASTINGUMAS 1. Įvadas (86) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis buvo išnagrinėta, ar Indonezijos kilmės importas, atsižvelgiant į jo kiekį ir poveikį Bendrijos ŽSM rinkos kainoms, padarė Bendrijos pramonei tokią žalą, kurią galima laikyti didele. Taip pat buvo išnagrinėti kiti veiksniai be importo dempingo kaina, kurie tuo pačiu metu galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, kad galima šių kitų veiksnių padaryta žala nebūtų priskirta importui dempingo kaina iš Indonezijos. 2. Importo dempingo kaina poveikis (87) Nuo 1998 m. iki TL pabaigos importo dempingo kaina kiekis sumažėjo 14 %, o jo atitinkama dalis Bendrijos rinkoje sumažėjo 2 %. Tačiau importo kiekis išliko žymus ir nuo 1998 m. iki TL pabaigos visuomet užėmė 8–13 % rinkos. Šis importas taip pat žymiai sumažino Bendrijos pramonės kainas. Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo virš 4 %. Tuo pačiu metu vidutinė kaina Bendrijoje sumažėjo 4 %. Tikrasis kainos sumažėjimas iš tiesų buvo net didesnis nei nurodyta 78 konstatuojamojoje dalyje. (88) Per tą patį laikotarpį, nuo 1998 m. iki TL pabaigos, Bendrijos pramonės padėtis blogėjo, ką iliustruoja parduodamos produkcijos ir rinkos dalies mažėjimas, kainos mažėjimas ir žymus pelno nuosmukis, kas pasireiškė nuostoliais. Taigi, Bendrijos pramonė negalėjo žymiau pasinaudoti pirmiau minėtų priemonių prieš KLR ir Malaiziją įvedimu. (99) Indonezijos eksportuotojas įtikinėjo, kad eksportas iš Indonezijos negalėjo padaryti žalos, kadangi jo kiekis 1999–2000 m. sumažėjo ir sudarė de minimis rinkos dalį. Ta pati bendrovė teigė, kad importas iš Indonezijos negalėjo turėti jokio rimto poveikio Bendrijos pramonei, kadangi Bendrijos produkcijos kiekis buvo penkis ar šešis kartus didesnis už importo iš Indonezijos kiekį. (90) Tačiau primenama, kad, nors 1999–2000 m. importas iš Indonezijos mažėjo, jis šiek tiek išaugo nuo 2000 m. iki TL pabaigos, visgi nepasiekdamas 1998 m. lygio. Be to, kaip jau paaiškinta 58 konstatuojamojoje dalyje, nuo 1998 m. iki TL pabaigos importas iš Indonezijos sudarė 8–13 % rinkos, o tai yra didelė dalis ir aiškiai daugiau už de minimis. Galiausiai taip pat primenama, kad Bendrijos pramonė yra aiškiai apibrėžta 52 konstatuojamojoje dalyje ir, kad jos gamybos lygis yra žymiai žemesnis už tą, kurį nurodė Indonezijos bendrovė. (91) Todėl galima daryti išvadą, kad Indonezijos kilmės importas dempingo kaina anuliavo 1997 m. prieš KLR ir Malaiziją įvestų ir 2000 m. Kinijos atžvilgiu iš dalies pakeistų antidempingo priemonių poveikį ir buvo svarbi neigiamos raidos priežastis, kaip reziumuota pirmiau. 3. Kitų veiksnių poveikis (a) Importas iš kitų trečiųjų šalių (92) Buvo apsvarstyta, ar kiti veiksniai, be importo dempingo kaina iš Indonezijos, galėjo padaryti ar prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos ir visų pirma, ar šiai padėčiai galėjo turėti įtakos importas iš kitų šalių. (93) Nuo 1998 m. iki TL pabaigos importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo 17 %, o jų rinkos dalis – daugiau kaip 5 %. Svarbiausia šio padidėjimo priežastis – Indijos, Vengrijos ir Tailando kilmės importo išaugimas, tuo tarpu KLR ir Malaizijos kilmės importas žymiai sumažėjo dėl 1997 m. įvestų antidempingo priemonių. (94) Nuo 1998 m. iki TL pabaigos importo iš trečiųjų šalių vieneto kaina sumažėjo 16 %. Per šį laikotarpį sumažėjo importo beveik iš visų trečiųjų šalių kaina, išskyrus KLR importo kainą, kuri dėl antidempingo priemonių žymiai išaugo, tačiau tik per TL pasiekė tokį patį lygį kaip Vengrijos kainos. (i) Indija (95) Iš pradžių buvo išnagrinėta, ar Indijos kilmės importas galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Tačiau, nors importas iš Indijos nuo 1998 m. iki TL pabaigos žymiai išaugo, jį užgožė importas iš Indonezijos, kurio kaina nuo 1998 m. iki TL pabaigos buvo 2–30 % žemesnė už Indijos importo kainą. Be to, reikėtų pastebėti, kad 1998 m., kai prasidėjo importas iš Indijos, jo kaina buvo daugiau kaip 40 % aukštesnė už panašaus ŽSM kiekio importo iš Indonezijos kainą. Nuo to laiko Indijos importo kainos pastoviai mažėjo, tačiau visuomet išliko aukštesnės už Indonezijos kainas ir per TL tebebuvo daugiau kaip 5 % aukštesnės už Indonezijos kainas. Todėl daroma išvada, kad, nors importas iš Indijos turėjo neigiamą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, importo dempingo kaina iš Indonezijos neigiamas poveikis imant atskirai vis tiek yra žymus. Iš tiesų, Indonezija buvo įtakingas ir svarbus veikėjas Bendrijoje. Jos eksporto į Bendriją apimtis buvo mažesnė nei Indijos, tačiau vis tiek žymi. Indonezijos eksportas sumažino Bendrijos pramonės kainas net daugiau nei Indijos eksportas. Taip pat pastebėtina, kad pirmiau minėtai analizei rimtai pakenkė tai, kad Indonezija nebendradarbiavo ir todėl nebuvo gauta informacijos apie prekių tipus ir rinkos segmentus, kuriuos atstovauja Indonezijos eksportas. (ii) Kinijos Liaudies Respublika (96) Taip pat buvo apsvarstyta, ar dėl 1997 m. importui iš KLR įvestų antidempingo priemonių absorbavimas galėjo padaryti ar prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Šiuo klausimu reikėtų pažymėti, kad, nors importo iš KLR muito absorbavimas sumažino 1997 m. įvestų priemonių poveikį pardavimo kainų prasme, tos priemonės vis tiek žymiai sumažino importo iš KLR apimtį jau 1998 m. Be to reikėtų pastebėti, kad nors importas iš Indonezijos prasidėjo tik 1997 m., 1998 m. jau buvo pasiektas panašus lygis kaip importo iš KLR. Nuo to laiko importas iš KLR smarkiai sumažėjo, tuo tarpu importas iš Indonezijos mažėjo žymiai lėčiau iki TL, kuomet jis buvo daugiau kaip trigubai didesnis už importą iš KLR. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad importo iš KLR apimtis per TL buvo žymiai mažesnė už importo iš Indonezijos apimtį, padaryta išvada, kad šis importas neturėjo tokio didelio poveikio Bendrijos pramonei, kokį turėjo importas dempingo kaina iš Indonezijos. (iii) Vengrija (97) Siekiant nustatyti, ar vien tik importas iš Vengrijos atskirai padarė žalą Bendrijos pramonei, buvo išnagrinėtas importo ir kainų lygis Bendrijos rinkoje. (98) Vengrijos importo nuo 1998 m. iki TL pabaigos analizė buvo grindžiama duomenimis, pateiktais Bendrijos gamintojo, kurio gamykla Vengrijoje yra vienintelis Vengrijos gamintojas, atsakymais į klausimyną. (99) Per nagrinėjamą laikotarpį Vengrijos kilmės ŽSM importo apimtis išaugo. Kalbant apie kainas, kurių Bendrijos pramonė prašė Bendrijos rinkoje už savo iš Vengrijos importuotas prekes, nors per nagrinėjamą laikotarpį jos krito, kainos išliko aukščiausios tarp kitų trečiųjų šalių importo kainų ir jas sumažino importas iš Indonezijos. (100) Bendrijos pramonės ŽSM gamyba Vengrijoje buvo išanalizuota ir palyginta su gamyba Austrijoje. Buvo nustatyta, kad iš Austrijoje ir Vengrijoje gamintų vienodų modelių buvo labai mažai. (101) Atsižvelgiant į mažą tiek Austrijoje, tiek Vengrijoje gamintų modelių procentinę dalį, buvo padaryta išvada, kad Vengrijos prekės papildė Bendrijos pramonės prekių asortimentą, leisdamos jai pasiūlyti didesnį modelių pasirinkimą pirkėjams, ir, kad jos neturėjo neigiamos įtakos Bendrijos pramonės padėčiai. (102) Remiantis pirmiau išdėstytais dalykais buvo padaryta išvada, kad importas iš Vengrijos iš esmės neprisidėjo prie Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo. (iv) Tailandas (103) Atsižvelgiant į tai, kad, kaip jau minėta Reglamente (EB) Nr. 2100/2000, "kai kurios Kinijos kilmės prekės nacionalinėms muitinės institucijoms buvo deklaruojamos kaip esančios Tailando kilmės ir taip išvengta mokėtino antidempingo muitų mokėjimo", buvo nuspręsta, kad reiktų įvertinti iš Tailando siunčiamo importo poveikį. (104) Kalbant apie tai, importas iš Tailando per nagrinėjamą laikotarpį žymiai išaugo, nes 1998 m. jis prasidėjo importavus maždaug 1 mln. vienetų, o TL metu padidėjo iki daugiau kaip 23 mln. vienetų. Be to, pagal Eurostat duomenis buvo nustatyta, kad importo iš Tailando pardavimo kainos paprastai buvo žemesnės už Indonezijos importo kainą. (105) Tačiau, nors buvo nustatyta, kad Tailando kainos buvo maždaug 20 % žemesnės už Indonezijos importo kainas, primenama, kad pastarojo importo apimtis buvo daugiau kaip trečdaliu didesnė už importo iš Tailando apimtį. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad iš Tailando importuojamas kiekis tebėra žymiai mažesnis už iš Indonezijos importuojamą kiekį, daroma išvada, kad importas iš Tailando negalėjo turėti didelio poveikio palyginti su importo dempingo kaina iš Indonezijos poveikiu. (106) Analize dėl Tailando suabejojo Indonezijos eksportuotojas, kuris nebendradarbiavo. Šiuo klausimu buvo teigiama, kad importo iš Indonezijos lygis yra žemesnis, o kainos aukštesnės už Tailando importo. Tačiau primenama, kad, nors Tailando importo kainos buvo žemesnės už importo iš Indonezijos kainas, iš Indonezijos buvo importuojama daugiau kaip 30 % didesnis kiekis nei iš Tailando. Todėl patvirtinama 105 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada. (b) Kiti veiksniai (107) Taip pat buvo išnagrinėta, ar, be pirmiau minėtųjų, prie Bendrijos pramonės patirtos žalos galėjo prisidėti ir kiti veiksniai. (108) Bendradarbiaujantys importuotojai tvirtino, kad ŽSM verslas yra itin jautrus kainoms ir todėl tam, kad būtų konkurencingi, gamintojai turi parduoti didelį kiekį. Tos pačios šalys taip pat įtikinėjo, kad Bendrijos pramonė remiasi tik Bendrijos, o ne pasauline rinka, todėl ji gali būti rentabilesnė. Šiuo klausimu primenama, kad nuo 1998 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonės Bendrijoje ir už jos ribų parduodamos produkcijos kiekio santykis žymiai nekito. Nepaisant to, net jei Bendrijos pramonė buvo smarkiai orientuota į Bendrijos rinką, jos eksporto prekyba leido Bendrijos pramonei dirbti pelningai 1998 m., kai importas iš Indonezijos buvo didelis. (109) Vienas naudotojas įtikinėjo, kad žalą padarė didelė konkurencija biuro reikmenų pramonėje. Ši konkurencija neva privertė svarstomų prekių naudotojus/platintojus taikyti Bendrijos pramonei kainų presingą, dėl ko kaina sumažėjo. Šia prasme pabrėžtina, kad importas dempingo kaina žymiai padidino Bendrijos naudotojų taikomą kainų presingą ir padarė žalą Bendrijos pramonei. (110) Be to, buvo išnagrinėta, ar kainos nuosmukis galėtų būti priskirtinas įprastai ŽSM verslo eigai, kadangi nuo 1998 m. iki TL pabaigos beveik visų tiekimo šaltinių kainos sumažėjo. (111) Šiuo klausimu primenama, kad bendras kainos sumažėjimas turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į nepertraukiamus nesąžiningus veiksmus, iš pradžių vykdomus KLR ir Malaizijos, o vėliau – Indonezijos, kurie turėjo įtakos Bendrijos rinkai. (112) Be to, kaip minėta 108 konstatuojamojoje dalyje, ŽSM rinka itin jautri kainai. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad Indonezija vykdė importą dempingo kaina ir jo kaina nuo 1998 m. iki TL pabaigos buvo žemesnė už viso kito ŽSM importo vidutinę vieneto kainą, darytina išvada, kad importas iš Indonezijos, kuris sudarė per TL 8–13 % Bendrijos rinkos, turėjo šiai rinkai kainos mažinimo poveikį. (113) Galiausiai, buvo išanalizuota, ar Krause - nebendradarbiaujančio Bendrijos gamintojo, kainų politika galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Papildomai išnagrinėjus Krause duomenis paaiškėjo, kad šio Bendrijos gaminto padėtis per nagrinėjamą laikotarpį pablogėjo, visų pirma kiek tai susiję su pardavimo kaina ir pelningumu. Todėl atrodo, kad Krause neprisidėjo prie Bendrijos pramonės patirtos žalos ir, kad jai taip pat pakenkė importas iš Indonezijos, nes ji buvo priversta mažinti kainas kaip ir Bendrijos pramonė. (114) Dėl visų pirmiau išaiškintų priežasčių padaryta išvada, kad kainų nuosmukis Bendrijos rinkoje neturėtų būti vertinamas kaip įprasta prekybos raida, bet kaip nesąžiningos Indonezijos prekybinės veiklos pasekmė. (115) Indonezijos institucijos tvirtino, kad Indonezijos eksportas apsiribojo tik žiedinių segtuvų tiekimu Italijos gamintojui, jo produkcijos asortimentui papildyti. (116) Tačiau šis teiginys prieštarauja nebendradarbiaujančio Indonezijos eksportuotojo pareiškimui, kad vienintelė rinka, kurioje Indonezijos gamintojas turi žymią rinkos dalį, yra Jungtinės Karalystės rinka. Tai patvirtina ir Eurostat. (117) Pastarasis gamintojas įtikinėjo, kad Indonezijos eksportas negalėjo padaryti žalos, kadangi pagrindinė jo rinka yra Jungtinė Karalystė, kurioje Bendrijos pramonė jokios rimtesnės veiklos nevykdo. Tačiau, be to, kad ši prielaida prieštarauja Indonezijos institucijų tvirtinimui, taip pat primenama, kad žalos analizė daryta remiantis Bendrijos, o ne regionų duomenimis. 4. Išvada dėl priežastingumo (118) Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus dalykus daroma išvada, kad didelę žalą, kurią patyrė Bendrijos pramonė ir kurią apibūdina neigiama gamybos, parduodamo kiekio, kainų, rinkos dalies, pelningumo, investicijų grąžos, grynųjų pinigų srauto ir dirbančiųjų skaičiaus raida, tinkamai pakoreguotą atsižvelgiant į perkėlimą į Vengriją, padarė svarstomas importas dempingo kaina. Iš tikrųjų, bendras importo iš Indijos, Tailando bei KLR ir Bendrijos dalinio gamybos perkėlimo poveikis Bendrijos pramonei buvo nežymus. (119) Nebendradarbiavęs Indonezijos eksportuotojas taip pat tvirtino, kad yra prieštaravimas tarp 118 konstatuojamosios dalies išvados ir to, kad yra pakankamai įrodymų pradėti priemonių taikymo KLR nutraukimo persvarstymą. (120) Šiuo klausimu reikėtų priminti, kad priemonių taikymo nutraukimo persvarstymo tikslas – analizuoti Bendrijos rinkos padėtį atsižvelgiant į dempingo tąsos arba pakartotinio atsiradimo tikimybės perspektyvą ir žalą, jei galiojančios priemonės būtų panaikintos. Taigi, tai, kad pakenkimo Bendrijos pramonei priežastimi per šį tyrimo laikotarpį buvo nustatyta Indonezija, neturi įtakos būsimos Kinijos eksportuotojų elgsenos Bendrijos rinkoje analizei ir jos tikėtino poveikio Bendrijos rinkos padėčiai. Taip pat primenama, kad Kinijos turima rinkos dalis per paskutinius dvejus nagrinėjamo laikotarpio metus buvo labai maža. (121) Atsižvelgiant į analizę, kuri tinkamai išskyrė ir atskyrė visų žinomų veiksnių poveikį Bendrijos pramonei nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, daroma išvada, kad šie kiti veiksniai nepaneigia išvados, kad didelės žalos priežastimi turi būti laikomas importas dempingo kaina. F. BENDRIJOS INTERESAS 1. Išankstinė pastaba (122) Buvo išnagrinėta, ar buvo įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju Bendrija nėra suinteresuota patvirtinti priemones. Šiuo tikslu ir laikantis pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalies, remiantis visais pateiktais įrodymais, buvo apsvarstytas galimų priemonių poveikis visoms šiame nagrinėjime dalyvaujančioms šalims ir priemonių nesiėmimo pasekmės. (123) Siekiant įvertinti tikėtiną priemonių įvedimo arba neįvedimo poveikį, visų suinteresuotų šalių buvo paprašyta pateikti informaciją. Klausimynai buvo išsiuntinėti dviem skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, dviem kitoms bendrovėms, žinomoms kaip Bendrijos gamintojai, devyniems nesusijusiems importuotojams, 49 naudotojams ir vienai naudotojų asociacijai. Vienas skundą pateikusių Bendrijos gamintojų (Koloman), du nesusiję importuotojai ir vienas su šiais importuotojais susijęs naudotojas atsakė į klausimyną. Kitas naudotojas pateikė pareiškimą neatsakydamas į klausimyną. (124) Šie atsakymai ir pareiškimai sudarė Bendrijos interesų analizės pagrindą. 2. Bendrijos pramonės interesas (a) Išankstinė pastaba (125) Keletas ŽSM gamintojų Bendrijoje per pastaruosius keletą metų nutraukė svarstomų prekių gamybą. Kai dėl likusių bendrovių, tyrimas nustatė, kad, kaip minėta 49 konstatuojamojoje dalyje, Jungtinėje Karalystėje įsikūrusi bendrovė prieš keletą metų taip pat nutraukė gamybą. Kalbant apie Italijos bendrovę, buvo nustatyta, kad ji neatstovauja žymesnės dalies Bendrijos ŽSM gamybos ir didelę dalį savo parduodamos produkcijos importavo. Dėl Ispanijos bendrovės buvo nustatyta, kad ji turėtų būti laikoma greičiau importuotoju, o ne gamintoju, nes pagamino tik nedidelį kiekį svarstomų prekių, o daugiau kaip 90 % savo parduodamos produkcijos importavo iš Indonezijos. Todėl daroma išvada, kad du likę skundo pateikėjai tėra vieninteliai Bendrijos ŽSM gamintojai, pagaminantys didesnį kiekį produkcijos. (126) Reikia priminti, kad du skundą pateikę Bendrijos gamintojai jau anksčiau smarkiai nukentėjo dėl ŽSM importo iš KLR ir Malaizijos, dėl ko, kaip aprašyta Reglamente (EB) Nr. 119/97, nuo 1992 m. iki 1995 m. spalio, inter alia, 28 % sumažėjo jų darbo jėga. Kaip nurodyta 72 konstatuojamojoje dalyje, nuo 1998 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonės darbo jėga sumažėjo dar 30 %. (127) Atsižvelgiant į Bendrijos pramonės patirtą didelę žalą, daroma išvada, kad, jei Bendrijos pramonė neatsigaus po nesąžiningo dempingo praktikos taikymo, tikėtina, kad gamyba Bendrijoje visiškai sustos ir naudotojai liks labai priklausomi nuo importo. b) Bendrijos pramonės finansinė padėtis (128) Bendrijos pramonės finansinė padėtis per nagrinėjamą laikotarpį taip pablogėjo, kad po TL Bendrijos pramonė patyrė likvidavimo administravimus, kaip minėta 53 konstatuojamojoje dalyje. Reikėtų pastebėti, kad Bendrijos pramonės nuostolingos veiklos priežastis buvo sunkumas konkuruoti su importu žema dempingo kaina. Tačiau tai, jog bendradarbiaujantis Bendrijos gamintojas buvo įsigytas, rodo, kad ŽSM gamyba Bendrijoje yra restruktūrizuojama ir dedama daug pastangų išlaikyti pramonę gyvybingą ir padaryti ją pelningą. (c) Galimas priemonių įvedimo/neįvedimo poveikis Bendrijos pramonei (129) Įdiegus priemones ir atkūrus sąžiningas rinkos sąlygas Bendrijos pramonė galėtų atgauti prarastą rinkos dalį ir, padidinusi pajėgumo išnaudojimą, sumažinti gamybos vieneto išlaidas ir padidinti pelningumą. Be to, tikimasi, kad priemonės turėtų teigiamą poveikį Bendrijos pramonės kainų lygiui. Galiausiai tikimasi, kad gamybos ir parduodamo kiekio išaugimas ir tolesnis vieneto kainos sumažėjimas, kartu su nedideliu kainų padidėjimu leis Bendrijos pramonei pagerinti savo finansinę padėtį. (130) Ir priešingai, jei antidempingo priemonės nebūtų įvestos, tikėtina, kad Bendrijos pramonė turės toliau mažinti savo kainas ir (arba) toliau neteks dalies rinkos. Abiem atvejais Bendrijos pramonės finansinė padėtis greičiausiai blogės. Kaip tolesnė pasekmė tikėtina, kad Bendrijos pramonė per trumpą laiką gali galutinai žlugti. (131) Be to, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė gamina ne tik svarstomas prekes, bet ir kitas prekes, kurios sudaro maždaug trečdalį jos apyvartos, labai tikėtina, kad ŽSM gamybos linijų uždarymas pakenks visos gamyklos funkcionalumui ir teks uždaryti visas gamybos linijas, kas turės platesnį neigiamą poveikį dirbantiesiems ir investicijoms. (d) Galimas Bendrijos pramonės perkėlimas (132) Buvo išnagrinėta, ar kokios nors priemonės galėtų būti laikomos neatitinkančiomis Bendrijos interesų atsižvelgiant į tai, kad dalis Bendrijos pramonės perkelta į trečiąją šalį. Taip pat buvo išnagrinėta galimo papildomo perkėlimo galimybė. (133) Visų pirma, kaip išaiškinta 78 konstatuojamojoje dalyje, primenama, kad 2000 m. įvykęs perkėlimas leido Bendrijos pramonei sumažinti nuostolius. Šia prasme tai buvo strateginis sprendimas, priimtas dempingo praktikos poveikiui kompensuoti. Be to, tikėtina, kad toks perkėlimas, pagerindamas Bendrijos pramonės finansinę padėtį, turėjo netiesioginį poveikį, padarydamas ją patrauklesne naujam investuotojui, kuris neseniai ją įsigijo. (134) Kalbant apie bet kokio papildomo perkėlimo riziką, Komisija gavo priimtiną patvirtinimą, kad tokio perkėlimo Bendrijos pramonė nenumato. Be to, nėra priežasčių manyti, kad toks veiksmas tikėtinas, kadangi restruktūrizavimo pastangos, kartu su antidempingo muitu turėtų vėl sudaryti sąlygas Bendrijos pramonei dirbti pelningai. 3. Importuotojų interesas (135) Tam tikri importuotojai, kurie nepirko ŽSM iš Indonezijos, pareiškė, kad tiekimo šaltinių pakeitimas galėtų sukelti papildomų išlaidų ar pereinamųjų sunkumų. Kalbant konkrečiau, importuotojai pabrėžė, kad dėl 1997 m. įvestų antidempingo priemonių jie jau buvo priversti pakeisti savo tiekimo šaltinius. (136) Kita vertus, primenama, kad antidempingo priemonių tikslas yra ne priversti importuotojus ar naudotojus pakeisti jų tiekimo šaltinį, o atkurti sąžiningą konkurenciją Bendrijos rinkoje. Be to, šie importuotojai taip pat pripažino, kad keletas kitų trečiųjų šalių galėtų lengvai gaminti ŽSM ir jie nemato sunkumų susirasti tiekimo šaltinį šalyje, kuriai netaikomos antidempingo priemonės. Negana to, jie galėtų prekiauti ir Bendrijos gamintojų prekėmis. Todėl bet kokie sunkumai dėl galimo tiekėjų pakeitimo greičiausiai būtų laikini ir nepakenktų teigiamam antidempingo priemonių prieš žalingą dempingą poveikiui Bendrijos pramonei. 4. Naudotojų ir vartotojų interesas (a) Naudotojai (137) Tiek bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai, tiek naudotojas (žiedinių segtuvų gamintojas) tvirtino, kad antidempingo priemonių įvedimas turėtų didelę neigiamą įtaką naudotojų finansinei padėčiai. (138) Šia prasme buvo įvertintas tikėtinas antidempingo priemonių prieš Indoneziją įvedimo poveikis naudotojo gamybos sąnaudoms. Buvo apskaičiuota, kokį poveikį siūlomos prieš Indoneziją priemonės galėtų turėti naudotojui, turinčiam vienintelį importo tiekimo šaltinį – Indoneziją (blogiausiojo atvejo scenarijus). Tuo remiantis, prieš Indoneziją siūlomų priemonių poveikis būtų vertinamas kaip gamybos sąnaudų padidėjimas apie 4 %. Kaip jau išaiškinta, tai yra visiškai hipotetinis scenarijus, kadangi nė vienas iš naudotojų, importuojantis svarstomas prekes vien tik iš Indonezijos, nebendradarbiavo. (139) Atsižvelgiant į ankstesnes išvadas daroma išvada, kad antidempingo muitų poveikis naudotojams būtų nežymus. Kalbant apibendrintai, kadangi kiti naudotojai nebendradarbiavo, tikėtina, kad poveikis visų kitų naudotojų sąnaudoms taip pat būtų nedidelis. (140) Bendradarbiaujantis naudotojas teigė, kad, kaip ir per paskutinius trejus metus, kai po antidempingo priemonių dėl KLR ir Malaizijos kilmės ŽSM įvedimo jis turėjo perkelti dalį gamybos už Bendrijos ribų ir uždaryti tris gamyklas, antidempingo priemonės prieš Indonezijos kilmės importą, padidindamos vieno iš gamybos sąnaudų elemento kainą, galėtų toliau paskatinti perkelti žiedinių segtuvų gamybą už Bendrijos ribų ir (arba) uždaryti atitinkamas gamyklas. Tai galėtų kelti pavojų visai jo veiklai, t. y. ir kitų prekių gamybai, kuria užsiimančios gamyklos taip pat turėtų būti perkeltos, kas sukeltų didelį Bendrijos nedarbą. (141) Kaip bendrą pastabą reikėtų pasakyti, kad vartotojų pramonės perkėlimo dėl antidempingo priemonių riziką sušvelnina tai, kad dalis segtuvų rinkos yra tamprios verslo šakų sąsajos pakraipos ir būtina, jog naudotojai būtų arti savo pirkėjų, turėtų lanksčią gamybą, pasirengusią patenkinti paklausą, ir patikimas žinias apie rinką. Tyrimas iš tiesų parodė, kad pagrindiniai kriterijai, į kuriuos rinkdamiesi atsižvelgia žiedinių segtuvų gamintojo pirkėjai, yra kaina, kokybė ir aptarnavimas, taip pat – greitas pristatymas. Be to, kaip jau išaiškinta 137 ir 138 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad antidempingo priemonių finansinis poveikis vartotojų pramonei yra menkas. Ir galiausiai, tai, kad tik vienas segtuvų gamintojas visiškai bendradarbiavo tyrime, patvirtintų išvadą, jog antidempingo priemonės neturės lemiamo poveikio naudotojams. (142) Be to, kai kurios suinteresuotos šalys nurodė, kad keleto naudotojų persikėlimą pastaraisiais metais sąlygojo didelės gamybos sąnaudos Bendrijoje. Tai patvirtina, kad bet kokį perkėlimą reikėtų vertinti pagal platesnį visų sąnaudų struktūros kontekstą, kuriame, kaip jau paaiškinta, antidempingo priemonės sudaro tik nežymią dalį. (143) Kalbant apie konkrečią bendradarbiaujančio naudotojo padėtį, tyrimas parodė, kad, nors nuo 1998 m. iki TL pabaigos, t. y. po antidempingo priemonių prieš KLR ir Malaiziją įvedimo, jis perkėlė dalį savo gamybos iš Bendrijos, įvedus minėtas priemones jis pakeitė savo tiekimo šaltinį ir ėmė pirkti ŽSM iš bendradarbiaujančių importuotojų, kurie savo ruožtu nuo 1998 m. pradėjo importuoti iš Indijos, tuo darydamas žalą KLR. Todėl sunku nustatyti sąsają tarp to naudotojo žiedinių segtuvų gamybos perkėlimo už Bendrijos ribų ir antidempingo priemonių prieš importą iš KLR ir Malaizijos įvedimo. Be to, kaip jau nurodyta 139 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo muitai turi tik menką poveikį naudotojų gamybos sąnaudoms. (144) Buvo nustatyta, kad pirmiau nurodytą perkėlimą greičiau reikėtų laikyti šio naudotojo plėtimosi strategijos pasekme, nes per pastaruosius keletą metų jis įsigijo keletą bendrovių. Dėl šios strategijos galiausiai susiliejo ir restruktūrizavosi skirtingos grupės įmonės, o kai kurios iš jų buvo uždarytos. Kai kurių gamyklų perkėlimą už Bendrijos ribų reikėtų vertinti kaip šios strategijos dalį, kuria siekiama sustiprinti to naudotojo padėtį Bendrijos rinkoje ir išplėtoti savo veiklą Rytų Europoje. (145) Remiantis ankstesniais samprotavimais ir atsižvelgiant į menką poveikį, kurį įvedamos priemonės galėtų turėti svarstomam naudotojui, labai neįtikėtina, kad antidempingo priemonės prieš Indoneziją pačios savaime toliau išstumtų jo žiedinių segtuvų gamybą iš Bendrijos. (146) Kalbant apie gamyklų uždarymą ir didesnio jų skaičiaus uždarymo dėl dempingo priemonių prieš Indoneziją įvedimo pavojų, nustatyta, kad bendradarbiaujantis naudotojas per paskutinius trejus metus, kai galiojo priemonės dėl KLR ir Malaizijos, uždarė tris gamyklas. Atsižvelgiant į menką poveikį, kurį priemonės turėtų svarstomo naudotojo gamybos sąnaudoms ir finansinei padėčiai, kaip paaiškinta 144 konstatuojamoje dalyje, neįtikėtina, kad minėto gamyklų uždarymo priežastimi buvo vien tik priemonės dėl KLR ir Malaizijos ir, kad antidempingo priemonės prieš importą iš Indonezijos paskatintų uždaryti daugiau gamyklų. (b) Vartotojai (147) Reikėtų paminėti, kad svarstomomis prekėmis neprekiaujama mažmeniniu būdu ir nė viena vartotojų asociacija nepranešė apie save ir nedalyvavo šiame tyrime. (148) Bendradarbiaujantis naudotojas taip pat įtikinėjo, kad antidempingo priemonės padidins galutinių žiedinių segtuvų pirkėjų, t. y. vartotojų, mokamą kainą. Tačiau, atsižvelgiant į pirmiau pateiktą išaiškinimą dėl įtakos žiedinių segtuvų gamintojams, bet koks galutinės žiedinių segtuvų pardavimo vartotojams kainos padidėjimas neturėtų būti žymus. (149) Be to, tyrimas parodė, kad bendradarbiaujantis naudotojas prekiauja savo prekėmis daugiausia per platintojus. Blogiausiu atveju, jei visas naudotojų patirtas išlaidų padidėjimas atsilieptų galutiniam vartotojui, kaina jam padidėtų daugiausia 4 %. Tačiau tai neįtikėtina, kadangi bendra patirtis rodo, kad kiekviena platinimo grandinės grandis greičiausiai kompensuotų dalį kainos padidėjimo, kad galėtų išlikti konkurencinga šioje rinkoje. (150) Remiantis pirmiau minėtais dalykais, poveikis ŽSM naudotojams ir žiedinių segtuvų vartotojams nelaikomas įtikinamu motyvu prieš antidempingo priemonių įvedimą, kadangi galimas neigiamas poveikis negali atsverti teigiamo antidempingo priemonių prieš žalingą dempingą poveikio Bendrijos pramonei. (c) Poveikis konkurencijai (151) Taip pat buvo išnagrinėta, ar antidempingo priemonių įvedimas prieš importą iš Indonezijos galėtų sudaryti situaciją, kuriai esant Bendrijos pramonė galėtų pasinaudoti dominuojančia padėtimi Bendrijos rinkoje, ypač atsižvelgiant į 1997 m. įvestas antidempingo priemones prieš KLR ir Malaizijos importą ir į Bendrijos pramonės restruktūrizaciją. (152) Visų pirma, primenama, kad per TL Bendrijos pramonė turėjo tik 10–15 % rinkos dalies. Du skundą pateikę Bendrijos gamintojai per TL kartu būtų turėję 32–37 % rinkos dalies. Net įtraukus į abiejų skundo pateikėjų turimą rinkos dalį Koloman importą, ta Bendrijos rinkos dalis per TL sudarytų 47–52 %. Be to, primenama, kad, nors Komisija inicijavo prieš KLR įvestų priemonių persvarstymą, šis persvarstymas nesusijęs su importu iš Malaizijos. ŽSM taip pat gali būti tebeimportuojami iš Indijos. Todėl manoma, kad nėra labai tikėtina, jog, įvedus antidempingo priemones prieš Indoneziją, pablogėtų Bendrijos pramonės konkurencija Bendrijos rinkoje. Galiausiai primenama, kad antidempingo priemonių prieš importą iš KLR ir Malaizijos įvedimas taip pat nesukūrė jokio Bendrijos pramonės dominavimo, tuo metu net nesant kitų tiekimo šaltinių, išskyrus tas dvi šalis. (153) Kita vertus, kaip jau išaiškina 130 konstatuojamojoje dalyje, tikėtina, kad, nesant importo dempingo kaina poveikio koregavimo priemonių, Bendrijos gamyba per trumpą laiką taps nerentabili ir išnyks. Akivaizdu, kad naudotojams nebūtų naudingas Bendrijos pramonės svarstomų prekių gamybos nutraukimas. Iš tiesų, viena vertus, vienintelis bendradarbiavęs naudotojas nuo 1998 m. iki TL pabaigos įsigijo 20–50 % savo naudojamų ŽSM iš Bendrijos pramonės. Antra vertus, jei Bendrijos pramonė galutinai baigtų gaminti ŽSM, naudotojai būtų labai priklausomi nuo importo. (154) Įdiegus priemones liktų keletas alternatyvių tiekimo šaltinių. ŽSM yra arba gali būti perkami iš Bendrijos pramonės, kitų Bendrijos gamintojų, Indijos ir Honkongo. Be to, greičiausiai vėl atsinaujins importas iš Malaizijos, nes priemonės prieš šią šalį neseniai buvo baigtos taikyti. Be to, tyrimas parodė, kad dėl antidempingo priemonių įvedimo prieš importą iš KLR ir Malaizijos neatsirado jokio svarstomų prekių trūkumo. Galiausiai primenama, kad priemonių poveikis naudotojams yra menkas ir, kad svarstomos prekės greičiausiai tebebus importuojamos iš Indonezijos. 5. Išvada dėl Bendrijos intereso (155) Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas priežastis, daroma išvada, kad nėra įtikinamų motyvų prieš antidempingo priemonių įvedimą. G. GALUTINĖS PRIEMONĖS 1. Žalos panaikinimo lygis (156) Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo, žalos, priežastingumo ir Bendrijos intereso, turi būti priimtos galutinės antidempingo priemonės, kad panaikinti importo dempingo kaina daromą žalą Bendrijos pramonei. (157) Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi Komisija išnagrinėjo, kokio dydžio muitas būtų pakankamas dempingo daromai žalai Bendrijos pramonei panaikinti. Tuo tikslu buvo nuspręsta apskaičiuoti kainos lygį remiantis Bendrijos gamintojų gamybos sąnaudomis ir pagrįsta pelno marža. (158) Buvo nustatyta, kad, atsižvelgiant į ilgalaikių investicijų poreikį, ypač į pelno maržą, kurią Bendrijos pramonė galėjo tikėtis gauti nesant žalingo dempingo, pagrįsta mažiausiąja verte galėtų būti laikoma 5 % pelno marža nuo apyvartos. (159) Atsižvelgiant į nebendradarbiavimą, buvo nuspręsta, kad žalos panaikinimo lygis turėtų apimti skirtumą tarp šios apskaičiuotos kainos ir CIF kainų, pakoreguotų kaip paaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje. (160) Nustatyta, kad importo iš Indonezijos žalos panaikinimo lygis yra 42,30 %. 2. Galutinės kompensacinės priemonės (161) Atsižvelgiant į prieš tai nurodytus dalykus ir laikantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalies, laikoma, kad paprastai taikomas galutinis antidempingo muitas turi atitikti žalos maržą, nustatytą Indonezijai. (162) Tačiau, atsižvelgiant į lygiagretų antisubsidijavimo nagrinėjimą, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 [7] (pagrindinio antisubsidijavimo reglamento) 24 straipsnio 1 dalį ir pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį, jokiai prekei nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensuojamieji muitai, skirti atstatyti dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Šio tyrimo metu paaiškėjo, kad svarstomoms Indonezijos kilmės prekėms turi būti nustatyti antidempingo muitai, todėl reikalinga nustatyti, ar, esant tokiai pat padėčiai, susidaro subsidijų ir dempingo skirtumai ir kokio jie yra dydžio. (163) Lygiagrečiame antisubsidijavimo nagrinėjime Indonezijai įvedami kompensaciniai muitai, atitinkantys subsidijų sumas, kurios, kaip buvo nustatyta, sudaro 10 % pagal pagrindinio antisubsidijavimo reglamento 15 straipsnio 1 dalį. Kaip apibrėžta pagrindinio antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, dalis tų subsidijų, ištirtų Indonezijoje, sudarė eksporto subsidijas. Iš esmės šios subsidijos galėjo padaryti poveikį tik Indonezijos eksportuojančių gamintojų eksporto kainai, taip padidindamos dempingo skirtumą. Kitaip tariant, Indonezijos gamintojams nustatytas dempingo skirtumas iš dalies atsiranda dėl eksporto subsidijų egzistavimo. Tačiau reikia pažymėti, kad žalos skirtumas buvo žymiai mažesnis už dempingo skirtumą net ir tuomet, kai pastarasis buvo pakoreguotas atsižvelgiant į eksporto subsidijas. Šiomis aplinkybėmis laikoma netikslinga įvesti ir kompensacinį, ir antidempingo muitą, kurie visiškai atitiktų atitinkamus nustatytus subsidijų ir dempingo skirtumus. Todėl sujungtų muitų lygis neturi viršyti žalos skirtumo. Atsižvelgiant į tai, kad žalos skirtumas, sudarantis 42,3 %, bus padengtas įvestu 10 % kompensaciniu muitu, antidempingo muitas neturi viršyti likusios žalos skirtumo dalies – 32,3 %. Bendrovė | Eksporto subsidijų skirtumas | Bendras subsidijų skirtumas | Žalos skirtumas | Kompensacinis muitas | Antidempingo muitas | Bendras muito tarifas | Indonezija: visos bendrovės | 5 % | 10 % | 42,3 % | 10 % | 32,3 % | 42,3 % | (164) Buvo teigiama, kad pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalis bus pažeista, kadangi jokiai prekei nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensuojamieji muitai, skirti ištaisyti dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Tačiau reikia priminti, kad kaip paaiškinta 162 ir 163 konstatuojamosiose dalyse, muitai buvo pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį. Dėl tos priežasties argumentas atmestas. (165) Siekiant laikytis pagrindinio reglamento 6 straipsnio 9 dalyje nustatyto galutinio termino, šis reglamentas turi įsigalioti jo paskelbimo dieną, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Tam tikriems Indonezijos kilmės importuojamiems žiediniams susegimo mechanizmams, klasifikuojamiems KN kodu ex83051000 (TARIC kodai 83051000*10 ir 83051000*20), nustatomas galutinis antidempingo muitas. Šiame reglamente žiediniai susegimo mechanizmai – tai dvi stačiakampės plieno plokštelės ar strypeliai su ne mažiau kaip keturiais prie jų pritvirtintais pusžiedžiais iš plieninės vielos, kuriuos sujungia plieninis dangtelis. Mechanizmą galima atidaryti traukiant pusžiedžius arba mažu plieniniu spragtuko mechanizmu, pritvirtintu prie žiedinio susegimo mechanizmo. 2. Galutinio antidempingo muito tarifas, taikomas grynajai laisvai Bendrijos pasienio kainai, iki muito, yra toks: Šalis | Galutinis muitas (%) | Indonezija | 32,3 | 3. Jei nenustatyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų. 4. Nagrinėjimas dėl tam tikrų Indijos kilmės žiedinių susegimo mechanizmų importo nutraukiamas. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 2002 m. birželio 4 d. Tarybos vardu Pirmininkas R. De Rato Y Figaredo [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2238/2000 (OL L 257, 2000 10 11, p. 2). [2] OL L 22, 1997 1 24, p.1. [3] OL L 250, 2000 10 5, p. 1. [4] OL C 21, 2002 1 24, p. 25. [5] OL C 147, 2001 5 18, p. 2. [6] OL C 147, 2001 5 18, p. 4. [7] OL L 288, 1997 10 21, p.1. --------------------------------------------------