Oficialusis leidinys L 355 , 30/12/2002 p. 0023 - 0034



Europos Parlamento ir tarybos Reglamentas (EB) Nr. 2321/2002 2002 m. gruodžio 16 d. dėl taisyklių, reglamentuojančių įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimą įgyvendinant Europos bendrijos šeštąją pamatinę programą (2002–2006 m.) ir platinant jos mokslinių tyrimų rezultatus (tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 167 straipsnį ir 172 straipsnio antrą pastraipą, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymus [1], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [3], kadangi: (1) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1513/2002/EB [4] buvo priimta Europos bendrijos šeštoji pamatinė mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa, prisidedanti prie Europos mokslinių tyrimų srities kūrimo ir naujovių (2002-2006 m.) (toliau — Šeštoji pamatinė programa). To sprendimo III priede nustatytas Bendrijos finansinio dalyvavimo taisykles reikia papildyti kitomis nuostatomis. (2) Tos nuostatos turėtų sudaryti darnią ir skaidrią sistemą, aprėpiančią Šeštosios pamatinės programos III priede apibrėžtų priemonių tikslus ir pobūdį, kad būtų užtikrintas kiek galima veiksmingesnis įgyvendinimas, kartu atsižvelgiant į būtinumą sudaryti dalyviams galimybes supaprastinta tvarka ja naudotis. Tai ypač svarbu mažoms ar vidutinėms įmonėms, nes gali dalyvauti ir įmonių grupės. (3) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo taisyklėse turėtų būti atsižvelgiama į mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, įskaitant demonstravimo veiklą, pobūdį. Bet to, jos gali įvairuoti priklausomai nuo to, ar dalyvis yra įsikūręs valstybėje narėje, asocijuotoje valstybėje ar šalyje kandidatėje arba trečiojoje valstybėje, ir nuo jo teisinės struktūros, būtent ar tai yra nacionalinė organizacija, tarptautinė organizacija, turinti europinį interesą ar ne, smulki ar vidutinė įmonė, Europos ekonominio intereso grupė ar dalyvių sudaryta asociacija. (4) Laikantis Šeštosios pamatinės programos, turėtų būti numatytas juridinių asmenų iš trečiųjų valstybių dalyvavimas pagal tarptautinio bendradarbiavimo tikslus, suformuluotus Sutarties 164 ir 170 straipsniuose. (5) Tarptautinės organizacijos, suinteresuotos plėtoti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje Europoje ir daugiausiai susidedančios iš valstybių narių ar asocijuotų valstybių, padeda kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Dėl to jos turėtų būti skatinamos dalyvauti Šeštojoje pamatinėje programoje. (6) Jungtinis mokslinių tyrimų centras netiesioginiuose mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiksmuose dalyvauja tais pačiais pagrindais kaip valstybėje narėje įsisteigęs juridinis asmuo. (7) Veikla pagal Šeštąją pamatinę programą turėtų atitikti Bendrijos finansinius interesus ir išsaugoti tuos interesus. Komisijos atsakomybė už pamatinės programos ir jos konkrečių programų įgyvendinimą apima ir su ja susijusius finansinius aspektus. (8) Mokslinių tyrimų rezultatų platinimą reglamentuojančios taisyklės turėtų skatinti intelektinės nuosavybės apsaugą ir tų rezultatų naudojimą bei platinimą. Jos turėtų užtikrinti, kad dalyviai turėtų savitarpišką prieitį prie iš anksto turimos informacijos ir iš mokslinių tyrimų atsirandančios informacijos tokiu mastu, kokio reikia moksliniams tyrimams atlikti arba atsiradusiai informacijai naudoti. Tuo pat metu jos turėtų atsižvelgti į integruotų projektų ir pažangios patirties tinklų ypatybes, pirmiausia siūlydamos dalyviams didelį lankstumą ir leisdamos jiems tarpusavyje susitarti dėl tinkamiausios jų bendradarbiavimo ir atsiradusios informacijos naudojimo tvarkos. Šie susitarimai gali tapti konsorciumo susitarimo dalimi. (9) Veikla pagal Šeštąją pamatinę programą turėtų būti atliekama laikantis etikos principų, įskaitant tuos, kurie atsispindi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir ja turėtų būti siekiama ir didinti moterų vaidmenį moksliniuose tyrimuose, ir gerinti visuomenės informavimą bei dialogą su ja, taip pat skatinti Bendrijos atokiausių regionų dalyvavimą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS ĮVADINĖS NUOSTATOS 1 straipsnis Objektas Šis reglamentas nustato taisykles, reglamentuojančias įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimą įgyvendinant Europos Bendrijos šeštąją pamatinę mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programą, prisidedančią prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo ir naujovių (2002–2006 m.) (toliau — Šeštoji pamatinė programa), išskyrus mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą, kurią atlieka bendra įmonė ar kokia nors kita pagal Sutarties 171 straipsnį įsteigta struktūra, ir platinant pagal tą programą atliktų mokslinių tyrimų rezultatus. 2 straipsnis Apibrėžimai Šiame reglamente: 1) "RTD veikla" – viena iš mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos rūšių, įskaitant demonstravimo veiklą, apibūdinta Šeštosios pamatinės programos I ir III prieduose; 2) "tiesioginis veiksmas" – RTD veikla, kurios imasi Jungtinis mokslinių tyrimų centras (toliau — JMTC), vykdydamas jam pagal Šeštąją pamatinę programą skirtas užduotis; 3) "netiesioginis veiksmas" – RTD veikla, kurios imasi vienas ar daugiau dalyvių pagal vieną iš Šeštosios pamatinės programos priemonių; 4) "priemonės" – Šeštosios pamatinės programos III priede nustatyti netiesioginės Bendrijos intervencijos mechanizmai, išskyrus Bendrijos finansinį dalyvavimą pagal Sutarties 169 straipsnį; 5) "sutartis" – Bendrijos ir dalyvių sudaryta subsidijos sutartis dėl netiesioginio veiksmo įvykdymo, nustatanti, viena, Bendrijos ir dalyvių, ir, antra, to netiesioginio veiksmo dalyvių tarpusavio teises ir pareigas; 6) "konsorciumo sutartis" – netiesioginio veiksmo dalyvių tarpusavyje sudaryta sutartis dėl jo vykdymo. Tokia sutartis neturi poveikio iš šio reglamento ar sutarties atsirandančioms dalyvių prievolėms Bendrijai ir vienas kitam; 7) "dalyvis" – teisės subjektas, prisidedantis prie netiesioginio veiksmo ir turintis teises ir pareigas Bendrijos atžvilgiu pagal šio reglamento sąlygas arba pagal sutartį; 8) "teisės subjektas" – bet kuris fizinis asmuo arba bet kuris juridinis asmuo, įsteigtas pagal įsisteigimo vietos nacionalinę teisę, pagal Bendrijos teisę ar tarptautinę teisę, kuris gali savo vardu įgyti ir turėti teises bei pareigas; 9) "konsorciumas" – visi tos paties netiesioginio veiksmo dalyviai; 10) "koordinatorius" – to paties netiesioginio veiksmo dalyvių paskirtas ir Komisijos pripažintas dalyvis, turintis konkrečias papildomas iš šio reglamento ir sutarties atsirandančias pareigas; 11) "tarptautinė organizacija" – iš valstybių asociacijos, išskyrus Bendriją, atsirandantis teisės subjektas, įsteigtas remiantis tarptautine sutartimi ar panašiu aktu ir turintis bendras institucijas ir nuo savo valstybių narių atskirą tarptautinio juridinio asmens statusą; 12) "tarptautinė europinio intereso organizacija" – tarptautinė organizacija, kurios dauguma narių yra Europos bendrijos valstybės narės ar asocijuotos valstybės ir kurios pagrindinis tikslas — skatinti Europos mokslinį ir technologinį bendradarbiavimą; 13) "asocijuota šalis kandidatė" – asocijuota valstybė, Bendrijos pripažinta kandidate stoti į Europos Sąjungą; 14) "asocijuota valstybė" – valstybė, kuri yra tarptautinio susitarimo su Bendrija šalis ir, remiantis tuo susitarimu ar laikantis jo sąlygų, moka finansinius įnašus į visą Šeštąją pamatinę programą ar jos dalį; 15) "trečioji šalis" – valstybė, nesanti nei valstybė narė, nei asocijuota valstybė; 16) "Europos ekonominių interesų grupė (EEIG)" – teisės subjektas, įsteigtas pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2137/85 [5]; 17) "mažosios ir vidutinės įmonės (toliau — MVĮ)" – įmonės, atitinkančios Komisijos rekomendacijoje 96/280/EB [6] išdėstytus kriterijus; 18) "įmonių grupė" – teisės subjektas, sudarytas daugiausia iš MVĮ ir atstovaujantis jų interesams; 19) "biudžetas" – finansinis planas, kuriuo apskaičiuojami ištekliai ir išlaidos, reikalingi netiesioginiam veiksmui atlikti; 20) "pažeidimas" – bet kuris dėl teisės subjekto veikimo ar neveikimo atsirandantis Bendrijos teisės nuostatos pažeidimas arba bet kuris sutartinės prievolės nesilaikymas, kuris nepagrįstomis išlaidomis turi ar turėtų neigiamą poveikį Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jo valdomiems biudžetams; 21) "iš anksto turima informacija" – prieš sudarant sutartį dalyvių turima ar sudarant sutartį įgyta informacija, taip pat su tokia informacija susijusios autorių teisės ar teisės, atsirandančios pateikus paraiškas gauti ar išdavus patentus, dizaino, augalų veislių, papildomos apsaugos sertifikatus ar panašias apsaugos formas; 22) "įgytos žinios" – rezultatai, įskaitant informaciją, nepaisant to, ar jie gali būti apsaugoti ar ne, gauti tiesioginiais veiksmais ir netiesioginiais veiksmais, taip pat su tokiais rezultatais susijusios autorių teisės ar teisės, atsirandančios pateikus paraiškas gauti ar išdavus patentus, dizaino, augalų veislių, papildomos apsaugos sertifikatus ar panašias apsaugos formas; 23) "platinimas" – įgytinų žinių atskleidimas bet kuriomis tinkamomis priemonėmis, išskyrus publikavimą, atsirandančiomis dėl informacijos apsaugos formalumų; 24) "naudojimas" – tiesioginis ar netiesioginis įgytinų žinių naudojimas tobulinant, kuriant ir pateikiant produktą ar procesą į rinką arba paslaugos kūrimas ir teikimas; 25) "darbo programa" – Komisijos parengtas planas konkrečiai programai įgyvendinti; 26) "jungtinė veiklos programa" – veiksmai, kurių imasi dalyviai ir kurių reikia diegiant pažangios patirties tinklą; 27) "prieities teisės" – licencijos ir teisės naudoti įgytinas žinias ar iš anksto turimą informaciją; 28) "teisėtas interesas" – bet kuris, ypač komercinio pobūdžio, dalyvio interesas, kuris gali būti reiškiamas šiame reglamente nurodytais atvejais; šiuo tikslu dalyvis privalo įrodyti, kad dėl neatsižvelgimo kokiu nors konkrečiu atveju į jo interesą jam tektų patirti neproporcingai didelę žalą; 29) "įgyvendinimo planas" – visi integruoto projekto dalyvių veiksmai; 30) "pramoninės valstybės" – trečiosios valstybės, kurios yra G7 narės; 31) "viešoji įstaiga" – viešojo sektoriaus institucija ar privatinės teisės reglamentuojamas teisės subjektas, kurio tikslas — tenkinti viešuosius interesus, teikiantys atitinkamas finansines garantijas. 3 straipsnis Nepriklausomumas 1. Šiame reglamente du teisės subjektai yra vienas nuo kito nepriklausomi, jei jų nesieja pavaldumo santykiai. Pavaldumo santykiai egzistuoja tada, kai vienas teisės subjektas tiesiogiai ar netiesiogiai valdo kitą arba vienas teisės subjektas kaip ir kitas yra to paties tiesioginio ar netiesioginio pavaldumo. Pavaldumas gali atsirasti dėl: a) tiesioginio ar netiesioginio daugiau kaip 50 % išleistų akcijų kapitalo nominalios vertės teisės subjekte turėjimo arba to subjekto akcininkų ar dalininkų daugumos balsavimo teisių turėjimo; b) tiesioginio ar netiesioginio sprendžiamosios galios teisės subjekte faktiško ar teisiško turėjimo. 2. Aplinkybė, kad daugiau kaip 50 % išleistų akcijų kapitalo nominalios vertės teisės subjekte arba minėto subjekto akcininkų ar dalininkų daugumą balsavimo teisių turi valstybės investicinės korporacijos, instituciniai investuotojai ar rizikos kapitalo bendrovės ir fondai, savaime nesukuria pavaldumo santykių. 3. Aplinkybė, kad ta pati valstybės institucija teisės subjektus valdo nuosavybės teise ar juos prižiūri, savaime nesukuria tarp jų pavaldumo santykių. II SKYRIUS DALYVAVIMAS NETIESIOGINIUOSE VEIKSMUOSE 4 straipsnis Bendrieji principai 1. Kiekvienas netiesioginiame veiksme dalyvaujantis teisės subjektas, atsižvelgiant į 6 ir 7 straipsnius, gali gauti Bendrijos finansinį įnašą. 2. Kiekvienas teisės subjektas, įsteigtas asocijuotoje valstybėje, gali dalyvauti netiesioginiuose veiksmuose tais pačiais pagrindais ir turėti tas pačias teises ir pareigas kaip valstybėje narėje įsteigtas teisės subjektas atsižvelgiant į 5 straipsnį. 3. JMTC netiesioginiuose veiksmuose gali dalyvauti tais pačiais pagrindais ir turėti tas pačias teises ir pareigas kaip valstybėje narėje įsteigtas teisės subjektas. 4. Kiekviena tarptautinė europinio intereso organizacija netiesioginiuose veiksmuose gali dalyvauti tais pačiais pagrindais, turėti tas pačias teises ir pareigas kaip valstybėje narėje įsteigtas teisės subjektas pagal susitarimą dėl jos buveinės. 5. Darbo programose gali būti konkrečiai nurodomas ir ribojamas subjektų dalyvavimas netiesioginiame veiksme pagal jų veiklą bei tipą ir pagal naudojamą priemonę, taip pat atsižvelgiama į Šeštosios pamatinės programos konkrečius tikslus. 5 straipsnis Minimalūs dalyvių skaičiai ir jų įsisteigimo vieta 1. Darbo programose pagal priemonės pobūdį ir RTD veiklos tikslus nurodomas minimalus kiekvienam netiesioginiam veiksmui reikalingas dalyvių skaičius ir jų įsisteigimo vieta. 2. Atsižvelgiant į šio straipsnio 3 dalį, minimalus darbo programos nustatytas dalyvių skaičius yra ne mažiau kaip trys subjektai, įsisteigę trijose skirtingose valstybėse narėse ar asocijuotose valstybėse, iš kurių bent du yra valstybės narės ar asocijuotos šalys kandidatės. 3. Konkrečius remiamuosius veiksmus ir veiksmus dėl žmonių išteklių bei mobilumo, išskyrus mokslinių tyrimų mokymo tinklus, gali atlikti vienas atskiras subjektas. 4. EEIG ar bet kuris pagal nacionalinę teisę valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje įsisteigęs subjektas, kurį sudaro nepriklausomi subjektai, atitinkantys šio reglamento kriterijus, gali būti vienintelis netiesioginio veiksmo dalyvis, jei jo sudėtis tenkina pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatas nustatytas sąlygas. 6 straipsnis Subjektų iš trečiųjų šalių dalyvavimas 1. Be minimalaus pagal 5 straipsnį nustatyto dalyvių skaičiaus, RTD veikloje, nustatytoje Šeštosios pamatinės programos dalyje antrašte "Bendrijos mokslinių tyrimų integravimas ir stiprinimas", gali dalyvauti bet kuris trečiojoje šalyje įsisteigęs subjektas. Išsamios tokio dalyvavimo nuostatos gali būti suformuluotos atitinkamoje darbo programoje. Dalyvių iš pramoninių valstybių pritraukimui gali būti taikomos abipusiškumo priemonės, kurios galėtų įgyti susitarimo dėl mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo formą. Kiekvienas trečiojoje šalyje įsisteigęs subjektas, įtrauktas į konkrečią tarptautinio bendradarbiavimo veiklą, numatytą pagal Šeštosios pamatinės programos dalį antrašte "Bendrijos mokslinių tyrimų integravimas ir stiprinimas", gali gauti Bendrijos finansinį įnašą neperžengiant Šeštosios pamatinės programos II priede Sutarties 164 straipsnio b punkte nurodytai veiklai skirto biudžeto ribų. Kiekvienas trečiojoje šalyje, kuriai netaikoma šios straipsnio dalies antra pastraipa, įsisteigęs subjektas, dalyvaujantis pirmoje pastraipoje nurodytoje RTD veikloje, gali gauti Bendrijos finansinį įnašą, jei pagal tam tikrą RTD veiklą šiam tikslui yra numatyta galimybė arba jei tai yra svarbu tam netiesioginiam veiksmui atlikti. 2. Kiekvienas trečiojoje šalyje, su Bendrija sudariusioje mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo sutartį, įsisteigęs subjektas toje sutartyje nustatytomis sąlygomis gali dalyvauti RTD veikloje, kuriai netaikoma šio straipsnio 1 dalis, papildydamas pagal 5 straipsnį nustatytą minimalų dalyvių skaičių. Jis gali gauti Bendrijos finansinį įnašą, jei pagal tam tikrą RTD veiklą tam yra numatyta galimybė arba jei tai yra svarbu tam netiesioginiam veiksmui atlikti. 3. Kiekvienas trečiojoje šalyje, kuriai netaikoma šios straipsnio dalies antra pastraipa, įsisteigęs subjektas gali dalyvauti RTD veikloje, kuriai netaikoma šio straipsnio 1 dalis, papildydama pagal 5 straipsnį nustatytą minimalų dalyvių skaičių, jei toks dalyvavimas yra numatytas pagal tam tikrą RTD veiklą arba jei tai yra būtina tam netiesioginiam veiksmui atlikti. Jis gali gauti Bendrijos finansinį įnašą, jei pagal tam tikrą RTD veiklą tam yra numatyta galimybė arba jei tai yra svarbu tam netiesioginiam veiksmui atlikti. 7 straipsnis Tarptautinių organizacijų dalyvavimas Kiekviena tarptautinė organizacija, išskyrus tarptautines europinio intereso organizacijas, gali dalyvauti 6 straipsnio 1 dalyje nurodytoje RTD veikloje atsižvelgiant į jo pirmoje ir antroje pastraipose nustatytas sąlygas ir kitoje RTD veikloje atsižvelgiant į to straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas sąlygas. 8 straipsnis Su technine kompetencija ir ištekliais susijusios sąlygos 1. Dalyviai turi turėti informacijos ir techninės kompetencijos, reikalingos netiesioginiam veiksmui atlikti. 2. Pateikdami savo pasiūlymus, dalyviai turi turėti bent potencialių išteklių, reikalingų netiesioginiam veiksmui atlikti, ir galėti nurodyti tų lėšų, kurias teikia trečiosios šalys, įskaitant valstybines institucijas, atitinkamus šaltinius. Vykstant darbui, dalyviai turi turėti ir kada reikia turėti išteklių, reikalingų netiesioginiam veiksmui atlikti. Ištekliai, reikalingi netiesioginiam veiksmui atlikti, yra suprantami kaip žmogiškieji ištekliai, infrastruktūra, finansiniai ištekliai ir, prireikus, nematerialus turtas bei kiti trečiosios šalies remiantis išankstiniu įsipareigojimu teikiami ištekliai. 9 straipsnis Pasiūlymų dėl netiesioginių veiksmų pateikimas 1. Pasiūlymai dėl netiesioginių veiksmų pateikiami kvietimuose teikti pasiūlymus nurodytomis sąlygomis. Šios sąlygos yra nustatomos darbo programose. Kvietimai teikti pasiūlymus gali būti siejami su dviejų etapų vertinimo procedūra. Šiuo atveju po konspektyvaus pasiūlymo teigiamo įvertinimo pirmajame etape atitinkamų siūlytojų prašoma pateikti išsamius pasiūlymus antrajame etape. 2. Šio straipsnio 1 dalis netaikoma: a) darbo programose nustatytų subjektų veiklai skirtiems konkretiems remiamiesiems veiksmams; b) konkretiems remiamiesiems veiksmams, kuriuos sudaro viešųjų pirkimų tvarkai taikytinomis sąlygomis reglamentuojamas pirkimas ar paslauga; c) konkretiems remiamiesiems veiksmams, turintiems ypatingą paskirtį ir vertę konkrečių programų tikslams bei moksliniam ir technologiniam turiniui, dėl kurių Komisijai gali būti teikiami subsidijos prašymai, jei taip nustatyta atitinkamos konkrečios programos darbo programoje, ir tais atvejais, kai tokiam prašymui netaikomas atviras kvietimas teikti pasiūlymus; d) konkretiems remiamiesiems veiksmams, kuriems taikomas 11 straipsnis. 3. Komisija gali skelbti kvietimus teikti suinteresuotumo paraiškas, kad galėtų lengviau nustatyti apibrėžtus tikslus ir reikalavimus, kurie gali būti įtraukti į darbo programas ir kvietimus teikti pasiūlymus. Tai neturi įtakos jokiam vėlesniam Komisijos priimamam sprendimui dėl netiesioginių veiksmų pasiūlymų įvertinimo ir atrankos. 4. Kvietimai teikti suinteresuotumo paraiškas ir kvietimai teikti pasiūlymus yra skelbiami Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje ir taip pat kiek įmanoma plačiau viešinami, ypač naudojant Šeštosios pamatinės programos interneto puslapius ir specialiais informacijos kanalais, pavyzdžiui, per valstybėse narėse ir asocijuotose valstybėse įsteigtus nacionalinius susižinojimo punktus. 10 straipsnis Pasiūlymų dėl netiesioginių veiksmų įvertinimas ir atranka 1. Pasiūlymai dėl netiesioginių veiksmų, kuriems taikoma 9 straipsnio 1 dalis ir 9 straipsnio 2 dalies c punktas, įvertinami atitinkamais atvejais pagal toliau nurodytus kriterijus: a) pažangi mokslinė ir technologinė patirtis ir inovacijos laipsnis; b) pajėgumas sėkmingai atlikti tą netiesioginį veiksmą ir užtikrinti efektyvią vadybą, vertinamą pagal išteklius ir kompetenciją, įskaitant dalyvių nustatytas organizacines nuostatas; c) atitikimas konkrečios programos tikslams; d) europinė pridedamoji vertė, sutelktų išteklių kritinė masė ir indėlis plėtojant Bendrijos politikos kryptis; e) plano naudoti ir platinti informaciją kokybė, inovacijos skatinimo potencialas ir aiškūs intelektinės nuosavybės vadybos planai. 2. Taikant šio straipsnio 1 dalies b punktą, taip pat atsižvelgiama į šiuos kriterijus: a) pažangios patirties tinklams — pastangų apimtis ir laipsnis siekti integracijos ir tinklo gebėjimas skleisti pažangią patirtį net tik savo nariams, taip pat jų mokslinių tyrimų pajėgumų ir išteklių ilgalaikės integracijos perspektyvos pasibaigus laikotarpiui, kuriam teikiamas Bendrijos finansinis įnašas; b) integruotiems projektams — tikslų siekimo mastas ir išteklių pajėgumas prisidėti prie konkurencingumo stiprinimo ir visuomenės problemų sprendimo; c) integruotoms iniciatyvoms, susijusioms su infrastruktūra — iniciatyvos ilgalaikio tęstinumo perspektyvos pasibaigus laikotarpiui, kuriam teikiamas Bendrijos finansinis įnašas. 3. Taikant šio straipsnio 1 ir 2 dalis, gali būti atsižvelgiama į šiuos papildomus kriterijus: a) sinenergija su mokymu visais lygmenimis; b) pasiryžimas ir gebėjimas veikti su veikėjais už moksliniuose tyrimuose dalyvaujančios bendruomenės ribų ir apskritai su visuomene siekiant skleisti informaciją ir žinias bei tirti platesnę siūlomo darbo reikšmę visuomenei; c) veikla siekiant didinti moterų vaidmenį moksliniuose tyrimuose. 4. Kvietimuose teikti pasiūlymus, atsižvelgiant į naudojamų priemonių tipą ar RTD veiklos tikslus, apibrėžiama, kaip Komisija turi taikyti šio straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus. Šie kriterijai bei šio straipsnio 2 ir 3 dalyse apibūdinti kriterijai gali būti patikslinami ar aptariami darbo programoje, ypač atsižvelgiant į tai, kokiu mastu pasiūlymai dėl netiesioginių veiksmų padeda gerinti visuomenės informavimą bei dialogą su ja ir skatinti MVĮ konkurencingumą. 5. Pasiūlymas dėl netiesioginio veiksmo, prieštaraujantis pagrindiniams etikos principams arba neatitinkantis darbo programoje ar kvietime teikti pasiūlymus išdėstytų sąlygų, atrankai netinka. Toks pasiūlymas įvertinimo ir atrankos procedūrų metu gali būti bet kada atmetamas. Kiekvienam dalyviui, padariusiam pažeidimą įgyvendinant kokį nors netiesioginį veiksmą, gali būti bet kada neleidžiama dalyvauti įvertinimo ir atrankos procedūroje, deramai atsižvelgiant į proporcingumo principą. 6. Komisija įvertina pasiūlymus pasitelkdama nepriklausomus ekspertus, paskirtus pagal 11 straipsnį. Kai kuriems specifiniams remiamiesiems veiksmams, būtent tiems, kuriems taikoma 9 straipsnio 2 dalis, ekspertai skiriami tik tuo atveju, jei Komisija mano, kad reikia. Parinktų ekspertų sąrašą Komisija skelbia viešai. Visus pateiktus pasiūlymus dėl netiesioginių veiksmų Komisija laiko konfidencialiais ir užtikrina, kad konfidencialumo principo būtų laikomasi atliekant visas procedūras ir jo laikytųsi nepriklausomi ekspertai. Jei kvietime teikti pasiūlymus nenurodoma kitaip, pasiūlymai neturi būti vertinami anonimiškai. 7. Pasiūlymai dėl netiesioginių veiksmų atrenkami remiantis įvertinimo rezultatais ir atsižvelgiant į turimas Bendrijos lėšas. Komisija priima ir skelbia nurodymus, apibūdinančius išsamias vertinimo ir atrankos procedūrų nuostatas. 11 straipsnis Nepriklausomų ekspertų skyrimas 1. Komisija skiria nepriklausomus ekspertus, padedančius atlikti įvertinimą, reikalaujamą pagal Šeštąją pamatinę programą ir konkrečias programas, taip pat pasitelkiamus į pagalbą, nurodytą 10 straipsnio 6 dalyje ir 18 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje. Papildomai ji gali steigti nepriklausomų ekspertų grupes, patariančias Bendrijos mokslinių tyrimų politikos klausimais. 2. Komisija nepriklausomus ekspertus skiria laikydamasi vienos iš šių procedūrų: a) Šeštosios pamatinės programos 6 straipsnyje ir jos darbo programose numatytiems įvertinimams Komisijos skiriami nepriklausomi kandidatai yra didelį autoritetą mokslo, pramonės ar politikos srityse turintys asmenys, nacionaliniu ar tarptautiniu mastu pasižymintys didele mokslinių tyrimų, mokslinių tyrimų politikos ar mokslinių tyrimų programų vadybos patirtimi; b) nepriklausomi kandidatai, Komisijos skiriami padėti įvertinti pasiūlymus dėl pažangios patirties tinklų ir integruotų projektų bei stebėti atrinktus ir vykdomus projektus, yra asmenys iš mokslo, pramonės sričių ir (arba) turintys patirtį inovacijų srityje, taip pat aukščiausio lygio specialistai, tarptautiniu mastu pripažinti autoritetais atitinkamoje dalykinėje srityje; c) nepriklausomi kandidatai, Komisijos skiriami sudaryti šio straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytas grupes, yra savo kvalifikacija, gebėjimais ir aukščiausio lygio patirtimi toje srityje ar tais klausimais, kuriuos turi spręsti ta grupė, pasižymėję profesionalai; d) kitais negu a, b ir c punktuose nurodytais atvejais ir siekdama suderintu būdu atsižvelgti į įvarius veiklos vykdytojus mokslinių tyrimų sektoriuje — Komisija nepriklausomais ekspertais skiria asmenis, turinčius jiems skirtoms užduotims vykdyti tinkamus gebėjimus ir žinias. Šiuo tikslu ji remiasi kvietimais asmenims teikti paraiškas arba mokslinių tyrimų institutams adresuotais kvietimais, kad galėtų sudaryti tinkamų kandidatų sąrašus arba, jei mano, kad reikia, atrinkti bet kurį reikiamų gebėjimų turintį asmenį, neįtrauktą į tuos sąrašus. 3. Skirdama nepriklausomą ekspertą, Komisija užtikrina, kad tam ekspertui neiškiltų interesų konfliktas dėl reikalo, dėl kurio jis turi pateikti nuomonę. Šiuo tikslu Komisija reikalauja, kad ekspertai pasirašytų pareiškimus dėl to, kad skyrimo metu nėra jokio interesų konflikto, ir įsipareigojimo informuoti Komisiją, jei jis iškiltų jiems einant savo pareigas. 12 straipsnis Sutartys ir konsorciumo sudarymo susitarimai 1. Komisija dėl kiekvieno netiesioginiam veiksmui atrinkto pasiūlymo sudaro sutartį. Ši sutartis sudaroma pagal Šeštosios pamatinės programos nuostatas ir pagal šį reglamentą, atsižvelgiant į įvairių atitinkamų priemonių ypatybes. Pasitarusi su valstybių narių ir asocijuotų valstybių suinteresuotomis šalimis, Komisija sutarčių sudarymui palengvinti parengia pavyzdinę sutartį. 2. Sutartyje pagal šį reglamentą nustatomos visų dalyvių teisės ir pareigos, konkrečiai suformuluojamos nuostatos dėl netiesioginio veiksmo mokslinės, technologinės ir finansinės stebėsenos, tikslų patikslinimo, konsorciumo narystės pakeitimų, Bendrijos finansinio įnašo išmokėjimo ir, jei reikia, dėl teisės turėjimo padengti reikalingas išlaidas sąlygų, taip pat platinimo ir naudojimo taisyklės. Sutartį sudaro Komisija ir visi netiesioginio veiksmo dalyviai, o ji įsigalioja pasirašius Komisijai ir koordinatoriui. Kiti sutartyje nustatyti dalyviai prie jos prisijungia joje nustatytomis sąlygomis ir įgyja dalyvių teises bei prisiima jų pareigas. Kiekvienas dalyvis, prisijungiantis prie jau vykstančio netiesioginio veiksmo, prisijungia prie sutarties ir Komisijos atžvilgiu įgyja dalyvių teises bei prisiima jų pareigas. 3. Siekiant užtikrinti Bendrijos finansinių interesų apsaugą, sutartyse numatomos atitinkamos nuobaudos, kaip apibrėžta, inter alia, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos [7]. 4. Sutarties sudarymas neriboja Komisijos teisės priimti pagal Sutarties 256 straipsnį vykdomą sprendimą dėl kompensacijos iš dalyvio sumos, kurios mokėjimo laikas baigėsi, gavimo. Prieš priimdama tokį sprendimą, Komisija prašo dalyvio iki nurodytos datos pateikti paaiškinimus. 5. Netiesioginio veiksmo dalyviai, jeigu kvietime teikti pasiūlymus nenurodyta kitaip, sudaro konsorciumo susitarimą. Komisija paskelbia neprivalomus nurodymus dėl punktų, kurie gali būti aptariami konsorciumo susitarime, kaip antai: a) konsorciumo vidaus organizacija; b) susitarimai dėl intelektinės nuosavybės teisių; c) vidaus ginčų, susijusių su konsorciumo susitarimu, sprendimas. Šiuo tikslu Komisija tariasi su valstybių narių ir asocijuotų valstybių suinteresuotomis šalimis. 13 straipsnis Netiesioginių veiksmų atlikimas 1. Konsorciumas atlieka netiesioginį veiksmą ir tuo tikslu imasi visų būtinų ir pagrįstų priemonių. Bendrijos finansinis įnašas mokamas koordinatoriui. Koordinatorius administruoja Bendrijos finansinį įnašą paskirstydamas jį dalyviams ir veiklos rūšims pagal sutartį ir sprendimus, kuriuos konsorciumas priima konsorciumo susitarime nustatyta vidaus tvarka. Dalyviai praneša Komisijai apie kiekvieną įvykį, įskaitant konsorciumo susitarimo pakeitimą, kuris galėtų pakenkti netiesioginio veiksmo atlikimui ir Bendrijos teisėms. 2. Netiesioginio veiksmo techninis atlikimas yra kolektyvinė dalyvių atsakomybė. Kiekvienas dalyvis taip pat yra atsakingas už Bendrijos finansinio įnašo naudojimą proporcingai jam tenkančiai projekto daliai iki maksimalios visų jo gautų mokėjimų sumos. Jei dalyvis nevykdo sutarties ir jei konsorciumas neatitaiso šio nevykdymo, Komisija gali, blogiausiu atveju ir jei visi kiti būdai jau išbandyti, patraukti dalyvius atsakomybėn šiomis sąlygomis: a) nepriklausomai nuo atitinkamo ieškinio, pareikšto nevykdančiam dalyviui, Komisija reikalauja, kad visi kiti dalyviai atliktų tą netiesioginį veiksmą; b) jei atlikimas yra neįmanomas arba jei visi kiti dalyviai atsisako laikytis a punkto nuostatos, Komisija gali nutraukti sutartį ir išieškoti Bendrijos finansinį įnašą. Tirdama šią nepalankią finansinę aplinkybę, Komisija atsižvelgia į jau atliktą darbą ir gautus rezultatus ir pagal juos nustato skolą; c) pagal b punktą nustatytos skolos dalį, kuri priklauso nevykdančiam dalyviui, Komisija padalija visiems likusiems dalyviams remdamasi kiekvieno dalyvio priimtų apmokėjimui išlaidų dalimi ir iki Bendrijos finansinio įnašo sumos, kurią turi teisę gauti kiekvienas dalyvis. Tais atvejais, kai dalyvis yra tarptautinė organizacija, viešoji įstaiga ar subjektas, kurio dalyvavimą netiesioginiame veiksme garantavo valstybė narė ar asocijuota valstybė, tas dalyvis yra individualiai atsakingas už savo skolą ir padengia bet kurio kito dalyvio skolą. 3. Šio straipsnio 3 dalis taikoma netiesioginiams veiksmams, atliekamiems naudojant kitas priemones, tokias kaip MVĮ skirti mokslinių tyrimų projektai, veiksmai žmonių ištekliams ir mobilumui skatinti ir ugdyti bei, jeigu deramai pagrįsta, konkretūs remiamieji veiksmai. 4. Koordinatorius tvarko apskaitą, kad būtų galima bet kada nustatyti, kokia Bendrijos lėšų dalis projekto tikslams buvo paskirta kiekvienam dalyviui. Kiekvienais metais tą informaciją jis praneša Komisijai. 5. Kai keli subjektai buriasi sudarydami bendrą subjektą, veikiantį kaip individualus dalyvis pagal 5 straipsnio 4 dalį, tas subjektas prisiima visas šio straipsnio 1 dalyje, 2 dalies a ir punktuose nustatytas prievoles. Jo narių atsakomybė apibrėžiama remiantis teise, pagal kurią šis bendras subjektas buvo įsteigtas. 14 straipsnis Bendrijos finansinis įnašas 1. Pagal Šeštosios pamatinės programos III priedą ir neperžengiant Bendrijos taisyklėse dėl valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai [8] nustatytų ribų, Bendrijos finansinis įnašas gali būti tokių formų: a) pažangios patirties tinklams tai gali būti nustatyta subsidija integracijai remiantis jungtine veiklos programa. Tos subsidijos dydis apskaičiuojamas atsižvelgiant į integracijos laipsnį, mokslininkų, kuriuos visi dalyviai ketina integruoti, skaičiaus, atitinkamos mokslinių tyrimų srities ir jungtinės veiklos programos ypatybių. Ji gali būti naudojama papildyti dalyvių teikiamus išteklius, kad būtų galima vykdyti jungtinę veiklos programą. Ši subsidija išmokama remiantis rezultatais, gautais vykdant jungtinę veiklos programą, ir su sąlyga, kad jos išlaidos, kurias turi patvirtinti išorinis auditorius arba, jeigu tai viešoji įstaiga, tai kompetentingas valstybės pareigūnas, yra didesnės negu pati subsidija; b) kai kuriems veiksmams žmonių ištekliams ir mobilumui skatinti ir kai kuriems konkretiems remiamiesiems veiksmams, išskyrus netiesioginius veiksmus, kuriems taikomas 9 straipsnio 2 dalies b punktas, tai gali būti vienkartinė išmoka; c) integruotiems projektams ir kitoms priemonėms, išskyrus tas, kurioms taikomi a ir b punktai, ir netiesioginius veiksmus, kuriems taikomas 9 straipsnio 2 dalies b punktas, tai turi būti subsidija biudžetui, apskaičiuota kaip netiesioginiam veiksmui atlikti dalyvių sudaryto biudžeto tam tikras procentinis dydis, derinamas pagal veiklos tipą ir atsižvelgiant į atitinkamo dalyvio naudojamą sąnaudų modelį. Išlaidas, reikalingas netiesioginiam veiksmui atlikti, patvirtina išorinis auditorius arba, jei tai viešoji įstaiga, kompetentingas valstybės pareigūnas. 2. Apmokėtinos išlaidos nustatomos pagal 12 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą ir turi atitikti šias sąlygas: a) jos turi būti faktiškos, ekonomiškos ir būtinos netiesioginiam veiksmui atlikti; b) jos turi būti nustatytos pagal įprastus individualaus dalyvio apskaitos principus; c) jos turi būti fiksuojamos dalyvių sąskaitose arba, jei tai 8 straipsnio 2 dalyje nurodytų trečiųjų šalių ištekliai, atitinkamuose tų trečiųjų šalių finansiniuose dokumentuose; d) į jas neįskaičiuojami netiesioginiai mokesčiai, muitai ir palūkanos ir jos negali duoti pelno. Nesilaikant faktiškų sąnaudų principo ir dalyvių sutikimu, sutartyje gali būti nustatomi Bendrijos finansinio dalyvavimo vidutiniai dydžiai pagal išlaidų tipą arba iš anksto nuspręstos vienkartinės išmokos, taip pat tam tikra vertė pagal veiklą, kuri apytikriai atitinka numatytas išlaidas. 3. Konsorciumo vadybos išlaidos apmokamos iki 100 % patirtų išlaidų ir apima audito sertifikatų išlaidas. Šiuo atveju subjektai, netiesioginiame veiksme dalyvaujantys papildomų išlaidų pagrindu, gali reikalauti padengti visas dėl vadybos patirtas išlaidas, jei jie tik gali pateikti tų išlaidų įrodymus. Sutartyse Bendrijos įnašo atžvilgiu nustatomas didžiausias vadybos išlaidų procentinis dydis. Ne mažesnė kaip 7 % dalis paliekama konsorciumo vadybos išlaidoms. 15 straipsnis Konsorciumo narystės pakitimai 1. Konsorciumas gali savo iniciatyva keisti narių sudėtį ir pirmiausia gali ją plėsti įtraukdamas bet kurį subjektą, padedantį atlikti netiesioginį veiksmą. Dalyvio pasitraukimas neturi įtakos prieities teisėms pagal 26 straipsnio 2 dalį ir 27 straipsnio 2 dalį. Konsorciumas turi Komisijai pranešti apie bet kurį savo narių sudėties pakitimą, o ši per šešias savaites nuo pranešimo gali jį užprotestuoti. Nauji dalyviai prisijungia prie sutarties 12 straipsnio 2 dalyje nurodytomis sąlygomis. 2. Pažangios patirties tinklo jungtinėje veiklos programoje arba integruoto projekto įgyvendinimo plane nurodoma, kokie konsorciumo narystės pakeitimai reikalingi prieš skelbiant konkursą. Konsorciumas skelbia konkursą ir jį plačiai reklamuoja naudodamasis specialia informavimo parama, ypač Šeštosios pamatinės programos interneto tinklalapiais, specialistams skirta spauda bei bukletais ir valstybių narių bei asocijuotų valstybių informavimui ir rėmimui įsteigtais nacionaliniais susižinojimo punktais. Konsorciumas pasiūlymus įvertina atsižvelgdamas į netiesioginio veiksmo įvertinimo ir atrankos kriterijus, apibrėžtus pagal 10 straipsnio 4 ir 5 dalių sąlygas, ir pasitelkdamas nepriklausomus ekspertus, konsorciumo paskirtus remiantis 11 straipsnio 2 dalies b punkte apibūdintais kriterijais. Paskesnis konsorciumo sudėties keitimas vyksta šio straipsnio 1 dalies trečioje pastraipoje nustatyta tvarka. 16 straipsnis Papildomas finansinis įnašas Komisija gali padidinti Bendrijos finansinį įnašą jau atliekamam netiesioginiam veiksmui, kad išplėstų jo taikymo sritį apimant naujų rūšių veiklą, kuriai gali prireikti naujų dalyvių. Ji tai daro 9 straipsnio 1 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyto netiesioginio veiksmo atveju kvietimu teikti papildomus pasiūlymus, kurį Komisija skelbia ir reklamuoja pagal 9 straipsnio 4 dalį ir kuris prireikus gali būti susijęs tik su jau atliekamais netiesioginiais veiksmais. Komisija tokius pasiūlymus įvertina ir atrenka pagal 10 straipsnį. 17 straipsnis Konsorciumo veikla trečiųjų šalių naudai Jei sutartis numato, kad konsorciumas turi imtis visos savo veiklos ar jos dalies trečiųjų šalių naudai, konsorciumas užtikrina, kad ji būtų tinkamai viešinama, atitinkamais atvejais — pagal sutartį. Konsorciumas įvertina ir atrenka iš trečiųjų šalių gautas paraiškas laikydamasis skaidrumo, teisingumo ir nešališkumo principų ir sutarties sąlygų. 18 straipsnis Mokslinė, technologinė bei finansinė stebėsena ir auditas 1. Netiesioginius veiksmus, kuriuos Bendrija finansiškai remia, periodiškai vertina Komisija, remdamasi pažangos ataskaitomis, kurios taip pat apima dalyvių pagal sutarties sąlygas pateikto informacijos naudojimo ar platinimo plano įgyvendinimą. Stebint pažangios patirties tinklus, integruotus projektus ir atitinkamais atvejais kitus netiesioginius veiksmus, Komisijai padeda pagal 11 straipsnio 2 dalį paskirti nepriklausomi ekspertai. Komisija užtikrina, kad visa informacija, kurią ji gauna apie iš anksto turimą informaciją ir netiesioginio veiksmo metu numatomas įgyti ar įgytas žinias, būtų laikoma konfidencialia. 2. Pagal sutartį Komisija imasi tikslingų veiksmų siekdama užtikrinti, kad netiesioginio veiksmo tikslų būtų siekiama deramai atsižvelgiant į Bendrijos finansinius interesus. Pažeidus šio reglamento ar sutarties sąlygas, Komisija, jei reikia, gali šių interesų labui patikslinti Bendrijos finansinį įnašą arba sustabdyti netiesioginį veiksmą. 3. Komisija arba jos įgaliotas atstovas turi teisę atlikti dalyvių mokslinį, technologinį ir finansinį auditą, kurio tikslas — užtikrinti, kad netiesioginis veiksmas būtų atliekamas ar atliktas laikantis reikalaujamų sąlygų ir sutarties nuostatų. Sutartyje nurodomos sąlygos, kuriomis dalyviai gali prieštarauti, kad tam tikri Komisijos įgalioti atstovai atliktų technologinį žinių naudojimo ir platinimo auditą. 4. Vadovaudamiesi Sutarties 248 straipsnio 2 dalimi, Audito Rūmai gali patikrinti Bendrijos finansinio įnašo naudojimą. 19 straipsnis Valstybėms narėms ir asocijuotoms valstybėms prieinama informacija Komisija bet kurios valstybės narės ar asocijuotos valstybės prašymu teikia joms naudingą informaciją apie žinias, atsirandančias iš darbo atliekant netiesioginį veiksmą, jei tokia informacija yra svarbi viešajai politikai ir jei dalyviai nepateikia pagrįstų argumentų to nedaryti. Jokiomis aplinkybėmis toks prieinamumas tokią informaciją gavusioms valstybėms narėms ar asocijuotoms valstybėms neperleidžia Komisijos ir dalyvių teisių ar prievolių. Jei tokia bendro pobūdžio informacija netampa vieša arba jei dalyviai jos nepaviešina ar nepraneša be jokių konfidencialumo apribojimų, valstybės narės ir asocijuotos valstybės laikosi Komisijos įsipareigojimų dėl konfidencialumo, kaip nustatyta šiame reglamente. 20 straipsnis Bendrijos finansinių interesų apsauga Komisija užtikrina, kad, atliekant netiesioginius veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai būtų saugomi veiksminga kontrole ir atgrasinamomis priemonėmis, o nustačius pažeidimus — ir nuobaudomis, kurios turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios, pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 [9] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 [10]. III SKYRIUS PLATINIMO IR NAUDOJIMO TAISYKLĖS 21 straipsnis Įgytų žinių nuosavybė 1. Iš darbo, atliekamo pagal netiesioginius veiksmus, įgytos žinios yra Bendrijos nuosavybė. 2. Iš darbo, atliekamo pagal netiesioginius veiksmus, nustatytus 9 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose, įgytos žinios yra Bendrijos nuosavybė. Iš darbo, atliekamo pagal kitus netiesioginius veiksmus, įgytos žinios yra dalyvių, atliekančių tas žinias kuriantį darbą, nuosavybė. 3. Tais atvejais, kai keli dalyviai kartu atlieka darbą, iš kurio įgyjamos šio straipsnio 2 dalyje nurodytos žinios, ir kai jų atitinkamos darbo dalys negali būti nustatytos, tokios žinios yra jų bendroji jungtinė nuosavybė. Jie tarpusavyje susitaria dėl įgytų žinių nuosavybės atidalijimo ir naudojimosi sąlygų pagal šio reglamento ir sutarties nuostatas. 4. Žinios, įgytos iš darbo, atlikto pagal bendrus ar kolektyvinius mokslinių tyrimų projektus yra MVĮ ar įmonių grupių nuosavybė, o šios susitaria dėl įgytų žinių nuosavybės atidalijimo ir naudojimosi sąlygų pirmiausia konsorciumo susitarime pagal šio reglamento ir sutarties nuostatas. 5. Jei dalyvio samdomas personalas turi teisę reikalauti teisių į įgytas žinias, tas dalyvis imasi priemonių sudaryti atitinkamus susitarimus siekdamas užtikrinti, kad šiomis teisėmis būtų naudojamasi su jo prievolėmis pagal šį reglamentą ir sutartį suderinamu būdu. 6. Tai atvejais, kai dalyvis perduoda įgytų žinių nuosavybę, jis imasi priemonių ar sudaro susitarimus, kad perėmėjui būtų perduotos jo prievolės, ypač dėl prieities teisių suteikimo, įgytų žinių platinimo ir naudojimo, pagal šį reglamentą ir sutartį. Tol, kol dalyvis privalo suteikti prieities teises, jis iš anksto praneša Komisijai ir kitiems to paties netiesioginio veiksmo dalyviams apie numatytą perdavimą ir perėmėją. Komisija ar kiti to paties netiesioginio veiksmo dalyviai gali per 30 dienų nuo pranešimo prieštarauti dėl tokio nuosavybės perdavimo. Komisija gali prieštarauti dėl tokio nuosavybės perdavimo trečiosioms šalims, ypač toms, kurios yra įsisteigusios ne valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje, jei toks perdavimas neatitinka dinamiškos, žiniomis grindžiamos Europos ekonomikos konkurencingumo kūrimo interesų arba yra nesuderinamas su etikos principais. Kiti dalyviai gali dėl bet kurio nuosavybės perdavimo prieštarauti, jei tai pakenktų jų prieities teisėms. 22 straipsnis Įgytų žinių apsauga 1. Jei įgytos žinios gali būti pritaikomos pramonėje ar komercijoje, jų savininkas nustato jų deramą ir veiksmingą apsaugą pagal atitinkamas teisės nuostatas, sutartį ir konsorciumo susitarimą bei atsižvelgdamas į teisėtus atitinkamų dalyvių interesus. 2. Jei Komisija mano, kad įgytas žinias reikia apsaugoti tam tikroje šalyje ir jei dėl tokios apsaugos nebuvo paduota paraiška arba tokios apsaugos atsisakyta, Komisija gali atitinkamo dalyvio sutikimu imtis apsaugos priemonių. Šiuo atveju ir tiek, kiek tai susiję su ta konkrečia šalimi, Bendrija prisiima pareigas vietoj dalyvio teikti prieities teises. Dalyvis gali atsisakyti tik tuo atveju, jei jis gali įrodyti, kad bus pakenkta jo teisėtiems interesams. 3. Dalyvis gali bet kokiu būdu publikuoti arba leisti publikuoti duomenis apie turimas ar darbo, susijusio su bendrais ar kolektyviniais mokslinių tyrimų projektais, metu įgytas žinias, jei tai nekenkia tų žinių apsaugai. Komisijai ir kitiems to paties netiesioginio veiksmo dalyviams iš anksto raštu pranešama apie kiekvieną planuojamą publikavimą. Paprašę tokių duomenų kopijos, jie ją gali gauti per 30 dienų nuo prašymo. Komisija ir kiti dalyviai gali prieštarauti dėl publikavimo per 30 dienų nuo duomenų gavimo, jei jie mano, kad tuo būtų pakenkta jų įgytų žinių apsaugai. 23 straipsnis Įgytų žinių naudojimas ir platinimas 1. Dalyviai ir Komisija jiems priklausančias iš tiesioginių ar netiesioginių veiksmų įgytas žinias naudoja ar daro naudojamomis pagal atitinkamų dalyvių interesus. Dalyviai išsamiai ir patikrinamu būdu nustato naudojimo sąlygas pagal šį reglamentą ir sutartį. 2. Jei įgytų žinių platinimas nekenkia jų apsaugai ar naudojimui, dalyviai užtikrina, kad jos būtų platinamos Bendrijos nustatytu laikotarpiu. Jei dalyviai to nepadaro, įgytas žinias gali platinti Komisija. Pirmiausia atsižvelgiama į šiuos veiksnius: a) būtinumą apsaugoti intelektines nuosavybės teises; b) greito platinimo naudą, pavyzdžiui, siekiant išvengti mokslinių tyrimų dubliavimo ir sukurti netiesioginių veiksmų sinergiją; c) konfidencialumą; d) teisėtus dalyvių interesus. 24 straipsnis Iš tiesioginių veiksmų įgytų žinių prieinamumas Žinios, atsirandančios iš darbo, atlikto pagal tiesioginius veiksmus, gali būti teikiamos vienam ar daugiau suinteresuotų teisės subjektų, ypač tiems, kurie yra įsisteigę valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje, jei minėti teisės subjektai įsipareigoja tas įgytas žinias naudoti arba užtikrina, kad jos bus naudojamos. Tokiam įgytų žinių prieinamumui yra taikomos Komisijos nustatytinos ir skelbiamos atitinkamos sąlygos, ypač dėl atlyginimo mokėjimo. 25 straipsnis Prieities teisių netiesioginiuose veiksmuose principai 1. Prieities teisės pagal 26 ir 27 straipsnius suteikiamos rašytiniu prašymu. Prieities teisės gali būti suteikiamos tik sudarant konkrečius susitarimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad jomis bus naudojamasi tik ketinamu tikslu ir keliant atitinkamas konfidencialumo sąlygas. Dalyviai taip pat gali sudaryti susitarimus, ypač dėl papildomų ar palankesnių prieities teisių, įskaitant prieities teises trečiosioms šalims, ypač su dalyviais susijusioms įmonėms, arba dėl prieities teisėms taikytinų reikalavimų patikslinimo, bet jų neribojant. Tokie susitarimai turi atitikti taikytinas konkurencijos taisykles. Komisija gali prieštarauti dėl prieities teisių suteikimo trečiosioms šalims, ypač toms, kurios yra įsisteigusios ne valstybėje narėje ar asocijuotoje valstybėje, jei toks suteikimas neatitinka dinamiškos, žiniomis grindžiamos Europos ekonomikos konkurencingumo kūrimo interesų arba yra nesuderinamas su etikos principais. 2. Prieities teisės į iš anksto turimą informaciją suteikiamos, jeigu atitinkamas dalyvis jas gali teikti. 3. Dalyvis gali aiškiai nurodyti konkrečią iš anksto turimą informaciją, kuriai netaikoma pareiga suteikti prieities teises, raštišku dalyvių sudaromu susitarimu prieš atitinkamam dalyviui pasirašant sutartį arba prieš naujam dalyviui prisijungiant prie netiesioginio veiksmo. Kiti dalyviai gali tik neduoti sutikimo, jei jie įrodo, kad dėl to gali labai nukentėti netiesioginio veiksmo atlikimas ar jų teisėti interesai. 4. Išskyrus atvejus, kai prieities teises suteikiantis dalyvis sutinka, tokios teisės nesuteikia teisės perleisti licencijas. 26 straipsnis Prieities teisės netiesioginiams veiksmams atlikti 1. To paties netiesioginio veiksmo dalyviai turi prieities teises į žinias, įgytas iš darbo, atlikto pagal netiesioginį veiksmą, ir į iš anksto turimą informaciją, jei tos įgytos žinios ir ta iš anksto turima informacija yra reikalingos jų pačių darbui atlikti pagal tą netiesioginį veiksmą. Prieities teisės į įgytas žinias suteikiamos be mokesčio už naudojimąsi autorių teisėmis. Prieities teisės į iš anksto turimą informaciją taip pat suteikiamos nemokamai, jei nesusitarta kitaip prieš pasirašant sutartį. 2. Atsižvelgiant į dalyvio teisėtus interesus, jo dalyvavimo nutraukimas jokiu būdu neturi įtakos pareigai prieities teises pagal šio straipsnio 1 dalį iki galo suteikti kitiems to paties netiesioginio veiksmo dalyviams. 27 straipsnis Prieities teisės naudojimui 1. To paties netiesioginio veiksmo dalyviai turi prieities teises į žinias, įgytas iš darbo, atlikto pagal netiesioginį veiksmą, ir į iš anksto turimą informaciją, jei tos įgytos žinios ir ta iš anksto turima informacija yra reikalingos, kad būtų galima naudoti savo pačių žinias. Prieities teisės į įgytas žinias suteikiamos be mokesčio už naudojimąsi autorių teisėmis, jei nesusitarta kitaip prieš pasirašant sutartį. Prieities teisės į iš anksto turimą informaciją suteikiamos teisingomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis. 2. Atsižvelgiant į teisėtus dalyvių interesus, prieities teisių gali būti prašoma šio straipsnio 1 dalyje nustatytomis sąlygomis iki dviejų metų nuo netiesioginio veiksmo pabaigos arba dalyvio dalyvavimo nutraukimo, kuris iš dviejų įvyksta anksčiau, jei nėra nuostatos dėl ilgesnio laikotarpio. 28 straipsnis Nesuderinami arba ribojantys įsipareigojimai 1. Dalyviai neprisiima jokių įsipareigojimų, nesuderinamų su šiame reglamente nustatytomis prievolėmis. 2. Dalyvis, kurio prašoma suteikti prieities teises, kuo skubiau informuoja to paties netiesioginio veiksmo dalyvius apie bet kuriuos prieities teisių į iš anksto turimą informaciją suteikimo apribojimus, apie bet kuriuos įsipareigojimus teikti teises į įgytas žinias arba apie bet kurį apribojimą, kuris galėtų iš esmės paveikti prieities teisių suteikimą, atitinkamai. 29 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų Oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkas P. Cox Tarybos vardu Pirmininkas M. Fischer Boel [1] OL C 332 E, 2001 11 27, p. 275, OL C 103 E, 2002 4 30, p. 266 ir OL C 262 E, 2002 10 29, p. 489. [2] OL C 94, 2002 4 18, p. 1. [3] 2002 m. liepos 3 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos sprendimas. [4] OL L 232, 2002 8 29, p. 1. [5] OL L 199, 1985 7 31, p. 1. [6] OL L 107, 1996 4 30, p. 4. [7] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [8] OL C 45, 1996 2 17, p. 5. [9] 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų atsitiktinių patikrinimų ir inspektavimo siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2). [10] 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (OL L 136, 1999 5 31, p. 1). --------------------------------------------------