LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 179/54

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1072

2014 m. spalio 1 d.

dėl priemonių, kurias Vokietija taikė įmonei Propapier PM2 GmbH Valstybės pagalba Nr. SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6837)

(Tekstas autentiškas tik vokiečių kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paraginusi suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal minėtas nuostatas ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

(1) 2007 m. spalio 8 d. raštu, Komisijoje užregistruotu tą pačią dieną, Vokietija, remdamasi SESV 108 straipsnio 3 dalimi, pranešė apie pagalbą, kurią ketino suteikti įmonei Propapier PM2 GmbH (žr. 2.2 punktą „Pagalbos gavėja“) dideliam investiciniam projektui Eizenhiutenštate (Vokietija, Brandenburgo šiaurės rytų regionas) vykdyti, vadovaudamasi 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėmis (1) (toliau – Regioninės pagalbos gairės). Pagalba, kurią ketinta suteikti, užregistruota numeriu N 582/07.

(2) Komisija, gavusi papildomos informacijos ir kelis oficialius skundus (2) bei susitikusi su Vokietijos ir pagalbos gavėjos atstovais, 2008 m. balandžio 2 d. priėmė sprendimą (3) neprieštarauti dėl pagalbos, apie kurią pranešta.

(3) Priėmus 2008 m. balandžio 2 d. sprendimą, skundų pateikėjos Komisijai pateikė papildomus argumentus, kodėl jos nesutinka su Komisijos atliktu vertinimu ir priimtu sprendimu neprieštarauti dėl pagalbos priemonių. 2008 m. birželio 24 d. įmonė Smurfit Kappa Group plc (toliau – Smurfit Kappa) Komisijai taip pat pateikė informaciją ir paprašė panaikinti minėtą sprendimą motyvuodama tuo, kad Propapier PM2 GmbH & Co. KG yra kelis kartus gavusi pagalbą kaip paramą infrastruktūrai. Siekdama patikrinti šiuos argumentus, Komisija pradėjo atskirą tyrimą Nr. SA.36147 (C 30/10) (4).

(4) 2008 m. rugpjūčio 5 d.Smurfit Kappa Europos Sąjungos Bendrajam Teismui pareiškė ieškinį dėl 2008 m. balandžio 2 d. Komisijos sprendimo panaikinimo.

(5) 2008 m. lapkričio 7 d. raštu Vokietija pranešė Komisijai apie remiamos investicijos įgyvendinimą, o 2008 m. gruodžio 22 d. ir 2010 m. sausio 13 d. raštais – apie kai kuriuos projekto, apie kurį pranešta, pakeitimus.

(6) 2012 m. liepos 10 d. Bendrojo Teismo sprendimu Smurfit Kappa Group plc prieš Komisiją, T-304/08, minėtas 2008 m. balandžio 2 d. Komisijos sprendimas (toliau – panaikintas sprendimas) paskelbtas negaliojančiu. Todėl Komisija turėjo iš naujo įvertinti pagalbos priemonę ir priimti naują sprendimą; taigi ji yra tokioje pat padėtyje kaip 2008 m. balandžio 2 d. (5).

(7) 2012 m. rugpjūčio 14 d. įvyko Komisijos ir Vokietijos atstovų susitikimas, kuriame dalyvavo ir pagalbos gavėjos atstovai. 2012 m. rugpjūčio 24 d. ir 2013 m. vasario 5 d. raštais Vokietija pateikė savo pastabas.

(8) Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad, prieš Vokietijai nagrinėjamą pagalbą suteikiant, ją turėjo patvirtinti Komisija. Vokietija pagalbos lėšas pradėjo išmokėti tik po to, kai 2008 m. balandžio 2 d. Komisija priėmė vėliau panaikintą sprendimą. Tačiau dabar, Bendrajam Teismui šį sprendimą paskelbus negaliojančiu, reikia elgtis taip, lyg Komisija niekada nebūtų priėmusi panaikinto sprendimo ir nustatyta tvarka patvirtinusi pagalbos, kurią Vokietija ketino suteikti. Todėl Komisija šį atvejį užregistravo pagalbos, apie kurią nepranešta, registre numeriu SA.23827 (2012/NN-46).

(9) 2013 m. gegužės 15 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė apie savo sprendimą dėl įmonei Propapier PM2 GmbH suteiktos nacionalinės regioninės pagalbos pradėti procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį (toliau – sprendimas pradėti procedūrą). 2013 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). Suinteresuotųjų šalių paprašyta pateikti savo pastabas.

(10) 2013 m. liepos 15 d. raštu (2013/073407) Vokietija pateikė savo pastabas.

(11) 2013 m. rugsėjo 20 d. elektroniniu laišku (2013/092832) ir 2013 m. lapkričio 20 d. raštu (2013/113552) Komisija paprašė papildomos informacijos, Vokietija ją suteikė 2013 m. spalio 16 d. bei gruodžio 9 d. ir 2014 m. sausio 21 d. raštais (atitinkamai – 2013/102801, 2013/123872 ir 2014/007118).

(12) Smurfit Kappa, kaip suinteresuotoji šalis, 2013 m. rugsėjo 6 d. raštu (2013/090228) pateikė savo pastabas (2013 m. rugsėjo 13 d. raštu (2013/091012) šios pastabos persiųstos Vokietijai) ir pranešė galinti pateikti papildomų pastabų. 2013 m. rugsėjo 30 d. raštu (2013/095929) Komisija paragino Smurfit Kappa savo pastabas pateikti iki 2013 m. spalio 30 d.2013 m. spalio 30 d. elektroniniu laišku (2013/107610) Smurfit Kappa pranešė, kad daugiau pastabų nepateiks, tačiau paprašė suteikti informacijos apie procedūrą. Komisija į tai atsakė 2013 m. lapkričio 29 d. raštu (2013/119741). 2013 m. spalio 14 d. raštu (2013/101451) Vokietija pateikė savo pastabas dėl Smurfit Kappa pastabų.

(13) 2013 m. rugsėjo 30 d. raštais (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) Komisija ankstesnių skundų pateikėjoms (Swedish Forest Industries Federation ir Finnish Forest Industry Federation, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken ir Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), kurios per pirminį tyrimą prieš priimant panaikintą sprendimą buvo pateikusios skundus (žr. 2 konstatuojamąją dalį), pranešė, kad pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, ir paprašė pateikti savo pastabas. Nė viena jų pastabų nepateikė.

2. IŠSAMUS APIBŪDINIMAS

2.1. TIKSLAS

(14) Vokietija ketino skatinti regioninę plėtrą suteikdama Propapier PM2 GmbH & Co. KG regioninę investicinę pagalbą naujai popieriaus gamyklai Eizenhiutenštate statyti; Eizenhiutenštatas yra Brandenburgo šiaurės rytų regione, kuris yra pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą remiama vietovė; joje nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. pagal Vokietijos nacionalinės regioninės valstybės pagalbos žemėlapį taikoma regioninės pagalbos aukščiausia riba yra 30 % bendrojo subsidijos ekvivalento (toliau – BSE) (7).

2.2. PAGALBOS GAVĖJA

(15) Panaikintame sprendime nurodyta pagalbos gavėja yra Propapier PM2 GmbH & Co. KG, bendrovei Progroup AG (toliau – Progroup) priklausanti didelė įmonė.

(16) Pagalbos gavėjos ir bendrovių grupės ryšiai tokie: […] % (8) įmonės Propapier PM2 GmbH & Co. KG kapitalo priklausė įmonei Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, kaip komanditinės ūkinės bendrijos neribotos atsakomybės narei. […] % įmonės Propapier PM2 Beteiligungs GmbH akcijų priklausė įmonei Propapier Papiererzeugung GmbH, […] % – ponui Jürgenui Heindliui. Įmonės Propapier Papiererzeugung GmbH vienintelė akcininkė buvo bendrovė Progroup, kurios […] % akcijų per įmonę JH-Holding GmbH turėjo ponas Jürgenas Heindlis. Likę […] % Progroup akcijų paskirstyti taip: dviem akcininkams priklausė po […] %, dar vienam – […] %. Nė vienas iš šių akcininkų neturėjo specialių balsavimo teisių.

(17) Progroup gamina ir per savo patronuojamąsias įmones platina raukšlėtojo kartono žaliavą ir raukšlėtąjį kartoną. 2007 m., pranešant apie pagalbą, raukšlėtasis kartonas buvo gaminamas Europoje esančiose gamyklose, būtent įmonėje Prowell GmbH & Co. KG ir jos patronuojamosiose įmonėse Prowell S.A. (Prancūzija), Prowell s.r.o. (Čekija), o nuo 2008 m. pabaigos – Prowell Sp. z.o.o. (Lenkija). Raukšlėtojo kartono žaliavą gamino įmonė Propapier Papiererzeugung GmbH. Kitos Progroup įmonės teikia su raukšlėtojo kartono pardavimu susijusias paslaugas.

(18) Kaip apibūdinta pirminiame 2007 m. pranešime apie pagalbą, pagrindinę investicinio projekto dalį sudarė popieriaus gamyklos statyba, tačiau jis apėmė ir jėgainės, skirtos šios naujos popieriaus gamyklos reikmėms, statybą. Statyti ir eksploatuoti popieriaus gamyklą turėjo pati įmonė Propapier PM2 GmbH & Co. KG, o statyti ir finansuoti jėgainę, tiekiančią gamybos procesams šioje popieriaus gamykloje reikalingą garą ir elektros energiją, – įmonė Propower GmbH (toliau – Propower), taip pat priklausanti Progroup; Propower priklauso tai pačiai bendrovių grupei ir turi likusius […] % Propapier PM2 GmbH & Co. KG akcijų. Pagal susitariančiųjų šalių nuomos sutartį įmonei Propapier PM2 GmbH & Co. KG turėjo būti perleista jėgainės naudojimo teisė.

(19) Vokietija paaiškino, kad pagal jos mokesčių teisę turtas, priklausantis ūkinės bendrijos (šiuo atveju Propapier PM2 GmbH & Co. KG) nario (šiuo atveju Propower) atskiram veiklos turtui, mokesčių tikslais priskiriamas ūkinės bendrijos, o ne to nario turtui, net jei pagal civilinę teisę jis yra to turto savininkas. Taip esą užtikrinamas ūkinių bendrijų mokesčių skaidrumas. Taigi, Vokietijos teigimu, Propapier PM2 GmbH & Co. KG galėjo teikti paraišką skirti pagalbą visam investiciniam projektui, įskaitant jėgainės, kurią eksploatuos Propower, statybą.

(20) Priėmus panaikintą sprendimą, Vokietija Komisijai pranešė, kad jėgainė nebėra remiamo investicinio projekto dalis ir pagalbos jos statybai neprašoma ir ji nebus skiriama. Propower turėjo būti parduota EnBW Energy Solutions GmbH (ESG), kuri yra EnBW Energie Baden-Württemberg AG patronuojamoji įmonė.

(21) Pagal Vokietijos bendrovių teisę ūkinę bendriją turi sudaryti bent du nariai, iš jų vienas turi būti ribotos atsakomybės, todėl, pasitraukus Propower, Propapier PM2 GmbH & Co. KG buvo likviduota. Kita narė, įmonė Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, buvo pertvarkyta iš investicinės bendrovės į veiklos bendrovę pavadinimu Propapier PM2 GmbH (toliau – Propapier) ir nuo tada tapo pagalbos gavėja.

(22) Vokietija nurodė, kad Propapier Papiererzeugung GmbH veikia tik Propapier PM1 GmbH pavadinimu ir jai priklauso visos Propapier PM2 GmbH akcijos.

2.3. INVESTICINIS PROJEKTAS

2.3.1. PRODUKTAI IR TECHNOLOGIJA

(23) Raukšlėtojo kartono žaliava yra popierius, iš kurio gaminamas raukšlėtasis kartonas. Ši sąvoka apima ir dengiamuosius sluoksnius, ir raukšlėtąjį popierių. Iš dengiamųjų sluoksnių suformuojama lygi vidinė arba išorinė danga, o iš raukšlėtojo popieriaus – raukšlintas sluoksnis. Raukšlėtojo kartono žaliava gaminama iš natūralių medienos plaušų arba perdirbtų plaušų. Iš medienos plaušų (toliau – pirminiai plaušai) pagaminta žaliava vadinama išoriniam kartono sluoksniui skirtu tvirtuoju popieriumi, iš perdirbtų plaušų – išoriniam kartono sluoksniui skirtu perdirbtu popieriumi. Iš pirminių plaušų pagamintas raukšlėtasis popierius vadinamas hemiceliuliozės popieriumi, iš perdirbtų plaušų – iš makulatūros pagamintu raukšlėtuoju popieriumi. Iš makulatūros pagaminta raukšlėtojo kartono žaliava apima visą iš perdirbtų plaušų pagamintą raukšlėtojo kartono žaliavą, t. y. išoriniam kartono sluoksniui skirtą perdirbtą popierių ir iš makulatūros pagamintą raukšlėtąjį popierių. 1 paveikslėlyje parodytos įvairios raukšlėtojo kartono žaliavos rūšys. 1 paveikslėlis

(24) Raukšlėtojo kartono žaliava yra raukšlėtojo kartono gamybos pagrindas (dengiamieji sluoksniai sujungiami su raukšlėtuoju popieriumi). Iš raukšlėtojo kartono toliau gaminamos pakavimo dėžutės.

(25) Popieriaus gamykloje turėjo būti gaminama dviejų rūšių raukšlėtojo kartono žaliava: išoriniam kartono sluoksniui skirtas perdirbtas popierius, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš perdirbtų plaušų (kitaip tariant, makulatūros) pagamintas raukšlėtasis popierius.

(26) Pranešant apie pagalbą pateiktame verslo plane buvo nurodyta, kad didžioji dalis (apie 75 %) remiamoje gamykloje pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos bus sunaudojama Progroup viduje tolesnių gamybos etapų produktui, t. y. raukšlėtajam kartonui, gaminti. Progroup raukšlėtąjį kartoną parduoda kaip galutinį produktą. Viduje nesunaudota raukšlėtojo kartono žaliava turėtų būti parduodama tretiesiems asmenims. Galutiniams klientams skirtų raukšlėtojo kartono dėžučių gamyboje Progroup nedalyvavo.

(27) Popieriaus gamykla, kurią planuota statyti, turėjo apimti makulatūros paruošimą, raukšlėtojo kartono žaliavos gamybos įrenginį, gamybos pastatą, atsarginių dalių patalpą, dirbtuvių pastatą ir popieriaus ritinių sandėlį.

(28) Jėgainė turėjo gaminti gamybai reikalingą garą ir, siekiant veiksmingai išnaudoti šiluminę energiją, pakankamai – apie [< 60] % Propapier poreikio – elektros energijos.

2.3.2. PROJEKTO ĮGYVENDINIMAS

(29) Investicinį projektą pradėta įgyvendinti 2007 m. gruodžio mėn., baigti planuota iki 2010 m. vidurio. Didžiausias gamybos pajėgumas – 6 15 000 t raukšlėtojo kartono žaliavos per metus – pamažu turėjo būti pasiektas iki 2015 m.

2.4. REIKALAVIMUS ATITINKANČIOS IŠLAIDOS

(30) Reikalavimus atitinkančios investicinės sąnaudos apskaičiuojamos pagal pradinės investicijos sąnaudas. Pirminiame pranešime apie pagalbą nurodyta, kad pagal Regioninės pagalbos gaires apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios išlaidos siekė 64 3 8 62 500 EUR (nominalioji suma) arba 58 6 7 22 900 EUR (diskontuota suma) (9), tai – išlaidos pastatams, įrenginiams, įrangai ir kitos sąnaudos.

(31) Kategorijai „kitos sąnaudos“ priskirtos, be kitų, išlaidos vidaus įrangai, informacinėms technologijoms ir programinės įrangos licencijoms. Vokietija patvirtino, kad […] EUR vertės programinės įrangos licencijos bus naudojamos tik pagalbą gavusioje gamykloje, bus laikomos nusidėvinčiu turtu, perkamos iš trečiųjų asmenų ir toje gamykloje laikomos penkerius metus.

(32) Priėmus panaikintą sprendimą, Vokietija Komisijai pranešė, kad, į remiamą projektą nebeįtraukus jėgainės, reikalavimus atitinkančios sąnaudos atitinkamai sumažėjo. Visos reikalavimus atitinkančios pakeisto projekto sąnaudos siekia 38 5 9 44 683 EUR (nominalioji suma) arba 35 2 9 74 825 EUR (diskontuota suma).

2.5. PROJEKTO FINANSAVIMAS

(33) Pirminiame Vokietijos pranešime apie pagalbą nurodyta, kad apie 73 % visų projekto sąnaudų bus finansuojami iš banko paskolų, kurioms pagalba netaikoma (visų pirma šioms paskoloms nebūtų buvę taikomos valstybės garantijos), 14 % visų sąnaudų – iš savo lėšų, likusi suma – iš pagalbos lėšų.

(34) Vokietija patvirtino, kad, išbraukus investiciją į jėgainę, sąlyga, kad pagalbos gavėjos įnašas, kuriam netaikoma pagalba, turi sudaryti daugiau kaip 25 % visų reikalavimus atitinkančių sąnaudų, vis dar tenkinama.

2.6. TEISINIS PAGRINDAS

(35) Pirminiame pranešime apie pagalbą nurodytas toks pagalbos teisinis pagrindas: a) Investitionszulagengesetz 2007 vom 15. Juli 2006 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (BGBl. 2007 I, S. 282) (2007 m. vasario 23 d. redakcijos 2006 m. liepos 15 d. Įstatymas dėl 2007 m. investicinių išmokų (2007 m. Oficialusis leidinys, I dalis, p. 282) (toliau – išimtinė schema XR 6/2007 (10)); b) Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ vom 6. Oktober 1969 (BGBl. I, S. 1861), zuletzt geändert durch Art. 102 der Verordnung vom 25. November 2003 (BGBl. I, S. 2304), in Verbindung mit dem 36. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (GA) für den Zeitraum 2007 bis 2010 (BT-Drs. 16/5215 vom 27. April 2007) (1969 m. spalio 6 d. Įstatymas dėl Bendrosios užduoties „Regioninės ekonominės struktūros gerinimas“ (Oficialusis leidinys, I dalis, p. 1861), paskutinį kartą pakeistas 2003 m. lapkričio 25 d. potvarkio (Oficialusis leidinys, I dalis, p. 2304) 102 straipsniu, susiejant su Bendrosios užduoties „Regioninės ekonominės struktūros gerinimas“ 2007–2010 m. laikotarpio 36-uoju bendruoju planu (Bundestago leidinys 16/5215, 2007 m. balandžio 27 d.) (toliau – išimtinė schema XR 31/2007 (11)); c) Richtlinie des Ministeriums für Wirtschaft zur Förderung der gewerblichen Wirtschaft im Rahmen der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ – GA – (GA-G) vom 7.Dezember 2006 (ABl. für Brandenburg Nr. 51 vom 27.Dezember 2006, S. 798) (2006 m. gruodžio 7 d. Ekonomikos ministerijos nutarimas dėl pramoninės ekonomikos skatinimo remiantis Bendrąja užduotimi „Regioninės ekonominės struktūros gerinimas“ (Brandenburgo oficialusis leidinys Nr. 51, 2006 m. gruodžio 27 d., p. 798); d) Landeshaushaltsordnung (LHO) vom 21. April 1999 (GVBl. I/99, S. 106) mit den dazugehörigen Verwaltungsvorschriften (VV-LHO) (1999 m. balandžio 21 d. Žemės biudžeto tvarka (Teisės aktų leidinys I/99, p. 106) ir susiję administraciniai teisės aktai).

(36) Priėmus panaikintą sprendimą, Vokietija pranešė, kad visa pagalba bus teikiama tik pagal Investitionszulagengesetz 2007, t. y. pagal išimtinę pagalbos schemą XR 6/2007, kuri pritaikyta pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą.

2.7. PAGALBOS PRIEMONĖ

(37) 2007 m. gegužės 15 d., t. y. prieš 2007 m. gruodžio mėn. pradedant darbus, pagalbos gavėja pateikė paraišką skirti pagalbą; Vokietija raštu (2007 m. gegužės 24 d.Investitionsbank des Landes Brandenburg (Brandenburgo žemės investicinis bankas) raštas) patvirtino, kad, atsižvelgus į išsamaus patikrinimo rezultatą, tinkamumo finansuoti sąlygos tenkinamos.

(38) Vokietija pranešime apie pagalbą nurodė, kad visa pagalbos suma yra 8 2 5 09 500 EUR (nominalioji suma) arba 7 2 1 45 700 EUR (diskontuota suma). Vokietija patvirtino, kad šios pagalbos lėšos nebus sumuojamos su kitos pagalbos lėšomis, skirtomis toms pačioms reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms dengti.

(39) Vėliau Vokietija pranešė, kad mažesnės apimties investiciniam projektui remti Propapier išmokėti 5 0 5 59 153 EUR (nominalioji suma) arba 4 4 1 72 973 EUR (diskontuota suma) pagalbos lėšų. Vokietija taip pat nurodė, kad išmokėtos pagalbos intensyvumas buvo didesnis negu 12,30 % BSE, t. y. viršijo panaikintame sprendime nustatytą pagalbos intensyvumą, o pagal sumažintas reikalavimus atitinkančias sąnaudas apskaičiuota diskontuota suma siekė 4 3 4 15 903 EUR.

(40) Pirminiame pranešime apie pagalbą Vokietija įsipareigojo neviršyti 12,30 % BSE didžiausio pagalbos intensyvumo, todėl 2014 m. sausio 21 d. raštu patvirtino, kad Propapier grąžino iš viso 1 0 99 539 EUR, t. y. leistiną pagalbą viršijusią sumą, įskaitant palūkanas.

(41) Investicinės išmokos skyrimą patvirtino Frankfurto prie Oderio finansų tarnyba (Finanzamt Frankfurt (Oder)).

2.8. NAUDA REGIONINEI PLĖTRAI

(42) Brandenburgo šiaurės rytų regionas turėjo didelių ekonominių ir socialinių problemų, jame 2004 m. BVP vienam gyventojui siekė 76,3 % ES (27 valstybių narių) vidurkio (12), 2005 m. nedarbo lygis – 19,8 %, tai sudarė 220 % ES (27 valstybių narių) vidurkio ir 178 % Vokietijos vidurkio.

(43) Vokietija manė, kad, siekiant spartinti šio regiono plėtrą, būtina remti ir skatinti popieriaus gamybos ir perdirbimo sektorių, nes tikėtasi, kad jis taps nauju ekonomikos potencialu Brandenburgo šiaurės rytų regione. Manyta, kad, pastačius popieriaus gamyklą, kurioje apskritai regione pirmą kartą bus pradėta naudoti bazinė didelio poveikio technologija, įsitvirtins naujas pirminės pramonės sektorius ir bus išplėsta vertės grandinė (raukšlėtojo kartono įrenginiai, pakavimas ir pan.). Investicija į modernią popieriaus gamyklą taip pat turėjo parodyti, kad Eizenhiutenštatas ketina įvairinti savo ekonominį profilį ir nebenori būti tik į metalo pramonę sutelkta monostruktūra. Raukšlėtojo kartono žaliavos gamyba iš perdirbtų plaušų yra suderinama su Eizenhiutenštato miesto planu įtvirtinti antrinio perdirbimo pramonės sektorių.

(44) Pirminiame pranešime apie pagalbą nurodyta, kad investiciniu projektu bus sukurta 150 tiesioginių darbo vietų (iš jų 36 jėgainėje) ir apie 450 netiesioginių darbo vietų (13).

3. ABEJONĖS KONKURENCIJOS TEISĖS POŽIŪRIU IR PROCEDŪROS PRADĖJIMO PRIEŽASTYS

(45) Panaikintame sprendime Komisija priėjo prie išvados, kad Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytos ribos neviršijamos. Komisija taip pat nurodė, kad, remiantis Regioninės pagalbos gairių 68 punktu, tik tais atvejais, kai 68 punkto a ir b papunkčiuose nustatytos ribos viršijamos, Komisija savo nuožiūra gali atlikti nuodugnų vertinimą, ar pagalbos nauda atsveria konkurencijos iškreipimą. Komisija taip pat išsakė nuomonę, kad neviršijant rinkos dalies ir pajėgumo padidėjimo ribų ir sumažinus didžiausią pagalbos intensyvumą pagal Regioninės pagalbos gairių 67 punktą užtikrinama, kad galimas pagalbos nulemtas konkurencijos iškreipimas nebūtų didesnis negu priimtinas atsižvelgiant į regioninės plėtros tikslą. Komisija taip pat nurodė, kad Regioninės pagalbos gairių sąlygomis užtikrinama, kad pagalba duotų naudą regioninei plėtrai. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija paskelbė, kad priemonė suderinama su EB sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punktu.

(46) Bendrasis Teismas savo sprendime byloje T-304/08 išsakė nuomonę, kad visų susijusių suderinamumo su Regioninės pagalbos gairėmis kriterijų tenkinimas nėra pakankamas įrodymas, kad atitinkama priemonė turės teigiamą poveikį regioninei plėtrai; be to, Bendrojo Teismo nuomone, iš 68 punkto neišplaukia, kad oficialios tyrimo procedūros nereikia pradėti, jei rinkos dalies ir pajėgumo padidėjimo ribos neviršijamos (14). Bendrasis Teismas taip pat nurodė, kad Komisija, vien remdamasi panaikintame sprendime atliktais vertinimais, negalėjo išsklaidyti visų abejonių dėl pagalbos priemonės suderinamumo su bendrąja rinka, atsižvelgiant į SESV 107 straipsnio 3 dalies a punkte numatytą išimtį, nes jos taikymas reiškia, kad priemonės nauda nusveria dėl jos kylančius nepatogumus, kurie yra labai riboti. Taigi Bendrojo Teismo sprendime pabrėžiama, kad tais atvejais, kai esama abejonių dėl teigiamo pagalbos poveikio, Komisija privalo pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, net jei Regioninės pagalbos gairių 68 punkte nustatytos ribos neviršijamos.

(47) Sprendimo pradėti procedūrą 118 ir 127 konstatuojamosiose dalyse Komisija rėmėsi skundų pateikėjų argumentais, kad Propapier projekto sukurtas pajėgumas vertinimo pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punktą tikslais nurodytose atitinkamose rinkose viršija 5 % ribą ir kad Propapier suteikta pagalba labai iškreipia konkurenciją sektoriuje, kuriame yra struktūrinio pajėgumo perteklius. Skundų pateikėjų teigimu, sektorius į esamas problemas reagavo sumažindamas pajėgumą, tačiau Propapier sukurtas naujas pajėgumas jas tik padidins, nes jis pakeis gamyklų, kurios buvo uždarytos siekiant vėl subalansuoti konkurenciją raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje, pajėgumą.

(48) Savo sprendime pradėti procedūrą Komisija išsakė abejonę, ar šiame sektoriuje iš tikrųjų yra struktūrinio pajėgumo perteklius ir ar Propapier suteikta pagalba gali jį išlaikyti ar padidinti. Komisija taip pat neatsakė į klausimą, ar pajėgumą didinantis poveikis, į kurį reikia atsižvelgti, iš tikrųjų viršija 5 % tikrojo suvartojimo atitinkamoje rinkoje, ir paprašė suinteresuotųjų šalių šiuo klausimu pateikti savo pastabas. Komisija nurodė, kad, remdamasi informacija, kurią turėjo prieš priimdama panaikintą sprendimą, ji negalėjo aiškiai nustatyti, ar teigiamas pagalbos poveikis nusveria neigiamą poveikį (pagalbos nulemtą konkurencijos iškreipimą ir neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai) ir ar neviršijama Regioninės pagalbos gairių 68 punkte nustatyta riba.

(49) Todėl Komisija paragino valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl klausimo, kaip teisingai atlikti tyrimą pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktį. Visų pirma Komisija paprašė suteikti informacijos, iš kurios būtų galima daryti išvadą, ar struktūrinis pajėgumas 2001–2006 m. laikotarpiu atitinkamoje rinkoje buvo perteklinis, ar pagalba, apie kurią pranešta, galėjo palaikyti arba sustiprinti tokią padėtį ir ar Propapier suteiktos pagalbos teigiamas poveikis galėjo nusverti jos neigiamą poveikį – konkurencijos iškreipimą ir neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

4. SKUNDO PATEIKĖJOS SMURFIT KAPPA PASTABOS

4.1. PIRMINĖS PASTABOS

(50) Smurfit Kappa pabrėžia, kad pirmiausia ne ji, o Vokietija turi įrodyti, kad dėl Propapier projekto nėra nepriimtinai iškreipiama konkurencija.

(51) Smurfit Kappa laikosi nuomonės, kad, remiantis Bendrojo Teismo sprendimu byloje T-304/08, Komisija privalo ištirti, ar tikėtina pagalbos nauda nusveria konkurencijos iškreipimą ir neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai, ir pažymi, kad, pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Regioninės pagalbos gairių 68 punkte nustatytos ribos nebeturi reikšmės.

4.2. RINKOS RIBŲ NUSTATYMAS

(52) Smurfit Kappa išsako nuomonę dėl pirminio atitinkamos produkto rinkos ribų nustatymo Komisijos sprendime pradėti procedūrą (šios rinkos ribos lygiai taip buvo nustatytos ir panaikintame sprendime) ir nurodo savo 2008 m. rugpjūčio 5 d. Bendrajam Teismui pateiktą ieškinį panaikinti pirminį sprendimą dėl pagalbos N 582/2007 (toliau – ieškinys), kuriame Smurfit Kappa nurodė, kad ribos nustatytos neteisingai.

(53) Smurfit Kappa nuomone, išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus rinkos nėra ir Propapier niekada neketino savo naujuoju PM2 įrenginiu gaminti išoriniam kartono sluoksniui skirtą perdirbtą popierių, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, priešingai, ji esą ketino gaminti raukšlėtuosius sluoksnius ir išoriniam kartono sluoksniui skirtą perdirbtą popierių (su nuoroda „III“), kurio gramatūra – 70/110 g/m2, bei raukšlėtąjį popierių, kurio gramatūra – 70/130 g/m2 (informacija iš spaudos pranešimų), o tai esą netiesiogiai rodo, kad reikia atsižvelgti į dar siauresnę rinką. Todėl Smurfit Kappa ragina Komisiją nustatyti tikslesnes atitinkamų produkto rinkų ribas.

4.3. PAJĖGUMO PADIDĖJIMO APSKAIČIAVIMAS

(54) Smurfit Kappa nurodo interviu ir spaudos pranešimuose pateiktą informaciją, kad naujojoje popieriaus gamykloje per metus galės būti pagaminama 6 50 000 t ar netgi iki 7 50 000 t raukšlėtojo kartono žaliavos, o tai gerokai didesnis pajėgumas negu pranešė Vokietija. Smurfit Kappa daro išvadą, kad Komisija turėtų ne pasikliauti Vokietijos pateiktais duomenimis, o atlikti savo tyrimą.

(55) Smurfit Kappa didžiąją dalį savo argumentų grindžia 2007 m. bendrovės London Economics atliktu Progroup suteiktos valstybės pagalbos ekonominės analizės tyrimu (15), kurį ji pati buvo užsakiusi ir iš kurio paaiškėjo, kad, plėsdama gamybą, Progroup iš raukšlėtojo kartono žaliavą daugiau perkančios, negu parduodančios įmonės taps daugiau parduodančia, negu perkančia (2 50 000 t per metus). Jei visas naujosios PM2 gamyklos pajėgumas būtų 6 50 000 t per metus (Smurfit Kappa tariamas dydis), tai įmonės poreikis raukšlėtojo kartono žaliavą pirkti išorėje sumažėtų 4 00 000 t per metus. Smurfit Kappa iš to daro išvadą, kad visas šis skaičius – 6 50 000 t per metus – turėtų būti įtrauktas į laisvosios rinkos (t. y. rinkos, apimančios pardavimą tik tretiesiems asmenims, neįtraukiant tiekimo įmonės viduje) duomenis.

(56) Smurfit Kappa argumentuoja, kad reikia atsižvelgti į „perkėlimo poveikį“ (kaip apibrėžta London Economics tyrime): jos nuomone, raukšlėtojo kartono žaliava, sunaudojama bendrovių grupės viduje, galiausiai atsispindės laisvojoje rinkoje kitų gamintojų sąskaita, t. y. Progroup laisvojoje rinkoje jos nebepirks. Taigi, Smurfit Kappa nuomone, tikrasis pajėgumo padidėjimas apskaičiuotinas sudėjus kiekį, kurį Propapier laisvojoje rinkoje parduos, ir kiekį, kurio kiti gamintojai laisvojoje rinkoje neparduos. Smurfit Kappa teigimu, tai ir yra tikrasis naujas visas gamybos pajėgumas.

(57) Smurfit Kappa pateikė 2008 m. birželio 30 d.Excel lentelę (ieškinio A.10 priedas) ir naudoja kai kuriuos 2007 m. bendrovės Henry Poole Consulting (16) ataskaitos duomenis. Šioje lentelėje nurodyta, kad 2008 m. Progroup rinkoje turės pirkti 2 40 000 t (per metus) iš makulatūros pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos, ir prognozuojama, kad 2010 m. (taigi įgyvendinus investicinį projektą) Propapier per metus iš makulatūros pagamins ir rinkoje parduos 2 85 000 t raukšlėtojo kartono žaliavos. Smurfit Kappa mano, kad šių abiejų dydžių suma (5 25 000 t per metus – 2 85 000 t per metus, kurios nenaudojamos bendrovių grupės viduje, plius 2 40 000 t per metus, kurių Progroup nebereikia pirkti laisvojoje rinkoje) ir yra visas remiamo investicinio projekto poveikis laisvojoje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje ir todėl į jį reikia atsižvelgti pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktį apskaičiuojant pajėgumo padidėjimą.

(58) Be to, Smurfit Kappa nesutinka su Propapier teiginiu, kad pajėgumo padidėjimas laisvojoje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje sieks 1 50 000 t per metus. Smurfit Kappa nurodo, kad naujoje Progroup raukšlėtojo kartono gamykloje Strykove (Lenkija) bus sunaudojama tik apie 1 00 000 t makulatūros per metus. NET ir atėmus šį papildomą poreikį iš 6 50 000 t per metus, visas pajėgumas tebebūtų 5 50 000 t per metus.

(59) Remdamasi tuo, Smurfit Kappa daro išvadą, kad pajėgumo padidėjimas, įgyvendinius remiamą Propapier investicinį projektą, viršija Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktyje nustatytą 5 % ribą (skaičiuojant pagal 2006 m. laisvosios raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos duomenis).

4.4. PERTEKLINIS PAJĖGUMAS

(60) Smurfit Kappa nurodo, kad atitinkamu 2001–2006 m. laikotarpiu struktūrinis pajėgumas raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje buvo perteklinis. Smurfit Kappa teigimu, tuo metu rinkai buvo būdinga tai, kad paklausa reikiamai neaugo, o buvo sukuriamas naujas pajėgumas – daugiausia dėl valstybės pagalbos, dėl to pajėgumo perteklius tik didėjo. To pasekmė buvusi ta, kad kiti popieriaus gamintojai, siekdami likti konkurencingi, turėjo uždaryti kai kurias savo gamyklas (2001–2008 m. Smurfit Kappa nutraukė 14 popieriaus gamybos įrenginių eksploataciją). Smurfit Kappa nurodo London Economics tyrimą, iš kurio matyti, kad naujas pajėgumas (visų pirma remiamas valstybės pagalba) daro reikšmingą neigiamą poveikį konkurencijai. Tyrime išvardytos rimtos problemos, su kuriomis 2002–2006 m. susidūrė Europos raukšlėtojo kartono žaliavos rinka, tarp jų ir susijusios su pajėgumo pertekliumi šiame sektoriuje. Skaičiai grindžiami įmonių Groupement Ondulé ir Smurfit Kappa duomenimis, iš jų matyti, kad 2003–2005 m. buvo išnaudojama mažiau kaip 90 % pajėgumo, 2006 ir 2007 m. – daugiau kaip 90 %, tačiau tyrime taip pat pateikti alternatyvūs šių dvejų metų duomenys, pagal kuriuos būtų buvę išnaudota mažiau kaip 90 % pajėgumo, jei „pajėgumas nebūtų buvęs sumažintas“.

4.5. PAGALBOS NAUDA REGIONINEI PLĖTRAI IR JOS TEIGIAMO IR NEIGIAMO POVEIKIO PUSIAUSVYROS NUSTATYMAS

(61) Teigiamo ir neigiamo pagalbos poveikio pusiausvyros nustatymo, atsižvelgiant į konkurencijos iškreipimą rinkoje, kuriai būdingi struktūrinis perteklinis pajėgumas, klausimu Smurfit Kappa nurodo, kad tai, jog kitur pagamintas popieriaus gamybos įrenginys atvežamas ir įrengiamas tam tikroje vietovėje, savaime neprisideda prie tos vietovės technologinės plėtros. Smurfit Kappa priduria, kad, išskyrus jėgainę ir nuotekų valymo įrenginį, kurie abu yra Propapier projekto dalis, projektas papildomų investicijų į šią vietovę nepritrauks, našumo padidėjimas dėl popieriaus gamyklų susitelkimo taip pat nėra tikėtinas. Vertės grandinė greičiausiai nebus išplėsta, pavyzdžiui, dėl to, kad šioje vietovėje nėra raukšlėtojo kartono klientų, todėl statyti raukšlėtojo kartono gamyklą nėra jokio pagrindo.

(62) Smurfit Kappa teigimu, dar 2007 m. buvo galima numatyti, kad, nepaisant įgyvendinus Propapier investiciją sukurtų darbo vietų skaičiaus ir kokybės, kažkur kitur prarastų darbo vietų skaičius bus didesnis.

(63) Remdamasi sprendime pradėti procedūrą pateiktais skaičiais, Smurfit Kappa skaičiuoja, kad pagalba kiekvienai sukurtai tiesioginei darbo vietai siekia 3 50 000 EUR. Smurfit Kappa kelia klausimą, ar šios darbo vietos regione išliks ilgam ir ar jas galima laikyti kokybiškomis. Smurfit Kappa nuomone, abejonių kelia ir tai, ar regionas iš šių darbo vietų iš tikrųjų turės naudos, nes dalis Propapier darbuotojų į darbą važinėja iš kitų vietovių. Smurfit Kappa abejoja, ar faktą, jog dalis pagrindinio gamybos kolektyvo yra iš Propapier gamyklos Burge (Saksonijos-Anhalto žemė), galima laikyti nauda, pateisinančia pagalbą.

(64) 529 netiesioginių darbo vietų klausimu Smurfit Kappa nurodo, kad vienas 2010 m. dirbusių Propapier valdybos narių yra teigęs, jog bus sukurtos tik 329 netiesioginės darbo vietos ir (tik) šiek tiek daugiau kaip 60 % darbuotojų yra iš šio regiono. Smurfit Kappa mano, kad tam, jog būtų galima pakankamai įvertinti pagalbos poveikį regionui, reikalinga išsamesnė informacija (pvz., ar įskaičiuotos techninės priežiūros darbų arba infrastruktūros projektų darbo vietos ir ar netiesioginės darbo vietos yra neterminuotos), ir prašo Komisijos tai išsamiai ištirti.

4.6. INFRASTRUKTŪROS PAGALBA, SUTEIKTA PROPAPIER

(65) Smurfit Kappa, remdamasi atskiru Komisijos sprendimu pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Propapier suteiktos infrastruktūros pagalbos (byla dėl pagalbos Nr. SA.36147), mano, kad parama nuotekų valymo įrenginiui yra investicinė pagalba, kurią reikia vertinti neatsiejant nuo sprendimo pradėti procedūrą Nr. SA.23827, ir ragina Komisiją abi priemones ištirti pagal tą pačią procedūrą arba paaiškinti, kodėl jų negalima laikyti tos pačios procedūros dalimis.

5. VOKIETIJOS PASTABOS

5.1. PIRMINĖS PASTABOS

(66) Vokietija mano, kad, panaikinus sprendimą N 582/2008, Komisija turėjo ne pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal SESV 108 straipsnio 2 dalį, o, remdamasi pirminiu tyrimu, priimti sprendimą pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 (17) 4 straipsnio 3 dalį. Vokietija pabrėžia, kad Bendrojo Teismo sprendime byloje T-304/08 nėra numatyta, jog Komisija turi pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Vokietija taip pat negali suprasti, kodėl Komisija, neturėdama naujų faktų, kelia klausimą, ar prieš 2008 m. raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje būta pajėgumo pertekliaus, kai panaikintame sprendime jau buvo padariusi išvadą, kad pajėgumo pertekliaus šioje rinkoje nebuvo ir Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktyje nustatyta 5 % riba neviršyta; šią poziciją Komisija esą gynė ir Bendrajame Teisme.

(67) Vokietija pažymi, kad vien skundo pateikėjo atsiradimas negali reikšti „rimtų sunkumų“ Komisijai nustatyti, ar pagalba suderinama su vidaus rinka, ir aiškina, kad taikytinos procedūros pasirinkimą negali nulemti „tretieji rinkos dalyviai“. Vokietijos nuomone, šias išvadas patvirtina tai, kad po investicijos pagalbos gavėja neturės didesnės įtakos konkurencijai negu prieš investiciją (nes nepadidės jos rinkos dalis). Vokietija pabrėžia, kad popieriaus gamykla pirmiausia buvo numatyta papildomam raukšlėtojo kartono žaliavos poreikiui Progroup viduje patenkinti.

(68) Vokietija priduria, kad Komisija, jei nuspręstų atlikti nuodugnų vertinimą, į faktą, kad Regioninės pagalbos gairių 68 punkte nustatytos ribos neviršijamos, turėtų atsižvelgti kaip į svarbų veiksnį, rodantį, kad pagalba konkurencijai daro tik ribotą poveikį.

(69) Vokietija pateikė įvairių tyrimų: a) bendrovei Progroup suteiktos investicinės pagalbos ekonominės analizės ataskaitą (toliau – ECA ataskaita) (18), parengtą 2013 m. Progroup užsakymu bylos dėl pagalbos Nr. SA.23827 tikslais. Ši ataskaita grindžiama įmonės Pöyry Management Consulting Oy (toliau – Pöyry) pateikta informacija; b) įmonės Roland Berger Strategy Consultants ataskaitą (toliau – Roland Berger ataskaita) (19), parengtą 2013 m. Progroup užsakymu. Šioje ataskaitoje atliktas Eizenhiutenštato, kaip pasirinktos investicijos vietos, ir alternatyvios vietos ([…]) ex post palyginimas; c) 2007 m. Deutsche Bank tyrimų skyriaus atliktą Smurfit Kappa analitinę ataskaitą (toliau – Deutsche Bank tyrimas) (20).

(70) Vokietija taip pat pateikė paaiškinimų ir priedų, teiktų byloje T-304/08, kopijas.

5.2. RINKOS RIBŲ NUSTATYMAS

5.2.1. ATITINKAMA RAUKŠLĖTOJO KARTONO ŽALIAVOS RINKA – LAISVOSIOS IR BENDROS RINKŲ PALYGINIMAS

(71) Vokietija prieštarauja Smurfit Kappa teiginiams, kad, nors PM2 įrenginys pritaikytas 70–130 g/m2 gramatūrai, tačiau bet kada gali būti pertvarkytas sunkesnei arba lengvesnei žaliavai gaminti. Techniškai PM2 įrenginiu esą galima gaminti ne didesnės kaip 150 g/m2 gramatūros žaliavą. Be to, Propapier komerciškai esanti suinteresuota gaminti didesnės gramatūros žaliavą, jei kyla jos rinkos kaina. Vokietija priduria, kad Smurfit Kappa argumentai prieštarauja nuolatinei Komisijos sprendimų priėmimo praktikai (Smurfit Kappa specifikacijos dar smulkesnės negu pats smulkiausias rinkos suskaidymas, kurį Komisija taikė nustatydama rinkos ribas panašiais atvejais).

(72) Savo pastabose Vokietija taip pat nurodo, kad nėra svarbu skirti laisvąją rinką ir bendrą rinką. Laisvoji rinka esanti ne atitinkama produkto rinka, o tik bendros raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos dalis. Vokietija tvirtina, kad nėra objektyvių statistinių laisvosios rinkos duomenų ir kad remiamos investicijos poveikį konkurencijai ir prekybai galima vertinti tik remiantis bendra rinka.

(73) Vokietija taip pat tvirtina, kad raukšlėtojo kartono žaliavos, naudojamos vertikaliai integruotose įmonėse, ir raukšlėtojo kartono žaliavos, teikiamos laisvajai rinkai, atskyrimas atrodo dirbtinas ir savavališkas. Žaliavą, perdirbamą vertikaliai integruotose įmonėse, ir žaliavą, teikiamą laisvajai rinkai, esą galima beveik visiškai tarpusavyje pakeisti (tapati pagrindinė medžiaga ir vienodos produkto savybės). Vokietijos teigimu, vertikaliai integruoti gamintojai rinkoje galėtų veikti ir kaip tiekėjai, ir kaip pirkėjai (dėl to atsirastų ribojamasis poveikis kainos ir pasiūlos ir (arba) paklausos atžvilgiu bendroje rinkoje ir vertės grandinėje), taigi jokios nepriklausomos laisvosios rinkos nėra. Tarp bendrovių grupės viduje sunaudotos ir laisvajai rinkai pateiktos raukšlėtojo kartono žaliavos yra sąsaja: raukšlėtojo kartono žaliavą vertikaliai integruoti gamintojai teikia ir tiesiogiai konkurentų raukšlėtojo kartono gamykloms ir perka ją iš kitų konkurentų gamyklų, siekdami optimizuoti savo pačių gamybą ir logistiką. Vokietijos teigimu, kiekis, kuris yra tokių optimizavimo sandorių dalykas, priskaičiuotinas prie laisvosios raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos, jei jau apskritai taip skiriama.

(74) Vokietija taip pat teigia, kad yra viena raukšlėtojo kartono žaliavos rinka, apimanti iš perdirbtų ir pirminių plaušų pagamintą raukšlėtojo kartono žaliavą, neatsižvelgiant į gramatūrą. Išoriniam kartono sluoksniui skirtas perdirbtas popierius ir raukšlėtasis popierius, pagaminti iš makulatūros, bei išoriniam kartono sluoksniui skirtas tvirtasis popierius ir raukšlėtasis popierius, pagaminti iš pirminių plaušų, esantys tarpusavyje pakeičiami ir tiekėjų, ir pirkėjų požiūriu. Beveik kiekviena popieriaus gamykla techniškai galinti tuo pačiu įrenginiu gaminti raukšlėtojo kartono žaliavą ir iš perdirbtų, ir iš pirminių plaušų. Kad Eizenhiutenštate esančioje gamykloje būtų galima naudoti pirminius plaušus, esą pakako vienkartinės maždaug […] mln. EUR investicijos, o tai sudaro ne daugiau kaip […] % visos investicijos sumos.

(75) Be to, Vokietijos teigimu, jei tam tikros gramatūros gaminių kaina sumažėja, gamintojai pradeda gaminti atitinkamai mažesnės arba didesnės gramatūros gaminius; tada dėl pakeičiamumo grandinių atitinkamai pritaikomi kainos ir kiekiai. Esant reikšmingiems sunkesnės ir lengvesnės raukšlėtojo kartono žaliavos kainų skirtumams, pirkėjai (pakavimo pramonės įmonės) gali didesnės gramatūros žaliavą pakeisti keliais pigesnės mažesnės gramatūros žaliavos sluoksniais.

(76) Vokietija taip pat teigia, kad tiekėjai išoriniam kartono sluoksniui skirtą perdirbtą ir tvirtąjį popierių vieną kitu gali visiškai pakeisti: jų gamybai galima lengvai pertvarkyti tuos pačius įrenginius.

(77) Atitinkamos geografinės rinkos klausimu Vokietija aiškina, kad keletas požymių rodo, jog ši rinka didesnė negu EEE. Esą dideli kiekiai raukšlėtojo kartono žaliavos į EEE importuojami, pavyzdžiui, iš Kinijos, ir iš EEE eksportuojami, pavyzdžiui, į Afriką, Artimuosius Rytus, Aziją ir Turkiją (2005 m. – 5 85 000 t). Esą maždaug […] % 2007 m. Progroup pirktos raukšlėtojo kartono žaliavos į EEE buvo importuoti ([…] t iš […]).

(78) Baigdama Vokietija pažymi, kad yra tik viena atitinkama raukšlėtojo kartono žaliavos rinka, apimanti bent EEE ir pardavimą bendrovių grupių viduje, išoriniam kartono sluoksniui skirtą perdirbtą ir tvirtąjį popierių, raukšlėtąjį popierių, bet kokios gramatūros ir tiek iš perdirbtų, tiek iš pirminių plaušų pagamintą raukšlėtojo kartono žaliavą. Vokietijos teigimu, šią išvadą patvirtina didelė bet kokios gramatūros išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus kainų ir išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus bei tvirtojo popieriaus kainų sąsaja (net atsižvelgus į panaudotų žaliavų gamybos sąnaudas) (21).

5.2.2. ATITINKAMA RAUKŠLĖTOJO KARTONO RINKA

(79) Vokietija sutinka su Komisijos sprendime pradėti procedūrą išsakyta nuomone, kad yra atskira atitinkama raukšlėtojo kartono rinka (ir tiekėjų, ir pirkėjų požiūriu).

(80) Savo pastabose Vokietija nurodo, kad atitinkama geografinė raukšlėtojo kartono rinka apima EEE (kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 70 punkte): nėra prekybos kliūčių ir techninių skirtumų, netaikomos nacionalinės lengvatos, raukšlėtasis kartonas gaminamas pagal vienodus standartus ir jo vidutinės kainos EEE beveik nesiskiria. Vokietija nurodo, kad didžiausia Progroup gamykla (Burge) daugiau kaip […] % savo raukšlėtojo kartono produkcijos (skaičiuojant pagal apimtį) teikia didesniu kaip 400 km, daugiau kaip […] % – didesniu kaip 500 km ir maždaug […] % – netgi 700–1 100 km atstumu. Kalbant apie visas Progroup gamyklas, 2007 m. Progroup […] % savo produkcijos patiekė pirkėjams, įsikūrusiems toliau negu 400 km nuo Progroup gamyklų; dažniausiai buvo kertama bent viena valstybės siena. Vokietijos teigimu, dauguma Progroup tiekimo teritorijų iš dalies sutampa ir apima didžiąją dalį EEE. […]–[…] % Progroup gamyklose pagaminto raukšlėtojo kartono tiekiama kertant bent vieną sieną, taigi, net jei atitinkamų geografinių rinkų ribos būtų nustatomos pagal gamyklas, tai būtų tarptautinės rinkos.

(81) Vokietija tvirtina, kad vidutinės raukšlėtojo kartono kainos EEE šalyse, į kurias jis tiekiamas, skiriasi mažiau kaip 10 %. Šis skirtumas laikytinas mažu, kadangi Vokietijoje atskirų rūšių raukšlėtojo kartono kainos nuo vidutinės gali skirtis iki 20 %.

(82) Vokietija teigia, kad Progroup apskritai patiriamų raukšlėtojo kartono vežimo išlaidų dalis, kurią sudaro tiekimas ne didesniu kaip 600 km atstumu, vidutiniškai siekia mažiau kaip […] % visos apyvartos, tačiau ji labai priklauso nuo to, kokių savybių raukšlėtasis kartonas vežamas.

(83) Vokietija nurodo, kad dėl to, jog vietos rinkos iš dalies sutampa, atsiranda pakeičiamumo grandinių poveikis, dėl kurio kainos ir konkurencijos sąlygos pakinta daug didesnėje teritorijoje negu kurios nors gamybos vietos gaminių pardavimo teritorija: jei kuri nors gamykla sumažina savo kainas, jos gaminių tiekimo teritorija padidėja apimdama artimiausių konkurentų tiekimo teritoriją, o šie savo ruožtu į savo produkto paklausos ir savo pajėgumo išnaudojimo sumažėjimą atsako agresyvesne kainų politika, kuri vėlgi paveikia ir tas teritorijas, kurių nepaveikė pirminis tiekimo teritorijos padidėjimas. Kainų poveikis tuo didesnis, kuo didesniu mastu sutampa tiekimo teritorijos. Raukšlėtojo kartono rinkoje šis sutapimo mastas labai didelis.

(84) Todėl Vokietija argumentuoja, kad nėra svarbu papildomai atsižvelgti į siauresnę rinką (palyginti su rinka, į kurią Komisija atsižvelgė savo sprendime pradėti procedūrą), kuri apimtų tik pagrindines šalis, į kurias Propapier PM2 tiekia savo produkciją.

5.2.3. RINKOS DALIS

(85) Rinkų ribas nustačius taip, kaip siūlo Vokietija, Progroup dalys atitinkamose rinkose prieš investiciją ir po jos būtų gerokai mažesnės negu 25 %. Vokietija pateikia tokius pat (raukšlėtojo kartono ir jo žaliavos) rinkos dalies duomenis kaip Komisijos sprendime pradėti procedūrą, tik papildo kai kuriais skaičiais, susijusiais su raukšlėtojo kartono žaliava, darydama prielaidą, kad atitinkama geografinė rinka apima EEE ir kaimynines šalis. Šie papildomi duomenys atspindi 2011 m. rinkos dalis, kurios šiek tiek mažesnės už nurodytas Komisijos sprendime pradėti procedūrą.

5.3. PAJĖGUMO PADIDĖJIMO APSKAIČIAVIMAS

(86) Vokietija nesutinka su Smurfit Kappa prielaidomis, kad sukurtas pajėgumas gali siekti 6 50 000 arba netgi 7 50 000 t per metus. Vokietija aiškina, kad Smurfit Kappa nurodytas Propapier pajėgumas – 6 50 000 t per metus – yra techniškai įmanomas didžiausias, o ne tikrasis Propapier PM2 pajėgumas; tikrasis gamybos pajėgumas yra mažesnis, nes Propapier PM2 įrenginiu tikriausiai bus gaminama mažesnės gramatūros raukšlėtojo kartono žaliava (todėl dėl sudėtingesnės gamybos bus pagaminamas mažesnis kiekis). Vokietija nurodo, kad 2012 m. Propapier PM2 įrenginiu pagaminta [< 6 15 000] t.

(87) Vokietija priduria, kad, net tarus, jog metinis pajėgumas yra 6 50 000 t, pajėgumo padidėjimas raukšlėtojo kartono rinkoje neviršytų 5 %. Vokietija taip pat aiškina, kad Smurfit Kappa nurodytas 7 50 000 t per metus kiekis yra teorinis pajėgumas, į kurį atsižvelgiama išduodant leidimą pagal Vokietijos apsaugos nuo teršalų įstatymą (Bundes-Immissionsschutzgesetz).

(88) Vokietija mano, kad pajėgumo padidėjimo laisvojoje rinkoje apskaičiavimo tikslais negalima atsižvelgti į visą metinį 6 15 000 t pajėgumą, nes iš jo [> 3 65 000] t per metus sunaudojama viduje ir tik [< 2 50 000] t per metus parduodama laisvojoje rinkoje. Vokietija nurodo, kad Komisija savo sprendime pradėti procedūrą pajėgumo padidėjimą teisingai apskaičiavo kaip bendros rinkos dalį (22) ir kad pajėgumo padidėjimą nustatyti pagal laisvosios rinkos apimtį nėra teisinga.

(89) Vokietija teigia, kad Smurfit Kappa nurodyti pajėgumo dydžiai yra neteisingi: visų pirma 2 85 000 t iš makulatūros per metus pagamintos raukšlėtosios kartono žaliavos, šį kiekį 2010 m. Propapier neva pagamino kaip perviršį parduoti laisvojoje rinkoje. Vokietija nurodo, kad šie duomenys grindžiami nežinomais šaltiniais.

(90) Vokietija nesutinka su skundo pateikėjos pasiūlytu pajėgumo padidėjimo laisvojoje rinkoje apskaičiavimo metodu, kuriuo atsižvelgiama į „perkėlimo poveikį“. Vokietija argumentuoja, kad pajėgumo padidėjimas laisvojoje rinkoje ir bendroje rinkoje būtų toks pat, neatsižvelgiant į tai, kokią dalį Propapier iš tikrųjų parduotų laisvojoje rinkoje, ir taip apskaičiuotas pajėgumo padidėjimas laisvojoje rinkoje nepakistų ir tuo atveju, jei Propapier raukšlėtojo kartono žaliavos produkcijos laisvojoje rinkoje visai neparduotų, o ją visą sunaudotų vidaus reikmėms. Vokietija patikslina, kad dėl Propapier PM2 pajėgumo, kuris panaudojamas viduje, pasiūla laisvojoje rinkoje nepadidėja, tik sumažėja poreikis, kurį reikia patenkinti. Todėl Vokietija tebesilaiko nuomonės, kad, apskaičiuojant pajėgumo padidėjimą laisvojoje rinkoje, skaitiklyje turi būti atsižvelgiama tik į laisvojoje rinkoje parduodamą kiekį, t. y. [< 2 50 000] t per metus, o vardiklyje – į perkeltą paklausą, t. y. 2 40 000 t per metus, siekiant sumažinti visą laisvosios rinkos apimtį.

(91) Vokietija nurodo, kad išorėje parduodamos [< 2 50 000] t per metus yra realus dydis, kurį pirminiame sprendime ir sprendime pradėti procedūrą pripažino Komisija. Vokietijos teigimu, daroma prielaida, kad nauja Progroup raukšlėtojo kartono gamykla Strykove sunaudos apie [1 00 000–2 00 000] t per metus. Be to, Progroup esą planuoja Rytų Europoje statyti daugiau gamyklų, kuriose vidaus reikmėms būtų sunaudojama papildoma Propapier PM2 pajėgumo dalis.

5.4. RINKOS AUGIMAS IR PERTEKLINIS PAJĖGUMAS

(92) Tyrimo pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktį tikslais turi būti palyginami atitinkamo produkto tikrojo vartojimo bendras metinio augimo koeficientas per pastaruosius penkerius metus ir EEE bendrojo vidaus produkto bendras metinio augimo koeficientas.

(93) Vokietija nesutinka su sprendime pradėti procedūrą Komisijos padaryta išvada, kad atitinkamu 2001–2006 m. laikotarpiu EEE raukšlėtojo kartono žaliavos rinka, skaičiuojant pagal apimtį ir realų BVP augimo koeficientą, didėjo (palyginimui: raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos augimo koeficientas – 2,15 %, BVP – 1,97 %), o, skaičiuojant pagal vertę, mažėjo (palyginimui: raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos nominalusis augimo koeficientas – 0,02 %, EEE BVP – 3,98 %).

(94) Vokietija nurodo, kad tik rinkos augimas skaičiuojant pagal apimtį atspindi tikrąjį poreikio didėjimą šioje rinkoje. Vokietija daro prielaidą, kad papildomas pajėgumas rinkoje, kurioje paklausa didėja greičiau negu BVP, gali būti greitai panaudojamas ir todėl turi menką poveikį konkurencijai.

(95) Vokietija taip pat aiškina, kad Komisijos teiginiais sprendimo pradėti procedūrą 106 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, kad BVP auga greičiau negu bendra raukšlėtojo kartono žaliavos rinka, sukuriamas iškreiptas vaizdas, nes rinkos augimas pagal vertę lyginamas su BVP augimu pagal aktualias kainas, t. y. duomenis neatsižvelgus į infliaciją. Vokietija mano, kad vertės duomenys atspindi veiksnius, kurie svarbūs nustatant kainą, tačiau neturi nieko bendro su faktine paklausa (pavyzdžiui, padidėjus gamybos sąnaudoms, padidėtų augimas, nors faktinė paklausa liktų tokia pat). Vokietijos teigimu, iš Regioninės pagalbos gairių 62 išnašos, kurioje sakoma, kad tikrąjį vartojimą reikia apskaičiuoti remiantis „gamyba“, galima spręsti, kad skaičiavimai tyrimo pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktį tikslais turi būti daromi remiantis pagamintu kiekiu kaip investicinio projekto rezultatu (pagal apimtį).

(96) Vokietija nurodo 2007 m. Deutsche Bank tyrimą, kuriame planuojamo Propapier PM2 įrenginio pajėgumo klausimu aiškinama, kad naujas pajėgumas nėra grėsmė, o būtinybė patenkinti paklausą (23). Vokietija mano, kad toks aiškus 2007 m. sektoriaus ekspertų išsakytas teiginys pakankamai paneigia susirūpinimą dėl struktūrinio perteklinio pajėgumo.

(97) Atsakydama į Smurfit Kappa teiginius, Vokietija nurodo, kad iš esmės pajėgumas raukšlėtojo kartono žaliavos sektoriuje buvo sumažintas siekiant ne atkurti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą rinkoje, o nutraukti senų ir neveiksmingų įrenginių eksploataciją. To priežastys, be kitų, buvo šios: 1) didėjanti tendencija, kad klientams daugiau reikia lengvesnės raukšlėtojo kartono žaliavos, kurios negalima gaminti senesniais įrenginiais; 2) maža masto ekonomija dėl senesnių įrenginių mažesnio gamybos pajėgumo; 3) didėjanti raukšlėtojo kartono gamybos įrenginių standartizacija nustatant 2,5/2,8 m darbinį plotį, todėl, naudojant nestandartizuotus įrenginius ir tiekiant platesnę raukšlėtojo kartono žaliavą, susidaro reikšmingas kiekis popieriaus atliekų (24). Be to, Vokietijos tvirtinimu, nors Smurfit Kappa uždarė kelias gamyklas, tačiau lygiagrečiai investavo į naują pajėgumą EEE. Šiuo klausimu Vokietija nurodo Deutsche Bank tyrimą, kuriame Smurfit Kappa konsolidacija (2005 m. susijungus su Jefferson Smurfit Group) laikoma bandymu pagerinti savo turto kokybę (25). Vokietija priduria, kad Smurfit Kappa per aštuonerius iš dešimties metų prieš 2007 m. ir per visą laikotarpį po to savo pajėgumą raukšlėtojo kartono žaliavos sektoriuje EEE netgi padidino (grynąja verte), o ne sumažino (26).

(98) Iš Deutsche Bank tyrimo taip pat matyti, kad 2007 m. Europoje planuoti trys pajėgumo padidinimai (Progroup, Mondi ir SAICA) buvo reikalingi tam, kad būtų patenkinta 2009–2012 m. laikotarpiu tikėtina paklausa, ir kad, nepaisant šio pajėgumo didinimo, pajėgumo išnaudojimas tebebus didelis. Vokietija pažymi, kad Deutsche Bank tyrime ir Pöyry surinktuose duomenyse nurodyta, kad 2006–2008 m. bus išnaudojama daugiau kaip 90 % pajėgumo. Tyrime taip pat nurodyta, kad BVP augimas yra pagrindinis paklausos raukšlėtojo kartono ir jo žaliavos sektoriuje veiksnys ir kad BVP augimo koeficientas, kuris apytikriais skaičiavimais 2007 m. turėjo būti 2,2 %, 2008 m. – 2 %, pagrindžia tyrime daromą prielaidą, kad 2006–2009 m. paklausos bendras metinio augimo koeficientas (27) bus 2,9 %. Remiantis 2007 m. Pöyry duomenimis dėl tikėtinos apimties, 2005–2015 m. Vakarų Europoje raukšlėtojo kartono žaliavos sektoriuje tikėtinas 1,5 % metinis augimas, o 2005–2010 m. Rytų Europoje – 6,2 % metinis augimas, kuris 2010–2015 m. sumažės iki 3,8 %. Vokietijos nuomone, mažėjančių kainų laikotarpiai, ilgi pajėgumo atkūrimo laikotarpiai ir nepastovi paklausa yra būdinga šiam cikliškam sektoriui ir šių reiškinių negalima laikyti struktūrinio perteklinio pajėgumo veiksniais.

(99) Baigdama Vokietija pažymi, kad visi priimant panaikintą sprendimą turėti įrodymai rodė, jog priimant sprendimą dėl investicijos ir po 2007 m. raukšlėtojo kartono žaliavos rinka vystysis teigiamai, ir nebuvo jokių šios rinkos disbalanso požymių.

5.5. SKATINAMASIS POVEIKIS

(100) Vokietija mano, kad nereikia išsamiai tirti, ar pagalba turi skatinamąjį poveikį, nes, remiantis jos duomenimis, Regioninės pagalbos gairių 68 punkte nustatytos rinkos dalies ir pajėgumo ribos neviršijamos. Vokietija nurodo, kad, priimant panaikintą sprendimą, šis skatinamasis poveikis buvo tirtas tik remiantis oficialiais kriterijais ir šie oficialūs kriterijai buvo tenkinami. Esą tuo metu nereikėjo pateikti išsamaus verslo plano, siekiant įrodyti, kad pagalba iš tikrųjų buvo reikalinga priimti sprendimą investuoti remiamoje vietovėje, todėl Progroup tuo metu tokio išsamaus plano nerengė. Tačiau Vokietija nurodo, kad Progroup valdybos pirmininkas ir savininkas patvirtino, jog Progroup suteikta pagalba buvo labai svarbus veiksnys investicinio projekto Propapier PM2 vieta pasirenkant Eizenhiutenštatą ir kad priešingu atveju investicijos vieta būtų pasirinkta […]. Todėl esą Progroup pasamdė įmonę Roland Berger Strategy Consultants, kad ji palygintų […] ir Eizenhiutenštato kaip investicijos vietų ekonominius veiksnius.

(101) 2013 m. Roland Berger ataskaitoje nurodyta, kad investicija siekta pagerinti Progroup […]. Dėl […] […] laikyta geresne vieta. Kiti […] vietos pranašumai buvę palankesnis […], palankesnė […] ir mažesni […] ir […] (28). Ataskaitoje teigiama, kad dėl sprendimo pasirinkti Eizenhiutenštatą, palyginti su […], metinės sąnaudos padidėjo […] mln. EUR iki […] mln. EUR. Diskontuotos papildomos sąnaudos esą siekė […]–[…] mln. EUR. Dalis šių papildomų sąnaudų kompensuotos pagalbos lėšomis ir tikėtinu […]. Be to, Eizenhiutenštate yra galimybių tolesnei plėtrai (maža žemės kaina, užtikrintas šviežio vandens tiekimas, garo iš planuojamos jėgainės tiekimas).

(102) Vokietija nuodo, kad, jei bendra […] strategija bus sėkminga, investicinės pagalbos kaip tik užteks papildomoms sąnaudoms, kurias įmonė patirs gamybos vietą pasirinkusi nepalankiame Brandenburgo šiaurės rytų regione, padengti. Vokietijos teigimu, būtent į tai atsižvelgusi Progroup nusprendė investuoti Eizenhiutenštate, taigi jai suteikta pagalba buvo reikiama paskata Propapier PM2 vieta pasirinkti Eizenhiutenštatą, o ne […].

5.6. NAUDA REGIONINEI PLĖTRAI

(103) Vokietija aiškina, kad investicinis projektas Propapier PM2 dera su Brandenburgo žemės popieriaus sektoriaus, kaip vienos iš sektorinių kompetencijos sričių, rėmimo strategija. 2004–2009 m. Brandenburgo žemės 4-osios kadencijos koalicijos sutartimi buvo nustatytos vadinamosios sektorinės kompetencijos sritys (Branchenkompetenzfelder), o popieriaus sektorius yra viena iš jų (29).

(104) Vokietija aiškina, kad Brandenburgo žemės ekonomikos ministerijos užsakymu 2007 m. Pöyry parengtame dokumente (30) teigiama, kad tuo metu, kai buvo priimtas panaikintas sprendimas, apskritai buvo tikėtinas teigiamas popieriaus sektoriaus, kaip vienos iš kompetencijos sričių, vystymasis. Nors esą nebuvo žinoma apie jokius konkrečius naujus investicijų popieriaus sektoriuje planus (be Propapier PM2), tačiau įsitvirtinusios įmonės turėjo galimybių didinti pajėgumą, įvairinti ar papildyti savo produktų pasiūlą.

(105) Vokietija pabrėžia, kad investicija buvo daroma labai nepalankiame regione: BVP vienam gyventojui 2004 m. siekė 76,3 % ES (27 valstybių narių) vidurkio, o nedarbo lygis 2005 m. – 19,8 %, tai sudarė 220 % ES (27 valstybių narių) vidurkio ir 178 % Vokietijos vidurkio. Eizenhiutenštatas yra Frankfurto prie Oderio ir Eizenhiutenštato regioninio augimo centro (Regionaler Wachstumskern Frankfurt (Oder)/Eisenhüttenstadt) dalis, jame 2006 m., palyginti su 1998 m., privalomu socialiniu draudimu draudžiamų darbuotojų skaičius sumažėjo 15 % (7 573 darbuotojais).

(106) Vokietija nurodo, kad iš Propapier projekto tikėtasi reikšmingo indėlio įvairinant ekonominę regiono monostruktūrą, kuri yra labai priklausoma nuo plieno pramonės (įmonė Arcelor), o ši nėra stabili dėl siekių ją racionalizuoti. Vokietija nurodo, kad nuo 2003 m. Eizenhiutenštato plieno pramonėje buvo prarasti šimtai darbo vietų.

(107) Vokietija taip pat nurodo galimą investicinio projekto Propapier PM2 naudą, susijusią su vertės grandinės plėtimu (pvz., investicijos į raukšlėtojo kartono gamyklas ir pakavimo pramonę).

(108) Vokietija mano, kad 150 kokybiškų tiesioginių darbo vietų (iš jų 82 % 2012 m. buvo sukurtos regione) ir apie 450 netiesioginių darbo vietų sukūrimas labai prisideda prie nepalankioje padėtyje esančio Brandenburgo regiono plėtros. Vokietija taip pat nurodo plačią vietos darbuotojų mokymo veiklą (31) ir bendradarbiavimą su Brandenburgo Kotbuso technikos universitetu. Vystant šią mokymo veiklą apskritai keliamas darbuotojų kvalifikacijos lygis regione, kuriame trūksta techninės kvalifikacijos darbuotojų, ir galbūt tai padės pritraukti daugiau investuotojų. Vokietija priduria, kad specialistų poreikis skatina regiono švietimo įstaigas kurti konkrečias mokymo programas.

(109) Vokietija pabrėžia, kad Propapier PM2 įrenginys yra ypač naujoviškas, jis pirmasis toks įrenginys pasaulyje, kuriuo galima gaminti ypač lengvą raukšlėtojo kartono žaliavą, taigi Eizenhiutenštato regionas sektoriuje tapo žinomas kaip turintis praktinės patirties.

(110) Vokietija nesutinka su Smurfit Kappa teiginiais ir aiškina, kad Progroup savo darbuotojų dėl popieriaus gamyklos Propapier PM2 statybos nesumažino. Vokietija taip pat užtikrina, kad žaliavos gamybos įrenginys buvo sumontuotas Eizenhiutenštate ir tik kelios jo dalys pagamintos ne Vokietijoje.

(111) Vokietija taip pat nurodo, kad, siekiant tvarios regiono plėtros, svarbi ilga investicijos trukmė. Vokietijos tvirtinimu, Progroup įsipareigojimas nuo pirmųjų planų buvo kuriamas kaip ilgalaikis projektas pagal vertikaliai integruotą sistemą ir įgyvendinant Rytų Europos strategiją, taigi Propapier PM2 investicija užtikrins ilgalaikį teigiamą poveikį.

(112) Vokietija priduria, kad Propapier PM2 investicija taip pat padeda didinti pragyvenimo lygį regione: Propapier Brandenburge įprastai moka didesnius atlyginimus negu regiono vidutinis bendrasis darbo užmokestis, kuris 2008 m. siekė 22 932 EUR. Tai padeda didinti BVP vienam gyventojui ir prisideda prie teigiamos regiono plėtros. Vokietija taip pažymi, kad dėl tikėtinos Propapier investicijos apyvartos ir darbo vietų kūrimo padidės pajamos iš mokesčių, dėl to galės būti daromos kitos viešosios investicijos, o jos vėlgi prisidės prie socialinės ir ekonominės regiono plėtros.

5.7. NEIGIAMAS POVEIKIS

(113) Vokietija pabrėžia, kad dėl pagalbos sektoriuje pajėgumo pertekliaus neatsirado. Vokietijos tvirtinimu, po to, kai buvo priimtas panaikintas sprendimas, Komisija patvirtino keletą kitų valstybės pagalbos priemonių popieriaus sektoriuje (32) ir tais atvejais ji turėjo atsižvelgti į Propapier investicija sukurtą pajėgumą, siekdama įvertinti pajėgumo padidėjimą atitinkamoje rinkoje. Vokietija nurodo, kad Komisija šių priemonių nebūtų patvirtinusi, jei sektoriuje būtų buvęs didelis pajėgumo perteklius.

(114) Vokietija tvirtina, kad ir nesuteikus valstybės pagalbos naujoji gamykla vis tiek būtų buvusi statoma, tačiau kitoje vietoje. Vokietija daro prielaidą, kad, kadangi atitinkamoje rinkoje (EEE) su raukšlėtojo kartono žaliava susijęs pajėgumas nesikeičia, pagalba negali daryti neigiamo poveikio konkurencijai. Todėl esą pagalbos negalima laikyti darbo vietų mažinimo konkurentų gamyklose priežastimi, kaip tvirtina Smurfit Kappa, o, priešingai, ji laikytina naujų darbo vietų sukūrimo Brandenburge priežastimi.

(115) Vokietija priduria, kad Europos raukšlėtojo kartono žaliavos rinkai būdinga tai, kad vieno dominuojančio dalyvio (Smurfit Kappa) atžvilgiu konkuruoja daugybė mažesnių tiekėjų, tarp jų Progroup. Vokietijos teigimu, Smurfit Kappa yra kitus gerokai lenkianti didžiausia rinkos dalyvė, vykdanti agresyvią įmonės politiką, kurios išraiška – aktyvios pastangos plėstis perimant daugybę konkurentų. Progroup, priešingai, esanti maža rinkos dalyvė, nukreipta į organinį augimą, o ne į konkurentų perėmimą. Todėl, Vokietijos nuomone, dėl to, kad Propapier PM2 gamyklos produktai tiesiogiai konkuruoja su Smurfit Kappa pasiūlymais, Propapier PM2 investicija padeda mažinti išskirtinę šios dominuojančios rinkos dalyvės padėtį ir taip apskritai padidinti konkurenciją raukšlėtojo kartono rinkoje.

6. PRIEMONĖS VERTINIMAS PAGALBOS TEISĖS POŽIŪRIU

6.1. VALSTYBĖS PAGALBOS BUVIMAS PAGAL SESV 107 STRAIPSNIO 1 DALĮ

(116) Finansinę paramą pagal nagrinėjamą priemonę Vokietija suteikė kaip investicinę išmoką ir finansavo iš valstybinių išteklių. Todėl ją galima laikyti valstybės suteikta ir iš valstybinių išteklių finansuota parama pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

(117) Kadangi pagalba buvo naudinga tik vienai įmonei, t. y. Propapier, ji yra atrankinė priemonė.

(118) Gavusi finansinę paramą, Propapier nepatyrė išlaidų, kurias įprastai būtų turėjusi padengti pati, taigi įgijo ekonominį pranašumą konkurentų atžvilgiu.

(119) Vokietijos suteikta finansinė parama susijusi su investicija, kuria buvo siekiama sudaryti sąlygas gaminti įvairių rūšių raukšlėtojo kartono žaliavą. Kadangi tarp valstybių narių vyksta prekyba šiais produktais, parama gali daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai ir iškreipti konkurenciją.

(120) Taigi Komisija šiame pirminiame vertinime daro išvadą, kad priemonė yra bendrovei Propapier suteikta valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

6.2. PAGALBOS PRIEMONĖS TEISĖTUMAS

(121) Pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį valstybės narės turi pranešti apie visas pagalbos priemones prieš pradėdamos jas vykdyti, išskyrus atvejus, kai joms taikoma bendroji išimtis. Nors pagalba suteikta pagal išimtinę schemą XR 6/2007 (žr. 35 ir 36 konstatuojamąsias dalis), ji nepatenka į susijusio Bendrojo bendrosios išimties reglamento (šiuo atveju Reglamento (EB) Nr. 1628/2006 (33)) taikymo sritį, nes viršijo taikytiną atskiro pranešimo ribą (šiuo atveju 22,5 mln. EUR).

(122) 2007 m. pranešdama apie pagalbos priemonę Vokietija įvykdė individualaus pranešimo reikalavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1628/2006 7 straipsnio e punktą. Atsižvelgiant į tai, kad pirminis Komisijos sprendimas buvo paskelbtas negaliojančiu ir kad pagalba buvo išmokėta prieš Bendrajam Teismui priimant sprendimą dėl Smurfit Kappa pareikšto ieškinio dėl panaikinimo, pagalbą reikia laikyti neteisėta.

(123) Kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1628/2006 7 straipsnio e punktą pagalba viršija taikytiną atskiro pranešimo ribą, Komisija priemonę tirs pagal Regioninės pagalbos gaires.

6.3. VERTINIMUI SVARBUS TERMINAS IR TAIKYTINA PROCEDŪRA

(124) Kaip Komisija paaiškino sprendimo pradėti procedūrą 47–50 konstatuojamosiose dalyse, siekdama įvykdyti Bendrojo Teismo sprendimą byloje T-304/08, savo pakartotinį pirminį pagalbos priemonės vertinimą ji turi atlikti iš esmės remdamasi aplinkybėmis, buvusiomis priimant panaikintą sprendimą. Kadangi Komisijos užduotis yra priimti naują sprendimą, kuris neturėtų pagrindimo trūkumų, kuriuos nustatė Bendrasis Teismas pirmiau nurodytame sprendime, Komisija gali atsižvelgti tik į faktus, ataskaitas ir kitus duomenis, kurie jai būtų buvę prieinami prieš priimant pirminį sprendimą dėl pagalbos priemonės suderinamumo (34).

(125) Šioje byloje dėl pagalbos, 2008 m. balandžio 2 d. priėmus panaikintą sprendimą, investicinio projekto apimtis buvo sumažinta, dėl to sumažėjo ir reikalavimus atitinkančios sąnaudos; suteikta pagalba taip pat atitinkamai sumažinta. Nors Komisija priims sprendimą dėl tokios pagalbos priemonės, kokia ji iš tikrųjų buvo įgyvendinta, ir sprendime atsižvelgs į faktą, kad ir reikalavimus atitinkančios sąnaudos, ir Vokietijos Propapier suteikta pagalba buvo mažesnės, negu iš pradžių skaičiuota, tačiau savo vertinimą vis tiek grįs ta informacija, kurią būtų turėjusi priimdama panaikintą sprendimą, ir taikys tas Sąjungos pagalbos taisykles, kurios būtų buvusios taikomos tuo metu. Kai regioninė pagalba suteikiama dideliems investiciniams projektams, Komisija įprastai sprendimą turi priimti remdamasi prognozėmis ir apytikriais rinkos duomenimis, dar prieš įgyvendinant investiciją. Patvirtintas pagalbos intensyvumas vėliau nėra koreguojamas, net jei po kelerių metų paaiškėja, kad rinka vystėsi kitaip, negu manyta Komisijai priimant sprendimą.

(126) Naujo sprendimo priėmimo procedūrą galima pradėti tiksliai toje vietoje, kurioje atsirado neteisėtumo aspektas (35). Susiedamas su valstybės pagalbos teikimo drausmės klausimu, Bendrasis Teismas konstatavo, kad, jei Komisijos tyrimas, susijęs su ankstesniu sprendimu, buvo neišsamus ir dėl to tas sprendimas buvo panaikintas, jo pakeitimo kitu procedūrą galima pradėti būtent šioje vietoje, dėl kurios sprendimas panaikintas, dar kartą atliekant jau atliktą vertinimą (36).

6.4. SUDERINAMUMAS SU BENDROSIOMIS REGIONINĖS PAGALBOS GAIRIŲ NUOSTATOMIS

(127) 2008 m. priimant panaikintą sprendimą, Brandenburgo šiaurės rytų regione galėjo būti teikiama regioninė pagalba pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies a punktą.

(128) Pagalba, apie kurią pranešta, turėjo būti teikiama pradinei investicijai, kaip apibrėžta Regioninės pagalbos gairių 4.1 skirsnyje, o reikalavimus atitinkančios sąnaudos apima išlaidas pastatams ir gamybos įrenginiams, kaip apibrėžta Regioninės pagalbos gairių 4.2 skirsnyje (žr. 30 konstatuojamąją dalį). Vokietija patvirtino, kad nematerialusis turtas atitiks Regioninės pagalbos gairių 56 punkte nurodytas sąlygas (žr. 31 konstatuojamąją dalį).

(129) Reikalavimus atitinkančių sąnaudų dalis, kurią padengs pagalbos gavėja ne iš pagalbos lėšų, viršija 25 % ribą, nustatytą Regioninės pagalbos gairių 4.1 skirsnyje (žr. 34 konstatuojamąją dalį).

(130) Oficialių nuostatų dėl skatinamojo poveikio pagal Regioninės pagalbos gairių 38 punktą laikomasi: 2007 m. gegužės 15 d. pagalbos gavėja pateikė paraišką skirti iš pradžių numatytą tiesioginę išmoką, 2007 m. gegužės 24 d., prieš pradedant įgyvendinti projekto priemones (2007 m. gruodžio mėn.), Vokietija raštu patvirtino, kad projektas atitinka taikytina schema nustatytas paramos teikimo sąlygas, atsižvelgiant į tai, koks bus išsamaus patikrinimo rezultatas.

(131) Galiausiai visa pagalba suteikta kaip investicinė išmoka, kuri išmokama automatiškai, jei tenkinami taikytinu teisiniu pagrindu nustatyti objektyvūs kriterijai (išimtinė pagalbos schema XR 6/2007). Šiai investicinei išmokai gauti nereikia prieš tai teikti prašymą skirti pagalbą ir nereikalingas rašytinis patvirtinimas, kad projektas iš esmės atitinka paramos kriterijus. Remiantis Regioninės pagalbos gairių 41 išnaša, tais atvejais, kai yra patvirtintos mokesčių pagalbos schemos, pagal kurias automatiškai atleidžiama nuo mokesčių arba jie sumažinami reikalavimus atitinkančioms išlaidoms be galimybės valdžios institucijoms veikti savo nuožiūra, valstybės narės, prieš pradėdamos įgyvendinti projekto priemones, neturi raštu patvirtinti, kad, remiantis išsamiu patikrinimu, projektas iš esmės atitinka schemoje nustatytus reikalavimus.

(132) Vokietija patvirtino, kad investicija remiamoje vietovėje turės būti išlaikyta bent penkerius metus pasibaigus projektui (Regioninės pagalbos gairių 4.1 skirsnis).

(133) Vokietija taip pat patvirtino, kad turėjo būti laikomasi pagalbos kaupimo taisyklių (Regioninės pagalbos gairių 4.4 skirsnis).

(134) Todėl Komisija, atsižvelgdama į prieš priimant panaikintą sprendimą turėtą informaciją, mano, kad pagalbos priemonė atitinka Regioninės pagalbos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus.

6.5. SUDERINAMUMAS SU REGIONINĖS PAGALBOS GAIRIŲ NUOSTATOMIS DĖL DIDELIŲ INVESTICINIŲ PROJEKTŲ

(135) Kadangi regioninė pagalba suteikta dideliam investiciniam projektui, Komisija taip pat turi įvertinti, kaip laikomasi specialių regioninės pagalbos teikimo dideliems investiciniams projektams sąlygų pagal Regioninės pagalbos gairių 4.3 skirsnį.

6.5.1. PAGALBOS INTENSYVUMAS (REGIONINĖS PAGALBOS GAIRIŲ 67 PUNKTAS)

(136) Kadangi reikalavimus atitinkančios išlaidos, apie kurias pranešta, yra 58 6 7 22 900 EUR (diskontuota vertė), o Brandenburgo šiaurės rytų regione regioninei pagalbai taikoma 30 % BSE standartinė aukščiausia riba, leistinasis didžiausias pagalbos intensyvumas pagal Regioninės pagalbos gairių 67 punktą yra 12,30 % BSE.

(137) Priėmus panaikintą sprendimą, Vokietija Komisijai pranešė, kad, iš remiamo projekto išbraukus jėgainę, reikalavimus atitinkančios sąnaudos buvo atitinkamai sumažintos. Jei Regioninės pagalbos gairių 67 punkto nuostatos dėl sumažinimo būtų buvusios taikomos mažesnėms reikalavimus atitinkančios sąnaudoms, pagalbos intensyvumas būtų didesnis. Tačiau pagalbos gavėja pradėjo įgyvendinti projekto priemones remdamasi tokiu scenarijumi, kai Komisijai pranešta apie 12,30 % BSE pagalbos intensyvumą, kurį Komisija vėliau patvirtino. Todėl galima daryti išvadą, kad iš pradžių patvirtintas pagalbos intensyvumas, kaip paskata sprendimui dėl investicijos priimti, buvo pakankamas ir didesnis pagalbos intensyvumas nebūtų turėjęs didesnio skatinamojo poveikio (37).

(138) Propapier mažesnės apimties investiciniam projektui remti buvo išmokėti 5 0 5 59 153 EUR (nominalioji suma) arba 4 4 1 72 973 EUR (dabartinė vertė). Tai atitinka 12,51 % BSE pagalbos intensyvumą, taigi 12,30 % leistinasis didžiausias pagalbos intensyvumas viršytas. Tačiau Vokietija patvirtino, kad Propapier grąžino leistiną pagalbą viršijusią sumą, įskaitant palūkanas – iš viso 1 0 99 539 EUR. Taigi pagalbos gavėjai likusi suma neviršija 4 3 4 15 903 EUR sumos, kuri atitinka 12,30 % BSE pagalbos intensyvumą, skaičiuojant nuo sumažintų reikalavimus atitinkančių investicinio projekto sąnaudų. Tuo remiantis galima daryti išvadą, kad suteiktos pagalbos suma suderinama su Regioninės pagalbos gairių 67 punkto nuostatomis.

(139) Sprendime pradėti procedūrą byloje dėl pagalbos Nr. SA.36147 (C 30/10) (38) Komisija suabejojo, ar investicija į Propapier popieriaus gamyklą ir kelios kitos pramoninėje zonoje, kurioje planuota statyti Propapier popieriaus gamyklą, valstybės vykdytos infrastruktūros priemonės nesudaro vienos investicijos, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 60 punkte. Todėl Komisija savo sprendime pradėti procedūrą byloje dėl regioninės investicinės pagalbos Nr. SA.23827 (2013/C) – Vokietija – didelis investicinis projektas – Propapier PM 2 GmbH nurodė, kad, jei pabaigusi oficialią tyrimo procedūrą byloje dėl pagalbos Nr. SA.36147 (C 30/10) – Vokietija – tariama infrastruktūros pagalba Propapier PM2, Komisija padarytų išvadą, kad kitos remtos Propapier investicijos kartu su investicija į popieriaus gamyklą sudaro vieną investiciją arba kad Propapier yra gavusi kitą pagalbą kaip infrastruktūros priemones, turės būti tiriama, ar visas paramos paketas yra suderinamas su Regioninės pagalbos gairių 67 punktu.

(140) Kai Komisija priims galutinį sprendimą byloje dėl pagalbos Nr. SA.36147 (C 30/10) (39), vertindama infrastruktūros pagalbos priemonių suderinamumą, ji atsižvelgs į Propapier suteiktą regioninę pagalbą.

6.5.2. TYRIMŲ PAGAL REGIONINĖS PAGALBOS GAIRIŲ 68 PUNKTO A IR B PAPUNKČIUS ATLIKIMAS

(141) Kadangi bendra pagalbos iš visų šaltinių suma yra didesnė negu taikytina atskiro pranešimo riba, Komisija turi atlikti tyrimus pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a ir b papunkčius.

(142) Pagalbą dideliems investiciniams projektams, kurie patenka į Regioninės pagalbos gairių 68 punktą, kai — pagalbos gavėjo pardavimai sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo produkto prieš įgyvendinant investiciją arba ją įgyvendinus arba — investicinio projekto sukurti pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, skaičiuojant pagal atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, nebent jo tikrojo vartojimo bendras metinio augimo koeficientas per pastaruosius penkerius metus yra didesnis negu Europos ekonominės erdvės bendrojo vidaus produkto bendras metinio augimo koeficientas, Komisija gali patvirtinti tik pagal SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą išsamiai patikrinusi, ar pagalba yra reikalinga investicijų skatinimui ir ar pagalbos nauda yra didesnė nei konkurencijos iškraipymas.

(143) Kad galėtų atlikti atitinkamus tyrimus pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a ir b papunkčius, Komisija pirmiausia turi apibrėžti atitinkamą produkto ir atitinkamą geografinę rinkas.

6.5.2.1. Atitinkami produktai

(144) Nors galbūt Progroup buvo numačiusi Propapier PM2 įrenginiu gaminti išoriniam kartono sluoksniui skirtą perdirbtą popierių, kurio gramatūra – 70/110 g/m2, ir raukšlėtąjį popierių, kurio gramatūra – 70/130 g/m2 (kaip tvirtina Smurfit Kappa), Komisija mano, kad rinkos ribos turi būti nustatomos remiantis tikruoju galimu įrenginio gamybos pajėgumu. Todėl Komisija patvirtina, kad, kaip yra nurodžiusi Vokietija ir apibūdinta 25 konstatuojamojoje dalyje, investicinis projektas tiesiogiai susijęs su dviejų rūšių raukšlėtojo kartono žaliava – išoriniam kartono sluoksniui skirtu perdirbtu popieriumi, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš perdirbtų plaušų pagamintu raukšlėtuoju popieriumi.

(145) Kadangi apytiksliais skaičiavimais 75 % įrenginiu pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos turėtų būti sunaudojama Progroup viduje tolesnių gamybos etapų produktui gaminti, Komisija mano, kad tolesnių gamybos etapų produktas, t. y. raukšlėtasis kartonas, taip pat yra investicinio projekto atitinkamas produktas, kaip nustatyta Regioninės pagalbos gairių 69 punkte.

6.5.2.2. Atitinkama produkto rinka

(146) Regioninės pagalbos gairių 69 punkte nustatyta, kad atitinkama produkto rinka apima atitinkamą produktą ir jo pakaitalus, kuriuos tokiais laiko arba pirkėjas (dėl produktui būdingų požymių, kainų ir numatyto naudojimo būdo), arba gamintojas (dėl gamybos įrangos lankstumo).

Atitinkama produkto – raukšlėtojo kartono žaliavos – rinka

(147) Vokietija nurodė, kad abiejų rūšių raukšlėtojo kartono žaliava, kurią ketinta gaminti remiamoje gamykloje, patenka į tą pačią bendrą raukšlėtojo kartono žaliavos rinką, kuri, be šių dviejų rūšių, t. y. išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš perdirbtų plaušų pagaminto raukšlėtojo popieriaus, apima išoriniam kartono sluoksniui skirtą tvirtąjį popierių ir raukšlėtąjį popierių, pagamintus iš pirminių plaušų, neatsižvelgiant į jų gramatūrą. Vokietija šią nuomonę grindė šių produktų pakeičiamumu.

(148) Komisija taip pat mano, kad iš perdirbtų plaušų pagamintas raukšlėtasis popierius ir iš pirminių plaušų pagamintas raukšlėtasis popierius tiekėjų požiūriu tarpusavyje yra pakeičiami. Raukšlėtajam kartonui iš perdirbtų plaušų gaminti skirtu įrenginiu galima gaminti ir raukšlėtąjį kartoną iš pirminių plaušų, tam tik reikia, ruošiant žaliavą, įrenginį pertvarkyti (reikalinga vienkartinė […] mln. EUR investicija, o tai sudaro mažiau kaip […] % visų investicinių sąnaudų). Be to, iš pirminių plaušų pagamintas raukšlėtasis popierius praktiškai būna gaminamas iš pirminių ir perdirbtų plaušų mišinio, kuriame perdirbti plaušai sudaro 40–50 %.

(149) Iš pirminių plaušų pagamintas raukšlėtasis popierius yra apie 15 % brangesnis negu vien iš perdirbtų plaušų pagamintas raukšlėtasis popierius. Raukšlėtojo popieriaus pirkėjų požiūriu abiejų produktų savybės ir paskirtis iš esmės tokios pat. Pirkėjai gali didesnės gramatūros (pvz., 140 g/m2) iš perdirbtų plaušų pagamintą raukšlėtąjį popierių pakeisti mažesnės gramatūros (pvz., 127 g/m2) iš pirminių plaušų pagamintu raukšlėtuoju popieriumi. Dėl to, kad vietoje iš perdirbtų plaušų pagaminto raukšlėtojo popieriaus galima naudoti mažesnės gramatūros iš pirminių plaušų pagamintą raukšlėtąjį popierių, kainų skirtumas tampa nebesvarbus. Todėl, Komisijos nuomone, ir pirkėjų požiūriu abu produktai yra tarpusavyje pakeičiami.

(150) Tą patį galima pasakyti apie išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, pagaminto iš perdirbtų plaušų, ir išoriniam kartono sluoksniui skirto tvirtojo popieriaus, pagaminto iš pirminių plaušų, pakeičiamumą: abiejų šių produktų paskirtis ta pati, o didesnė išoriniam kartono sluoksniui skirto tvirtojo popieriaus kaina kompensuojama tuo, kad didesnės gramatūros išoriniam kartono sluoksniui skirtą perdirbtą popierių galima pakeisti mažesnės gramatūros išoriniam kartono sluoksniui skirtu tvirtuoju popieriumi.

(151) Raukšlėtasis popierius (tiek iš pirminių, tiek iš perdirbtų plaušų), išoriniam kartono sluoksniui skirtas perdirbtas popierius ir išoriniam kartono sluoksniui skirtas tvirtasis popierius tiekėjų požiūriu yra visiškai tarpusavyje pakeičiami, nes kiekvienu moderniu kartono žaliavos gamybos įrenginiu, taip pat tuo, kurį turi pagalbos gavėja, galima gaminti visus šiuos produktus.

(152) Skirtingos gramatūros (t. y. mažesnės ir didesnės negu 150 g/m2) raukšlėtojo kartono žaliava taip pat priklauso tai pačiai atitinkamai rinkai, nes pirkėjų požiūriu šie produktai yra tarpusavyje pakeičiami: pirkėjas vietoje vieno didesnės gramatūros raukšlėtojo kartono žaliavos sluoksnio gali dėti kelis pigesnės mažesnės gramatūros raukšlėtojo kartono žaliavos sluoksnius.

(153) Dėl pirmiau išvardytų priežasčių būtų galima daryti išvadą, kad atitinkama produkto – raukšlėtojo kartono žaliavos – rinka yra bendra raukšlėtojo kartono žaliavos rinka. Tačiau ankstesniuose sprendimuose dėl įmonių susijungimo (40) Komisija nepateikdavo atsakymo į klausimą dėl atitinkamos produkto rinkos, visų pirma jos suskaidymo pagal produktus, pagamintus iš pirminių plaušų, ir produktus, pagamintus iš perdirbtų plaušų. Komisija pažymi, kad Vokietija taip pat pateikė kuo siauriau apibrėžtos atitinkamos produkto rinkos (išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus rinkos) duomenis.

(154) Progroup yra vertikaliai integruota popieriaus gamintoja, konkuruojanti bendroje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje, kurioje bet kuris integruotas gamintojas gali nuspręsti dėl geresnių sąlygų tam tikrus produktus ne gaminti pats, o pirkti juos iš Progroup. Iš Vokietijos pateiktų išsamių tyrimų matyti, kad net ir tie vertikaliai integruoti gamintojai, kurie savo raukšlėtojo kartono gamybai reikalingą žaliavos kiekį (tonomis) pasigamina patys, atsižvelgdami į konkretų tam tikrų rūšių raukšlėtojo kartono žaliavos poreikį ir logistikos aspektus, jos vis tiek perka iš konkurentų arba ją jiems parduoda. Dėl vertikaliai integruotų gamintojų dominavimo rinkoje didelės dalys laisvojoje rinkoje (t. y. tik tiekimas tretiesiems asmenims) nebūtinai reiškia įtaką rinkoje. Tuo remdamasi, Vokietija nusprendė, kad atitinkama produkto rinka yra bendra raukšlėtojo kartono žaliavos rinka ir apima tiek raukšlėtojo kartono žaliavos tiekimą viduje, tiek tretiesiems asmenims (t. y. bendra rinka). Tačiau Vokietija pateikė informaciją tik apie laisvąją rinką.

(155) Komisija nemato pagrindo nukrypti nuo savo ankstesnių sprendimų bylose dėl pagalbos (41) ir įmonių susijungimo kontrolės (42) priėmimo praktikos popieriaus sektoriuje, kuriuose Komisija 1) arba atskyrė visų rūšių raukšlėtojo kartono žaliavos ir tik iš makulatūros pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos rinkas, arba paliko rinkos ribas nenustatytas, ir 2) arba atskyrė bendrą rinką ir laisvąją rinką, arba paliko rinkos ribas nenustatytas, arba rinką apibrėžė kaip bendrą raukšlėtojo kartono žaliavos rinką, tačiau apskaičiavo abu scenarijus. Atsižvelgdama į prieš priimant panaikintą sprendimą turėtą informaciją ir į priėmus sprendimą pradėti procedūrą gautas pastabas, kurios buvo susijusios su padėtimi, buvusia prieš priimant panaikintą sprendimą, Komisija nusprendė visų rūšių raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos ir išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, bei iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus rinkos tyrimus pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punktą atlikti ir bendros rinkos, ir laisvosios rinkos lygmenimis.

Atitinkama produkto – raukšlėtojo kartono – rinka

(156) Raukšlėtasis kartonas gaminamas ne remiamoje gamykloje, o yra tolesnių gamybos etapų produktas, su kuriuo susijęs investicinis projektas.

(157) Vokietija nurodė, kad tiekėjų požiūriu raukšlėtasis kartonas sudaro atskirą rinką, nes raukšlėtojo kartono gamybos įrenginių net didelėmis sąnaudomis neįmanoma perkonstruoti kitiems gaminiams gaminti.

(158) Pirkėjų požiūriu raukšlėtąjį kartoną labiausiai galima lyginti su kartoninėmis pakuotėmis, nors iš raukšlėtojo kartono pagamintos pakuotės yra lengvesnės, stabilesnės ir pigesnės. Taigi raukšlėtojo kartono pirkėjai – pakuočių gamintojai – daugumos pakuočių atveju negali raukšlėtojo kartono pakeisti kitais produktais.

(159) Kadangi šiuo klausimu pastabų pateikta nebuvo, Komisija nenukrypsta nuo savo ligšiolinės sprendimų pirmiau nurodytose įmonių susijungimo kontrolės bylose priėmimo praktikos ir patvirtina savo nuomonę, kurią buvo išsakiusi panaikintame sprendime ir sprendime pradėti procedūrą: raukšlėtasis kartonas turi atskirą atitinkamą produkto rinką.

6.5.2.3. Atitinkama geografinė rinka

(160) Dėl tyrimo, kurį reikia atlikti pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a ir b papunkčius, Regioninės pagalbos gairių 70 punkte sakoma: „Taikant a ir b papunkčius, pardavimai ir tikrasis suvartojimas bus nustatomi pagal atitinkamą Prodcom klasifikacijos lygį, paprastai EEE, arba, jei tokios informacijos nėra arba ji nėra svarbi, remiantis bet kuria kita bendrai priimta rinkos segmentacija, apie kurią statistiniai duomenys lengvai prieinami.“

Atitinkama geografinė raukšlėtojo kartono žaliavos rinka

(161) Vokietija mano, kad atitinkama geografinė raukšlėtojo kartono žaliavos rinka apima bent EEE arba netgi viršija jos ribas (apima kaimyninius EEE regionus). Tačiau Komisija nemato pagrindo nukrypti nuo savo ankstesnių sprendimų bylose dėl pagalbos ir įmonių susijungimo kontrolės priėmimo praktikos, kai atitinkama geografine raukšlėtojo kartono žaliavos rinka laikė EEE, todėl rinkos tyrimą pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punktą atliks remdamasi bendrai priimta atitinkamos geografinės raukšlėtojo kartono žaliavos ir iš makulatūros pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos segmentacija, apie kurią duomenis ji jau turi – šiuo atveju tai yra EEE.

Atitinkama geografinė raukšlėtojo kartono rinka

(162) Raukšlėtasis kartonas gaminamas kitose Progroup gamyklose iš Eizenhiutenštate esančioje gamykloje pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos. Tuo metu, kai buvo pranešta apie pagalbą, planuota, kad Propapier raukšlėtojo kartono žaliavą tieks savo gamykloms Vokietijoje, Prancūzijoje ir Čekijoje, o vėliau, kai 2008 m. bus pastatyta, ir gamyklai Strykove (Lenkija). Šiose gamyklose turėjo būti gaminamas tolesnių gamybos etapų produktas – raukšlėtasis kartonas.

(163) Vokietija nurodo, kad atitinkama geografinė raukšlėtojo kartono rinka nėra mažesnė negu EEE, tačiau vis dėlto pateikė duomenis, susijusius su svarbiausias Progroup tiekimo šalis (t. y. Čekiją, Prancūziją, Vokietiją, Jungtinę Karalystę, Nyderlandus ir Lenkiją) apimančiu regionu. Atsižvelgdama į pesimistinį scenarijų ir ankstesniuose sprendimuose bylose dėl įmonių susijungimo kontrolės (43) padarytas išvadas, kad ekonomiška tiekti raukšlėtąjį kartoną ne didesniu kaip 400 km atstumu nuo jo gamyklos, Komisija klausimą dėl atitinkamos geografinės raukšlėtojo kartono rinkos apibrėžimo palieka neatsakytą, o rinkos dalis apskaičiuos ir EEE lygmeniu, ir regiono, kuris apima tik svarbiausias Progroup tiekimo šalis, lygmeniu.

6.5.2.4. Rinkos dalys

(164) Siekdama nustatyti, ar neviršyta Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a papunktyje nurodyta riba, Komisija turi išanalizuoti pagalbos gavėjos rinkos dalį bendrovių grupės lygmeniu prieš įgyvendinant investiciją ir ją įgyvendinus. Investicinis projektas pradėtas 2007 m., baigtas 2010 m. viduryje, tačiau didžiausias gamybos pajėgumas turėjo būti pasiektas tik 2015 m. Pranešdama apie pagalbą, Vokietija nurodė, kad nepriklausomos institucijos dar nepateikusios duomenų, koks bus tikrasis vartojimas atitinkamose rinkose metais, einančiais po tų metų, kuriais tikimasi pasiekti didžiausią gamybos pajėgumą (t. y. 2016 m.). Todėl Komisija nusprendė tirti 2011 m. (t. y. metais, einančiais po investicijos užbaigimo metų) buvusias rinkos dalis, nes nepriklausomos institucijos jau buvo pateikusios atitinkamas prognozes. Tai yra priimtinas artimiausias dydis, nes iki to laiko turėjo būti pasiekti 92 % pajėgumo, kuris, kaip tikėtasi, bus sukurtas projektu.

(165) Siekdama nustatyti Progroup rinkos dalį bendrovių grupės lygmeniu, Komisija palygino jos viso tiekimo (tretiesiems asmenims ir bendrovių grupės viduje) apimtį ir vertę pasirinktais metais su tikruoju vartojimu atitinkamose rinkose, taip pat atskirai apskaičiavo dalis laisvojoje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje (t. y. atsižvelgdama tik į Progroup produktų pardavimą atviroje rinkoje (44)) ir bendrą tiekimo tretiesiems asmenims rinkos apimtį.

(166) Duomenis, susijusius su viso tikrojo vartojimo EEE raukšlėtojo kartono žaliavos, išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus bei raukšlėtojo kartono rinkose apimtimi ir verte, pranešimo apie pagalbą tikslais pagalbos gavėjos užsakymu rinko visame pasaulyje veikianti inžinerijos ir konsultavimo įmonė Pöyry, kurios specializacija – energetikos, miškų ūkio, infrastruktūros ir aplinkos sektoriai. Duomenis Pöyry ėmė iš savo duomenų bazės, taip pat iš viešai prieinamų šaltinių (pvz., specializuotų periodinių leidinių ir šio sektoriaus asociacijų pranešimų).

(167) Kadangi nepriklausomų šaltinių duomenų apie laisvosios rinkos apimtį nebuvo, Vokietija šios rinkos apimčiai įvertinti pateikė Pöyry surinktus 2006 m. pajėgumo duomenis, paskui kiekvieno integruoto gamintojo raukšlėtojo kartono žaliavos gamybos pajėgumą palygino su jo raukšlėtojo kartono gamybos pajėgumu. Jei raukšlėtojo kartono gamybos pajėgumas didesnis negu raukšlėtojo kartono žaliavos gamybos pajėgumas, teoriškai laisvojoje rinkoje atsiranda atitinkama šios žaliavos paklausa. Be šios papildomos integruotų gamintojų raukšlėtojo kartono žaliavos paklausos, laisvojoje rinkoje yra ir neintegruotų gamintojų raukšlėtojo kartono žaliavos paklausa. Iš šio skaičiavimo matyti, kad raukšlėtojo kartono žaliavos laisvosios rinkos apimtis sudaro apie 37 % raukšlėtojo kartono žaliavos bendros rinkos. Šiuo santykiu remtasi ir 2011 m. apytiksliai apskaičiuojant laisvosios rinkos apimtį (45).

(168) Kadangi neturima iš makulatūros ir pirminių plaušų pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos gamybos pajėgumo duomenų, šio metodo negalima taikyti norint apytiksliai apskaičiuoti išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus laisvosios rinkos apimtį. Tačiau iš makulatūros pagaminta raukšlėtojo kartono žaliava sudaro apie 70–80 % raukšlėtojo kartono žaliavos bendros rinkos, taigi tikriausiai ši didelė dalis taikytina ir laisvajai rinkai, tai reiškia, kad Progroup dalis iš perdirbtų plaušų pagamintos raukšlėtojo kartono žaliavos laisvojoje rinkoje yra tik šiek tiek didesnė negu visų rūšių raukšlėtojo kartono žaliavos laisvojoje rinkoje.

(169) Duomenys, susiję su raukšlėtojo kartono rinkos pagrindiniame Progroup tiekimo regione (Čekijos, Prancūzijos, Vokietijos, Jungtinės Karalystės, Nyderlandų ir Lenkijos) apimtimi, nustatyti remiantis FEFCO (46) statistiniais duomenimis, kurie buvo pateikti prieš priimant panaikintą sprendimą ir pagal kuriuos šis regionas sudaro 58 % bendros EEE rinkos.

(170) Progroup dalys atitinkamose rinkose metais prieš įgyvendinant investiciją ir metais po to, kai ji buvo įgyvendinta, nurodytos 1 lentelėje; jos apskaičiuotos remiantis Vokietijos (pagal Pöyry ir FEFCO duomenis) pateiktais duomenimis. 1 lentelė Progroup dalys atitinkamose rinkose bendrovių grupės lygmeniu Rinkos dalis (%) 2006 m. 2011 m. Apimtis Vertė Apimtis Vertė Raukšlėtojo kartono žaliava (bendra rinka – EEE) [0–10] [0–10] [0–10] [0–10] Tik iš makulatūros pagaminta raukšlėtojo kartono žaliava (išoriniam kartono sluoksniui skirtas perdirbtas popierius, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagamintas raukšlėtasis popierius) (bendra rinka – EEE) [0–10] [0–10] [0–10] [0–10] Raukšlėtojo kartono žaliava (laisvoji rinka – EEE) [0–10] [0–10] [0–10] [0–10] Raukšlėtasis kartonas (EEE) [0–10] [0–10] [0–10] [0–10] Raukšlėtasis kartonas (pagrindinės tiekimo šalys) [0–10] [0–10] [0–10] [0–10]

(171) Visose nustatytose rinkose, į kurias atsižvelgta, Progroup dalis buvo gerokai mažesnė negu Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a papunktyje nustatyta 25 % riba. Mažesniuose rinkos segmentuose, jei gramatūra būtų ne didesnė kaip 130 g/m2, atitinkamos rinkos dalis taip pat neviršytų 25 % ribos.

(172) Todėl Komisija mano, kad tiriama pagalba neviršija Regioninės pagalbos gairių 68 punkto a papunktyje nustatytos ribos.

6.5.2.5. Pajėgumo padidėjimas ir veikla rinkoje

(173) Komisija nagrinėjamą pagalbą taip pat turi ištirti remdamasi Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunkčiu. Taigi reikia ištirti, ar investicinio projekto sukurtas pajėgumas sudaro mažiau kaip 5 % rinkos dydžio, skaičiuojant pagal atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis, nebent jo tikrojo vartojimo bendras metinio augimo koeficientas per pastaruosius penkerius metus yra didesnis negu EEE bendrojo vidaus produkto bendras metinio augimo koeficientas.

(174) Pirmiausia Komisija, remdamasi atitinkamo produkto tikrojo vartojimo bendru metinio augimo koeficientu, turi nustatyti, ar raukšlėtojo kartono žaliavos rinka EEE mažėja (47).

(175) Pranešant apie pagalbą naujausi turėti duomenys buvo 2001–2006 m. laikotarpio. Remiantis šiais duomenimis, 2001–2006 m. bendroje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje EEE tikrojo suvartojimo bendras metinio augimo koeficientas siekė 2,15 % (apimtis) arba 0,02 % (vertė). Per tą patį laikotarpį išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus tikrojo suvartojimo bendras metinio augimo koeficientas EEE buvo 3,25 % (apimtis) arba 1,22 % (vertė).

(176) 2001–2006 m. EEE BVP bendras metinio augimo koeficientas (48) siekė 1,97 % palyginamosiomis kainomis (apimtis) arba 3,98 % dabartinėmis kainomis (vertė), taigi, ir raukšlėtojo kartono žaliavos, ir išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus tikrojo suvartojimo bendras metinio augimo koeficientas pagal apimtį buvo didesnis, bet pagal vertę mažesnis.

Apimtis ir (arba) vertė

(177) Komisija nesutinka su Vokietijos pastaba, kad bendras metinio augimo koeficientas turėtų būti apskaičiuojamas tik remiantis apimtimi, o ne verte (žr. 93 ir 94 konstatuojamąsias dalis). Tiesa, kad šiuo atveju tik apskaičiavus vertę būtina apskaičiuoti, ar viršijama Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktyje nustatyta 5 % riba, tačiau apskritai atmesti vertės apskaičiavimą prieštarautų ligšiolinei Komisijos praktikai ir sumažintų tyrimo veiksmingumą, kalbant apie perteklinio pajėgumo apskaičiavimą, pvz., kai pasiūlos augimas viršija jau ir taip didelį paklausos augimą, o kintamosios sąnaudos palyginti mažos. Todėl Komisija tirs, ar investicinio projekto sukurtas gamybos pajėgumas viršija 5 % atitinkamos rinkos dydžio.

Pajėgumo tyrimas ir pajėgumo padidėjimo apskaičiavimas

(178) Pajėgumo padidėjimas pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunkčio nuostatas apskaičiuojamas kaip atitinkamo produkto tikrojo vartojimo dalis; pagal apibrėžimą tai apima raukšlėtojo kartono žaliavos tiekimą tretiesiems asmenims ir tiekimą vidaus reikmėms.

(179) Pajėgumo tyrimu (pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punkto b papunktį) siekiama užkirsti kelią tam, kad reikšmingai (t. y. daugiau kaip 5 %) padidėjus pajėgumui, tačiau atitinkamai nepadidėjus paklausai (t. y. padidėjus mažiau negu EEE BVP augimo koeficientas), nenukentėtų konkurentai, visų pirma kalbant apie kainas. Kas yra reikšmingas pajėgumo padidėjimas, nustatoma proporcingai pagal rinkos apimtį. Raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos apimtis galiausiai priklauso nuo tolesnių gamybos etapų produkto rinkos apimties, neatsižvelgiant į tai, ar šis produktas gaminamas įmonės viduje ar trečiųjų asmenų. Todėl sukurto pajėgumo nederėtų apskaičiuoti tik pagal raukšlėtojo kartono žaliavos laisvosios rinkos apimtį. Be to, kaip paaiškinta pirmiau, dėl bendros ir laisvosios rinkų sąsajos kainų sumažėjimas laisvojoje rinkoje darytų poveikį integruotų gamintojų sprendimui, ar žaliavą gaminti patiems, ar ją pirkti, ir tiesiogiai padidėtų paklausa laisvojoje rinkoje. Todėl Komisija įprastai pajėgumo padidėjimą tiria atsižvelgdama į bendrą rinką (49).

(180) Vokietija aiškino, kad projekto sukurtas pajėgumas turėtų būti iš viso 6 15 000 t raukšlėtojo kartono žaliavos (išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus) per metus, tai atitiktų […] mln. EUR vertę. Vokietijos teigimu, 2006 m. raukšlėtojo kartono žaliavos tikrasis vartojimas EEE siekė 23,363 mln. t (vertė – 9 409,76 mln. EUR), o išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus – 18,281 mln. t (vertė – 6 752,698 mln. EUR).

(181) Remiantis pirmiau pateiktais duomenimis, Propapier projekto Eizenhiutenštate sukurtas pajėgumas sudaro 2,6 % raukšlėtojo kartono žaliavos bendros rinkos (vertė – [< 3] %) arba 3,4 % išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus jungtinės rinkos (vertė – [< 5] %). Tai reiškia, kad projekto sukurtas pajėgumas sudaro mažiau kaip 5 % atitinkamo produkto tikrojo vartojimo (EEE lygmeniu).

(182) NET jei pagal pesimistinį scenarijų būtų remiamasi didesniais pajėgumo padidėjimo skaičiais, kuriuos nurodė Smurfit Kappa (6 50 000 t per metus arba 7 50 000 t per metus), bendroje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje 5 % riba nebūtų viršijama (žr. 2 lentelę). 2 lentelė Pajėgumo padidėjimas bendroje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje (EEE) Atitinkama rinka (EEE) Bendra raukšlėtojo kartono žaliavos rinka Bendra iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo kartono žaliavos rinka (išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus) Apimtis 2006 m. (1 000 t) 23 363 18 281 Vertė 2006 m. (1 000 EUR) 9 4 09 760 6 7 52 698 Pajėgumo padidėjimas pagal apimtį (kai 6 15 000 t per metus) 2,6 % 3,4 % Pajėgumo padidėjimas pagal vertę (kai 6 15 000 t per metus) [< 3] % [< 5] % Pajėgumo padidėjimas pagal apimtį (kai 6 50 000 t per metus) 2,8 % 3,6 % Pajėgumo padidėjimas pagal vertę (kai 6 50 000 t per metus) [< 3] % [< 5] % Pajėgumo padidėjimas pagal apimtį (kai 7 50 000 t per metus) 3,2 % 4,1 % Pajėgumo padidėjimas pagal vertę (kai 7 50 000 t per metus) [< 3] % [< 5] %

(183) Siekdama atsižvelgti į pesimistinį scenarijų, pajėgumo padidėjimą Komisija taip pat apskaičiavo kaip raukšlėtojo kartono žaliavos dalį, parduodamą laisvojoje rinkoje. Šiuo atveju reikėjo atsižvelgti tik į tą investicija sukurto viso pajėgumo dalį, kuri skirta laisvojoje rinkoje parduodamai produkcijai gaminti. Vokietijos teigimu, tai sudaro [< 2 50 000] t per metus, o likusi sukurto pajėgumo dalis, t. y. [> 3 65 000] t per metus (kurias, jei nebūtų padaryta investicija, Progroup būtų turėjusi pirkti iš trečiųjų asmenų ir todėl tai būtų veiksminga paklausa laisvojoje rinkoje), naudojama bendrovių grupės viduje raukšlėtajam kartonui gaminti, todėl turėtų būti išskaičiuojama iš laisvosios rinkos apimties.

(184) Kadangi apytiksliai apskaičiuota, kad 2006 m. EEE laisvosios raukšlėtojo kartono žaliavos rinkos dalis buvo 8,644 mln. t (50), projektu sukurtas pajėgumas kaip raukšlėtojo kartono žaliavos laisvosios rinkos dalis sudarytų tik [< 3] % apimties (51) (žr. 3 lentelę).

(185) Pateikdama pirminį pranešimą apie pagalbą, Vokietija negalėjo pateikti atskiro vertinimo, kokia bus iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo kartono žaliavos (t. y. išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus) laisvoji rinka. Savo pastabose dėl sprendimo pradėti procedūrą Vokietija paaiškino, kad, remiantis pirminiais Pöyry surinktais duomenimis, šios rinkos apimtis 2006 m. apytiksliai galėjo būti 6,5 mln. t. Tai reikštų, kad pajėgumo padidėjimas iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo kartono žaliavos laisvojoje rinkoje sudaro [< 3] % apimties (žr. 3 lentelę).

(186) Komisija taip pat atliko vertės skaičiavimus, darydama prielaidą, kad pagal pesimistinį scenarijų Propapier PM2 projekto papildomai sukurtas pajėgumas laisvojoje rinkoje yra 2 85 000 t per metus (Smurfit Kappa nurodyta tariama vertė). Pagal visus scenarijus laisvojoje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje 5 % riba neviršijama (žr. 3 lentelę). 3 lentelė Pajėgumo padidėjimas laisvojoje raukšlėtojo kartono žaliavos rinkoje (EEE) Atitinkama rinka (EEE) Laisvoji raukšlėtojo kartono žaliavos rinka Laisvoji iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo kartono žaliavos rinka (išoriniam kartono sluoksniui skirto perdirbto popieriaus, kurio gramatūra ne didesnė kaip 150 g/m2, ir iš makulatūros pagaminto raukšlėtojo popieriaus) Apimtis 2006 m. (1 000 t) 8 644 6 500 Vertė 2006 m. (1 000 EUR) 3 4 81 611 2 4 00 990 Pajėgumo padidėjimas pagal apimtį (kai 1 50 000 t per metus) [< 3] % [< 3] % Pajėgumo padidėjimas pagal vertę (kai 1 50 000 t per metus) [< 3] % [< 3] % Pajėgumo padidėjimas pagal apimtį (kai 2 85 000 t per metus) [< 5] % [< 5] % Pajėgumo padidėjimas pagal vertę (kai 2 85 000 t per metus) [< 3] % [< 5] %

(187) Komisija atmeta skundo pateikėjos išdėstytą „perkėlimo poveikio“ teoriją (žr. 56 ir 57 konstatuojamąsias dalis), pagal kurią, siekiant apskaičiuoti pajėgumą, kurį laisvojoje rinkoje sukuria Propapier savo investicija, reikia sudėti raukšlėtojo kartono žaliavos kiekį, kurio Progroup laisvojoje rinkoje nebeperka, ir kiekį, kurį Progroup laisvojoje rinkoje parduoda. Nors pagal tokį scenarijų pajėgumo padidėjimas (tariant, kad jis yra 5 25 000 t per metus) viršytų 5 % ribą, tačiau taikant tokį metodą, kaip paaiškino ir Vokietija, būtų prieinama prie išvados, kad pajėgumo padidėjimas laisvojoje rinkoje ir bendroje rinkoje yra toks pat. Jis būtų toks pat net ir tuo atveju, jei Propapier raukšlėtojo kartono žaliavos produkcijos laisvojoje rinkoje visai neparduotų, o ją visą sunaudotų vidaus reikmėms. Pastaruoju atveju tyrimo pagal Regioninės pagalbos gairių 68 punktą tikslais į raukšlėtojo kartono žaliavos rinką visai nereikėtų atsižvelgti, nes rinkoje būtų parduodama ne pagaminta raukšlėtojo kartono žaliava, o tik tolesnių gamybos etapų produktas (raukšlėtasis kartonas).

(188) Be to, Smurfit Kappa pateikta XLS rinkmena yra 2008 m. birželio mėn., o Komisija gali naudoti tik faktus, ataskaitas ir kitus duomenis, kurie jai būtų buvę prieinami prieš panaikintame sprendime nurodytą patvirtinimo datą, t. y. 2008 m. balandžio 2 d. Nors dokumente pateikti kai kurie duomenys iš vieno 2007 m. atlikto tyrimo (Henry Poole Consulting, žr. 15 išnašą), tačiau skaičiavimai grindžiami prielaidomis ir kitais duomenimis, kurie, atrodo, nėra tiesiogiai susiję su šiuo tyrimu.

(189) Kalbant apie tolesnių gamybos etapų produktą (raukšlėtąjį kartoną), projektu naujo gamybos pajėgumo nesukuriama, nes jo tikslas – tik raukšlėtojo kartono žaliavos gamyba (raukšlėtojo kartono gamybos pajėgum