ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(2)

Realiojo BVP augimas Italijoje nuo dešimtojo dešimtmečio buvo mažesnis už euro zonos vidurkį, o augimo potencialas, dešimtojo dešimtmečio pradžioje apytikriai buvęs daugiau kaip 2 %, per pastaruosius 15 metų sumažėjo iki 1,5 %. Teigiamas aspektas yra tai, kad Italijoje nuo 2000 m. užimtumas gerokai padidėjo, o nedarbo lygis labai sumažėjo – tai taip pat rodo darbo rinkos reformų poveikį. Italija dar turi dėti daug pastangų, kad pasiektų ES užimtumo lygio vidurkį, be to, spartaus užimtumo didėjimo ir lėto BVP augimo derinys išryškina našumo problemas Italijoje. Nepaisant pastarojo meto pagyvėjimo, Italijos ekonomikos vidutinės trukmės perspektyvos ir toliau kelia susirūpinimą turint omenyje pagrindinius struktūrinius trūkumus. Vienas iš šių trūkumų visų pirma yra nedidelė vidaus konkurencija paslaugų rinkose, ir ši problema pradėta spręsti tik pastaraisiais metais. Struktūriniai trūkumai lemia nedidelį našumo augimą, nuolatinį išorės konkurencingumo praradimą ir iki pastarojo meto – teigiamą infliacijos diferencialą, palyginti su euro zonos vidurkiu. Dėl didesnio kaip 100 % valstybės skolos ir BVP santykio ir vis dar didelio, nors ir mažėjančio, biudžeto deficito didėja ekonominis neapibrėžtumas ir susidaro didelės skolos aptarnavimo išlaidos, dėl to Italija tampa pažeidžiama palūkanų normų didinimo atveju. Šie veiksniai taip pat trukdo našiau naudoti viešuosius išteklius ir mažina galimybes fiskalinėje politikoje veiksmingai veikti automatiniams stabilizatoriams. Siekiant greitai sumažinti skolos santykį ir vėl užtikrinti tvarią valstybės finansų būklę būtina toliau kontroliuoti struktūrinių pirminių išlaidų santykį, kuris pastaruoju metu stabilizavosi, ir didinti augimo potencialą, be kita ko, gerinant valstybės finansų kokybę.
(7)

Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto politikos kryptys atrodo pakankamos siekiant išlaikyti programoje numatytą vidutinės trukmės tikslą su gera atsarga per visą programos laikotarpį. Tačiau struktūrinio pertekliaus mažėjimas 2008 m. prilygsta fiskalinei ekspansijai, todėl atsiranda rizika, kad programoje įtvirtintos fiskalinės politikos kryptys gali tapti procikliškos, jeigu ekonomika toliau sparčiai augtų. Tai prieštarautų Stabilumo ir augimo pakto reikalavimams. Be to, šiuo ciklo etapu, kai ekonomikos augimas pradėjo lėtėti, bet vis dar išlieka didelis makroekonomikos disbalansas, fiskaline politika šis disbalansas neturėtų būti didinamas.
(13)

atsižvelgdama į šias naujausias tendencijas, visų pirma į duomenis apie būsto kainų pervertinimą, ESRV priėjo prie išvados, kad reikėtų aktyvuoti skolininku grįstas priemones, siekiant pašalinti vidutinės trukmės grėsmes Vokietijos GPNT sektoriuje. Todėl Vokietijos institucijos turėtų nedelsdamos aktyvuoti teisiškai privalomą arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomą LTV santykio ribą, kad, atsižvelgiant į būsto kainų pervertinimą, būtų užtikrinti patikimi skolinimo standartai. Be to, kapitalu grįstos priemonės, pvz., CCyB arba sektorinio sisteminės rizikos rezervo (SSyRB) aktyvavimas, juo papildant LTV santykio priemonę, padidintų Vokietijos bankų sektoriaus atsparumą GPNT sektoriuje kylančioms grėsmėms, kurios gali būti jau susikaupusios, atsižvelgiant į tebesitęsiantį būsto kainų pervertinimą ir neužtikrintumą dėl pastaraisiais metais teiktoms hipotekos paskoloms taikytų skolinimo standartų. Be to, tinkamas teisiškai privalomų arba, jei tai neįmanoma pagal Vokietijos teisę, teisiškai neprivalomų su pajamomis susijusių priemonių rinkinys galėtų padidinti LTV santykiui taikomos ribos veiksmingumą šalinant bet kokias grėsmes, susijusias su GPNT finansavimu. Todėl Vokietijos skolininku grįstų priemonių teisinę sistemą reikėtų papildyti pajamomis grįstomis priemonėmis ir atitinkamai pritaikyti, kad skolininku grįstas priemones būtų galima taikyti savalaikiškiau, taip išvengiant grėsmių kaupimosi,
5.

Vadovaujantis C rekomendacijos 2 dalimi, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama pradėti taikyti tokią pačią priemonę, kokią aktyvuojanti institucija įgyvendino Nyderlanduose, per C rekomendacijos 3 dalyje nurodytą terminą.
(1)

pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 138 straipsnį nustatant nuosavų lėšų reikalavimams apskaičiuoti reikalingus turtui ir nebalansiniams straipsniams priskirtinus rizikos koeficientus, leidžiama naudoti išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (toliau – ECAI) parengtus neužsakomuosius kredito rizikos vertinimus, jei EBI patvirtina, kad tos ECAI neužsakomieji kredito rizikos vertinimai savo kokybe nesiskiria nuo tos pačios ECAI užsakomųjų kredito rizikos vertinimų. Pagal šį straipsnį reikalaujama, kad EBI šio patvirtinimo nepriimtų arba jį panaikintų, visų pirma, tais atvejais, jei ECAI naudojo neužsakomąjį kredito rizikos vertinimą, siekdama daryti spaudimą reitinguojamam subjektui, kad gautų užsakymą kredito rizikos vertinimui atlikti ar kitoms paslaugoms teikti. Todėl 2016 m. liepos 22 d. paskelbtas Sprendimas EBI DC 151 dėl patvirtinimo, kad tam tikrų ECAI neužsakomieji kredito rizikos vertinimai savo kokybe nesiskiria nuo tų įstaigų užsakomųjų kredito rizikos vertinimų (3). Be to, Sprendimas EBI DC 151 buvo iš dalies pakeistas siekiant atspindėti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 138 straipsnyje nurodytą vertinimą taip pat ir ECAI, įregistruotų ar sertifikuotų po to, kai Sprendimas EBI DC 151 buvo paskelbtas, ir ECAI, pradėjusių teikti neužsakytus kredito vertinimus po Sprendimo EBI DC 151 paskelbimo; taip pat siekiant pašalinti nuorodas į įstaigą, kuri nuo Sprendimo EBI DC 151 paskelbimo nustojo būti ECAI. Todėl 2017 m. liepos 28 d. paskelbtas EBI sprendimas 195, kuriuo iš dalies keičiamas EBI sprendimas dėl patvirtinimo, kad tam tikrų ECAI neužsakomieji kredito rizikos vertinimai savo kokybe nesiskiria nuo tų įstaigų užsakomųjų kredito rizikos vertinimų (4);
(3)

ankstesni ESRV ne bankų finansinio tarpininkavimo vertinimai (4) atskleidė galimas pažeidžiamas vietas investicinių fondų, kurie turi trumpus išpirkimo laikotarpius, tačiau investuoja į mažiau likvidų turtą, atveju. Tokie likvidumo neatitikimai didina tolesnio spaudimo turto vertinimui riziką nepalankiausiomis sąlygomis, jei investiciniai fondai siekia per trumpą laikotarpį parduoti mažiau likvidų turtą, kad įvykdytų išpirkimą. Dėl to gali padidėti kitų finansų įstaigų, turinčių to paties arba susijusio turto pozicijų, nuostoliai pagal rinkos vertę arba staiga pablogėti finansinės sąlygos;
8.

Šią priemonę papildo sudėtinė reikšmingumo riba, kaip orientyras abipusiškumą taikančioms atitinkamoms institucijoms dėl galimo de minimis principo taikymo, kurią sudaro: a) šalyje veiklos leidimą gavusių G-SIIs ir O-SIIs aukščiausiu konsolidavimo lygiu jų bankų prudencinio konsolidavimo ribose bendrų pradinių pozicijų Prancūzijos ne finansų bendrovių sektoriaus atžvilgiu riba, lygi 2 mlrd. EUR; b) 300 mln. EUR riba, taikytina šalyje veiklos leidimą gavusioms G-SIIs ir O-SIIs, lygi 1 punkte nurodytai ribai arba ją viršijanti: i) registruotą buveinę Prancūzijoje turinčios ne finansų bendrovės vienos pradinės pozicijos atveju; ii) susijusių ne finansų bendrovių grupės, aukščiausiu konsolidavimo lygiu turinčios registruotą buveinę Prancūzijoje, pradinių pozicijų sumos, apskaičiuotos pagal 3 dalies a punktą, atveju; iii) aukščiausiu konsolidavimo lygiu registruotą buveinę Prancūzijoje turinčių ne finansų bendrovių, kurios priklauso susijusių ne finansų bendrovių grupei, turinčiai registruotą buveinę aukščiausiu konsolidavimo lygiu ne Prancūzijoje, kaip pateikta Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 VIII priedo C 28.00 ir C 29.00 šablonuose, pradinių pozicijų sumos atveju; c) G-SII ar O-SII reikalavimus atitinkančio kapitalo aukščiausiu konsolidavimo lygiu 5 procentų riba, b dalyje nurodytų pozicijų atžvilgiu, atsižvelgus į rizikos mažinimo metodų poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399–403 straipsnius. Ribos, nurodytos b ir c dalyse, turi būti taikomos nepriklausomai nuo to, ar atitinkamas subjektas ar ne finansų bendrovė yra labai įsiskolinę ar ne. Pradinės pozicijos vertė, nurodyta a ir b dalyse, apskaičiuojama vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 575/2013 389 ir 390 straipsniais, prieš atsižvelgiant į kredito rizikos mažinimo poveikį ir išimtis pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 399–403 straipsnius, kaip nurodyta teikiant informaciją pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 680/2014 9 straipsnį.
1.

Specialieji įnašai a. Norvegija, kaip priimančioji šalis, mokės 800 000 EUR per metus. b. Vokietija mokės 310 000 EUR per metus kaip savo įnašą į bendrąją CESSDA veiklą dalį tik už 2020 ir 2021 m. c. Vokietija teiks konsorciumui CESSDA ERIC paslaugas, kurių vertė vertinama maždaug 440 000 EUR. CESSDA ERIC užduotys, kurias atliks Vokietijos paslaugų teikėjas, reglamentuojamos Vokietijos ir CESSDA ERIC susitarimu ir įtraukiamos į CESSDA ERIC prioritetus.
2.

Priedas papildomas taip: „Estija Visų veiklos leidimus Estijoje turinčių kredito įstaigų vidaus pozicijoms taikoma 1 procento sisteminės rizikos rezervo norma pagal Direktyvos 2013/36/ES 133 straipsnį I. Priemonės aprašymas 1. Estijos priemonė yra visų veiklos leidimus Estijoje turinčių kredito įstaigų vidaus pozicijoms taikoma 1 procento sisteminės rizikos rezervo norma pagal Direktyvos 2013/36/ES 133 straipsnį. II. Abipusiškumas 2. Valstybėms narėms nacionalinėje teisėje įgyvendinus Direktyvos 2013/36/ES 134 straipsnį, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama abipusiškai taikyti Estijos priemonę vidaus veiklos leidimus turinčių įstaigų Estijoje esančioms pozicijoms pagal Direktyvos 2013/36/ES 134 straipsnio 1 dalį. Šioje dalyje taikomas C rekomendacijos 3 dalyje nurodytas terminas. 3. Jei valstybės narės nacionalinėje teisėje neįgyvendino Direktyvos 2013/36/ES 134 straipsnio, atitinkamoms institucijoms rekomenduojama abipusiškai taikyti Estijos priemonę vidaus veiklos leidimus turinčių įstaigų Estijoje esančioms pozicijoms pagal C rekomendacijos 2 dalį. Atitinkamoms institucijoms rekomenduojama per šešis mėnesius priimti tapačią priemonę.“
8.

Be to, šiuo metu taikomi reguliavimo reikalavimai pagal Europos Sąjungos teisę nepasikeitė ir jais nesprendžiama ESMA nustatytos grėsmės problema. Be to, NKI nesiėmė veiksmų šiai grėsmei pažaboti arba veiksmais, kurių imtasi, šios grėsmės problema nesprendžiama tinkamai. Iš tiesų, nuo Sprendimo (ES) 2018/795 priėmimo nė viena NKI nepriėmė jokios nacionalinės produktų intervencijos priemonės pagal Reglamento (ES) Nr. 600/2014 42 straipsnį (8).
Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

nulis
38 straipsnis

Informacijos registravimas

5. Remiantis pirmiau 3 dalies d punkte nurodytu turiniu, per bylų valdymo sistemą informuojamas (-i) atitinkamas (-i) Europos prokuroras (-ai). Be to, jei 3 dalies g punkte nurodyto vertinimo rezultatas yra teigiamas, per bylų valdymo sistemą informuojamas Europos vyriausiasis prokuroras.
(14)

taip visų pirma galėtų būti tuo atveju, kai informacija apie asmens duomenų tvarkymą duomenų subjektui teikiama administracinio tyrimo preliminaraus vertinimo etape arba per patį tyrimą, prieš galimą bylos nutraukimą arba ikidrausminiame etape. Tam tikromis aplinkybėmis tokios informacijos pateikimas galėtų rimtai pakenkti EIF gebėjimui veiksmingai atlikti tyrimą, kai, pavyzdžiui, yra pavojus, kad suinteresuotas asmuo sunaikins įrodymus arba bus daromas poveikis galimiems liudytojams prieš apklausą. Be to, EIF gali reikėti apsaugoti kitų dalyvaujančių asmenų teises ir laisves, visų pirma, tai gali būti būtina siekiant apsaugoti liudytojo arba informatoriaus, kuris paprašys nenurodyti jo tapatybės, privatumą. Tokiu atveju EIF gali nuspręsti apriboti prieigą prie tapatybės, pareiškimų ir kitų duomenų, susijusių su informatoriumi ir (arba) kitais susijusiais asmenimis, kad būtų apsaugotos jų teisės ir laisvės;
9.

ataskaitą „Pažanga pagal atnaujintą Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkę “ (angl. Achievements under the Renewed European Agenda for Adult Learning) (2019 m.), kurioje apžvelgiama 2011–2018 m. pažanga. Joje taip pat nustatytos naujos temos ir prioritetai, į kuriuos būtų galima atsižvelgti laikotarpiu po 2020 m., įskaitant tolesnį darbą valdymo, tiekimo ir įsisavinimo, lankstumo ir prieigos srityse, taip pat kokybės užtikrinimą;
1.

priėmus naują, atnaujintą strategiją, toliau stiprinti ir plėtoti muitinių ir kitų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą bei bendradarbiavimą su Europos Sąjungos ir Bendrijos įstaigomis ir organais siekiant užtikrinti, kad Sąjungos piliečiai, visuomenė ir ekonomika būtų geriau apsaugoti nuo tarpvalstybinio nusikalstamumo keliamų grėsmių. Bendradarbiaujant reikėtų vadovautis, be kita ko, šiais tikslais: a) ieškoti naujų bendradarbiavimo formų ir tyrimo metodų siekiant apsaugoti ES piliečius ir ekonomiką; b) imtis praktinių veiksmų siekiant įgyvendinti tas naujas bendradarbiavimo formas ir toliau plėtoti taikomas bendradarbiavimo formas, pavyzdžiui, tobulinant operatyvinį bendradarbiavimą, didinant muitinės veiksmingumą prie Europos Sąjungos išorės sienų, laikantis muitinės, policijos ir kitų atitinkamų institucijų bendradarbiavimu grindžiamo institucinio požiūrio, kad būtų užtikrinta sinergija ir toliau vystomos atitinkamos IT sistemos; ir c) tobulinti dabartinį bendradarbiavimo procesą ir suteikti jam daugiau lankstumo, siekiant veiksmingo požiūrio į kovą su tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu ir nelegalių prekių konfiskavimą visoje Europos Sąjungoje;
3.

SUSITARIA, kad šie trys strateginiai tikslai skirstomi į šiuos konkrečius tikslus: A. SKATINANT KULTŪRŲ ĮVAIROVĘ IR KULTŪRŲ DIALOGĄ: — skatinamas menininkų ir kitų kultūros specialistų judumas; — remiamas kultūros paveldas, pirmiausia sudarant palankesnes sąlygas kolekcijų judumui ir skatinant skaitmeninimo procesą, siekiant visuomenei sudaryti daugiau galimybių naudotis įvairiomis kultūrų ir kalbų raiškos formomis; — skatinamas tvarus kultūrų dialogas, padedantis stiprinti europinę tapatybę, pilietiškumą ir socialinę sanglaudą, be kita ko, plėtojant piliečių tarpkultūrinę kompetenciją. B. PROPAGUOJANT KULTŪRĄ, KAIP KŪRYBIŠKUMO KATALIZATORIŲ: — skatinama geresnė kultūros ir švietimo sinergija, pirmiausia skatinant švietimą meno srityje ir aktyvų dalyvavimą kultūros veikloje, siekiant plėtoti kūrybiškumą ir diegti inovacijas; — remiami mokymo pajėgumai vadybos, verslo ir verslumo srityse, kurie būtų konkrečiai pritaikyti kultūros ir kūrybinės veiklos sričių specialistams; — skatinama kurti kultūros ir kūrybinės pramonės, įskaitant audiovizualinį sektorių, plėtojimui palankią aplinką, tokiu būdu kuo geriau išnaudojant jų potencialą, ypač MVĮ potencialą, visų pirma geriau pasinaudojant esamomis programomis bei iniciatyvomis ir skatinant kultūros sektoriaus bei kitų sektorių kūrybines partnerystes, be kita ko, įgyvendinant vietos ir regionų vystymosi procesą. C. PROPAGUOJANT KULTŪRĄ, KAIP VIENĄ IŠ TARPTAUTINIŲ SANTYKIŲ ESMINIŲ ELEMENTŲ: — stiprinamas kultūros vaidmuo ES tarptautiniuose santykiuose ir vystymosi politikoje; — propaguojama UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo bei prisidedama prie jos įgyvendinimo tarptautiniu lygiu; — skatinamas ES valstybių narių ir trečiųjų šalių kultūrų dialogas bei pilietinių visuomenių sąveika; — skatinamas tolesnis ES valstybių narių ir trečiųjų šalių kultūros įstaigų trečiosiose šalyse, įskaitant kultūros institutus, bendradarbiavimas, įskaitant bendradarbiavimą su partneriais šiose šalyse.
—

pardavimo sutartis Nr. SC0903028, išduota YAT Electrical Appliance Co., Ltd. 23-25 Maosheng Road, Lianghui Industrypark, Yuyano, Ningbo, Kinija, kurioje nurodoma, kad gaminio nuorodos YT5124AB ir 07426 nurodo to paties tipo vejapjovę.
(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės metu yra daugiausia ciklinis, poveikis potencialios gamybos apimties lygiui taip pat buvo neigiamas. Be to, krizė taip pat gali turėti poveikio potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo. Be to, ekonomikos krizės poveikis sustiprina neigiamą visuomenės senėjimo poveikį potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Tokiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Būtina sąlyga siekiant šio tikslo – koreguoti ekonominę sąrangą siekiant tvaresnio ekonomikos, kurioje eksportui tenka svarbesnis vaidmuo, augimo. Visų pirma, atsižvelgiant į didelį nedarbo Estijoje padidėjimą, svarbu greičiau įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politiką, užtikrinti, kad švietimo ir mokymo sistemos būtų labiau pritaikytos prie darbo rinkos poreikių, ir investuoti į mokymąsi visą gyvenimą.
(8)

Biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei užsibrėžti pasiekti programoje, ir ši galimybė visą programos laikotarpį didėja. 2010 m. numatomas didelis pajamų iš netiesioginių mokesčių augimas tik iš dalies pagrįstas programoje numatytomis priemonėmis ir yra per daug optimistiškas, atsižvelgiant į prastą privataus vartojimo raidos perspektyvą. Išlaidų augimo rezultatai pastaraisiais metais viršijo planus ir ši padėtis gali pasikartoti. Nuo 2011 m. išlaidų viršijimo rizika didesnė, nes pagrindinės išlaidų priemonės dar nėra išsamiai nustatytos ar priimtos, ir galima manyti, kad kai kurios iš jų priklausys nuo derybų su socialiniais partneriais rezultatų. Be to, numatomo taupymo dydį reikėtų vertinti atsižvelgiant į keletą ankstesnių metų išlaidoms būdingą didelę dinamiką, ypač išlaidų darbo užmokesčiui ir socialiniams pervedimams (įskaitant pensijas) srityse, kuriose abiejose planuojama gerokai prisidėti prie deficito mažinimo. Nurodoma, kad numatomas didelis kapitalo išlaidų sumažėjimas visu programos laikotarpiu programoje atspindi padidėjusį ES struktūrinių fondų lėšų panaudojimą, o tai gali sukelti sunkumų atsižvelgiant į gebėjimo jas įsisavinti spragas. Pajamų dalyje rizika susijusi su palankiu makroekonominiu scenarijumi po 2011 m.
11)

Atsižvelgiant į ribotas galimybes imtis fiskalinių priemonių dėl išorės disbalanso, Slovakijos patvirtintas nedidelis 2009 m. ir 2010 m. fiskalinių skatinamųjų priemonių paketas yra tinkamas atsakas į ekonomikos nuosmukį. Pajamų atžvilgiu pagrindinės priemonės, be kita ko, yra laikinai padidinti neapmokestinamąsias pajamas, didinti pašalpas mažas pajamas gaunantiems dirbantiems asmenims, mažinti socialines įmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir taikyti mokesčių lengvatas įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai. Pagrindinės išlaidų priemonės, be kita ko, yra subsidijos įmonių vykdomiems mokslinių tyrimų ir plėtros projektams, papildomas finansavimas MVĮ ir socialinėms įmonėms, automobilių atidavimo į metalo laužą programa ir subsidijos darbo vietoms kurti ir išlaikyti. Bendra priemonių apimtis, Slovakijos valdžios institucijų vertinimu, yra maždaug ½ % BVP kasmet (2009 m. ir 2010 m.). Bendras fiskalinių priemonių poveikis sudaro 0,4 % BVP. Be to, Slovakijos valdžios institucijos planuoja geriau įsisavinti ES lėšas ir spartinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių įgyvendinimą greitkeliams statyti. Patvirtintos priemonės atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą, nes jos orientuotos į nepalankioje padėtyje esančius asmenis ir daugeliu atvejų – laikinos. Skatinamųjų priemonių įgyvendinimas šiek tiek atidėtas į programos laikotarpio pabaigą, nes 2009 m. bus patirta tik pusė viso fiskalinio poveikio. Transporto infrastruktūros viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektai turi galimybių labai paskatinti ekonomiką, bet jų įgyvendinimas gali būti atidėtas dėl administracinių ir kreditavimo apribojimų. Apskritai skatinamosios priemonės tikriausiai padės sušvelninti neigiamą krizės poveikį vidaus paklausai ir darbo rinkai. Jos susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. atsižvelgdama į Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir kurias kovo 19 d. patvirtino pavasario Europos Vadovų Taryba.
2.

Slovėnijos ekonomika pastaraisiais metais sparčiai augo – vidutiniškai 5 % 2004–2008 m.; jai buvo būdingas didelis eksportas ir investicijos. Ekonomikai dėl labai didelio jos atvirumo stiprų neigiamą poveikį turėjo pasaulinė krizė. 2008 m. gerokai sulėtėjo ekonominė veikla, o paskutiniame ketvirtyje užfiksuotas staigus nuosmukis. Taip pat ekonomikos duomenys rodo, kad padidėjo vieneto darbo sąnaudos. Be to, dėl didelės infliacijos ir mažėjančio vartotojų pasitikėjimo sulėtėjo privatus vartojimas nežiūrint į tai, kad jį palaikė sparčiai augantis užimtumas ir atlyginimai. Kadangi prasidėjus krizei deficito ir skolos lygis buvo nedidelis, galėdamos imtis fiskalinių veiksmų valdžios institucijos patvirtino ekonomikos rėmimo priemones, skirtas finansų sistemai stabilizuoti, darbo vietoms išsaugoti ir ekonomikos augimo potencialui didinti, o įmonės naudojasi mokesčių lengvata, dėl kurios nuspręsta prieš prasidedant krizei. Be to, kadangi būtina geriau užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, imtasi konsolidavimo priemonių ir pateikus programą buvo patvirtintos kitos taupymo priemonės (papildomame biudžete, kurį vyriausybė patvirtino birželio 17 d.) siekiant sustabdyti spartų valdžios sektoriaus deficito augimą – 2008 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo mažesnis negu 1 % BVP, o 2009 m. daugiau negu 5 % BVP (maždaug pusę šio pablogėjimo lėmė automatinių stabilizatorių veikimas). Ateityje pagrindinis uždavinys – atsisakyti fiskalinių skatinamųjų priemonių ir pereiti prie biudžeto konsolidavimo; kartu reikia gerinti ilgalaikį tvarumą įgyvendinant pensijų sistemos reformą. Atsižvelgiant į naujausius darbo užmokesčio ir darbo našumo pokyčius, kitas uždavinys – didinti konkurencingumą pasitelkus tinkamą darbo užmokesčio politiką ir dedant reikalingas pastangas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje – tai turėtų padėti didinti technologinį gamybos intensyvumą.
(3)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, numatoma, kad realusis BVP augimas nuo 3 % 2008 m. sumažės iki 1,1 % 2009 m., o vėliau per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 1,75 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (4), makroekonominis scenarijus pagrįstas optimistinėmis 2009 ir vėlesnių metų augimo prielaidomis. Visų pirma programoje numatoma, kad privačiojo vartojimo ir (kiek mažiau) investicijų augimo rodikliai išliks dideli dėl palankaus užimtumo augimo ir optimistinio pastarųjų iniciatyvų investicijoms remti ir ES struktūrinių fondų lėšoms įsisavinti poveikio vertinimo. Be to, Graikijos prekybos partnerių ekonominės veiklos nuosmukis ir prastesnės tarptautinės prekybos perspektyvos lemia didelę programoje numatyto makroekonominio scenarijaus blogėjimo riziką ir daugiausia atspindi laivybos bei turizmo sektorių pažeidžiamumą per dabartinę krizę. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos, nors išorės disbalanso raida vidutinės trukmės laikotarpiu yra šiek tiek per daug optimistinė.
(9)

Fiskaliniai Latvijos rezultatai per kelerius paskutinius metus iš dalies paaiškinami jos fiskalinės sistemos institucinių pajėgumų stoka. Atsižvelgiant į tarptautinę finansinę pagalbą, 2009 m. pirmąjį pusmetį planuojama imtis priemonių fiskaliniam valdymui stiprinti, skaidrumui didinti ir valstybės finansų valdymui gerinti, inter alia, stiprinant biudžeto formavimo procesą, Finansų ministerijos vykdomą išlaidų kontrolę ir panaudojant vidutinės trukmės biudžeto sistemą. Be to, siekiant pagerinti biudžeto procedūrų struktūrą ir įgyvendinimą, bus keičiamas Biudžeto ir finansų valdymo įstatymas. 2009 m. pirmąjį ketvirtį, techniškai padedant tarptautinėms institucijoms, bus peržiūrėta pajamų administravimo sistema, po to bus nuodugniai peržiūrėtas valstybės finansų valdymas.
4.

Pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 11a straipsnį „kiekviena valstybė narė, norinti įsitraukti į pagal 11 straipsnį nustatytą tvirtesnį bendradarbiavimą, apie savo ketinimą praneša Tarybai ir Komisijai, o pastaroji per tris mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo dienos pateikia Tarybai nuomonę. Per keturis mėnesius nuo to pranešimo gavimo dienos Taryba priima sprendimą dėl to prašymo ir dėl, jos manymu, reikalingų konkrečių priemonių.“