2)

III ir IV priedai pakeičiami taip: „III PRIEDAS 4 STRAIPSNIO 3 DALYJE NURODYTI ATRANKOS KRITERIJAI (KRITERIJAI, PAGAL KURIUOS SPRENDŽIAMA, AR TURI BŪTI VYKDOMAS II PRIEDE IŠVARDYTŲ PROJEKTŲ POVEIKIO APLINKAI VERTINIMAS) 1. Projekto charakteristikos Projektų charakteristikos turi būti svarstomos ypač kreipiant dėmesį į: a) viso projekto dydį ir sumanymą; b) sąveiką su kitais esamais ir (arba) patvirtintais projektais; c) gamtinių išteklių, visų pirma žemės, dirvožemio, vandens ir biologinės įvairovės naudojimą; d) atliekų susidarymą; e) taršą ir trukdžius; f) didelių avarijų ir (arba) nelaimių, svarbių atitinkamam projektui, riziką, įskaitant avarijas ir nelaimes, kurias lemia klimato kaita, kaip teigia mokslas; g) riziką žmonių sveikatai (pvz., dėl vandens ar oro užterštumo). 2. Projektų vieta Geografinės vietovės, kuriai projektas gali daryti poveikį, jautrumas aplinkosaugos požiūriu turi būti svarstomas ypač kreipiant dėmesį į: a) esamą ir patvirtintą žemės naudojimą; b) santykinį vietovės ir jos žemės gelmių gamtinių išteklių (įskaitant dirvožemį, žemę, vandenį ir biologinę įvairovę) gausumą, kiekį, kokybę ir regeneracinį pajėgumą; c) natūralios aplinkos buferinį pajėgumą, atkreipiant ypatingą dėmesį į šių tipų vietoves: i) pelkes, upių pakrantes, upių žiotis; ii) pakrančių zonas ir jūrų aplinką; iii) kalnus ir miškus; iv) gamtos draustinius ir parkus; v) teritorijas, kurioms nacionalinės teisės aktai suteikia saugomų teritorijų statusą; „Natura 2000“ vietoves, kurioms tokį statusą valstybės narės suteikė pagal Direktyvą 92/43/EEB ir Direktyvą 2009/147/EB; vi) teritorijas, kuriose jau buvo nesilaikoma projektui taikomų aplinkos kokybės standartų, nustatytų Sąjungos teisės aktais, arba manoma, kad jų nesilaikoma; vii) tankiai apgyvendintas teritorijas; viii) istorinės, kultūrinės ar archeologinės svarbos kraštovaizdžius ir vietoves. 3. Galimo poveikio rūšis ir apibūdinimas Tikėtinas reikšmingas projekto poveikis aplinkai turi būti svarstomas pagal kriterijus, išvardytus šio priedo 1 ir 2 dalyse, ypač kreipiant dėmesį į projekto poveikį veiksniams, išvardytiems 3 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į: a) poveikio dydį ir erdvinį mastą (pvz., geografinę vietovę ir gyventojų, kuriems gali būti daromas poveikis, skaičių); b) poveikio pobūdį; c) tarpvalstybinį poveikio pobūdį; d) poveikio intensyvumą ir sudėtingumą; e) poveikio tikimybę; f) tikėtiną poveikio pradžią, trukmę, dažnumą ir grįžtamumą; g) bendrą poveikį su kitais jau esamais ir (arba) patvirtintais projektais; h) galimybę veiksmingai sumažinti poveikį. IV PRIEDAS 5 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTA INFORMACIJA (POVEIKIO APLINKAI VERTINIMO ATASKAITOJE PATEIKIAMA INFORMACIJA) 1. Projekto aprašymas, būtinai pateikiant: a) projekto vykdymo vietos aprašymą; b) viso projekto (įskaitant, kai tinkama, reikalingus griovimo darbus) fizinių charakteristikų ir žemės naudojimo reikalavimų statybos ir eksploatavimo etapais aprašymą; c) pagrindinių projekto eksploatacijos etapo (ypač bet kurio gamybos proceso) charakteristikų aprašymą, pavyzdžiui, energijos poreikį ir naudojamą energiją, naudojamų medžiagų ir gamtinių išteklių (įskaitant vandenį, žemę, dirvožemį ir biologinę įvairovę) pobūdį ir kiekį; d) siūlomo projekto eksploatavimo metu numatomų liekanų ir išmetalų rūšies (kaip antai vandens, oro, dirvožemio ir podirvio taršos, triukšmo, vibracijos, šviesos, šilumos, radiacijos) bei kiekio, taip pat atliekų, susidarančių statybos ir eksploatavimo etapais, kiekio ir rūšies įvertinimą. 2. Užsakovo svarstytų pagrįstų alternatyvų (pvz., vertinant projekto sumanymą, technologiją, vietą, dydį ir mastą), susijusių su siūlomu projektu ir konkrečiomis jo charakteristikomis, aprašymas, nurodant pagrindines alternatyvos pasirinkimo priežastis, įskaitant poveikio aplinkai palyginimą. 3. Atitinkamų dabartinės aplinkos būklės aspektų (bazinio scenarijaus) aprašymas ir tikėtinos jų raidos neįgyvendinus projekto metmenys tokiu mastu, kokiu pokyčiai, skaičiuojant nuo bazinio scenarijaus, gali būti įvertinti dedant pagrįstas pastangas ir remiantis galimybe naudotis informacija apie aplinką ir mokslo žiniomis. 4. 3 straipsnio 1 dalyje išvardytų veiksnių, kuriems projektas gali daryti reikšmingą poveikį, aprašymas: informacija apie gyventojus, žmonių sveikatą, biologinę įvairovę (pvz., gyvūniją ir augaliją), žemę (pvz., žemės paėmimą), dirvožemį (pvz., organines medžiagas, eroziją, tankinimą, pralaidumą), vandenį (pvz., hidromorfologinius pokyčius, kiekį ir kokybę), orą, klimatą (pvz., išmetamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas, su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusį poveikį), materialines vertybes, kultūros paveldą, įskaitant architektūrinius ir archeologinius aspektus, ir kraštovaizdį. 5. Tikėtino reikšmingo projekto poveikio aplinkai aprašymas, kai poveikį gali sukelti, inter alia: a) projekto statyba ir buvimas, įskaitant, jei tinkama, griovimo darbus; b) gamtinių išteklių, visų pirma žemės, dirvožemio, vandens ir biologinės įvairovės, naudojimas kiek įmanoma įvertinant tvarų šių išteklių tvarų prieinamumą; c) išmetamieji teršalai, triukšmas, vibracija, šviesa, šiluma ir radiacija, trukdžių susidarymas, atliekų šalinimas ir naudojimas; d) rizika žmonių sveikatai, kultūros paveldui arba aplinkai (pvz., dėl avarijų ar nelaimių); e) su jau esamais ir (arba) patvirtintais projektais bendras poveikis, atsižvelgiant į be kokias esamas aplinkos apsaugos problemas, susijusias su visomis aplinkosaugos požiūriu svarbiomis teritorijomis, kurios, tikėtina, gali patirti poveikį, arba gamtinių išteklių naudojimą; f) projekto poveikis klimatui (pvz., išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų pobūdis ir mastas) ir projekto pažeidžiamumą dėl klimato kaitos; g) naudojamos technologijos ir medžiagos. Turėtų būti aprašytas tikėtinas reikšmingas tiesioginis poveikis veiksniams, nustatytiems 3 straipsnio 1 dalyje, taip pat bet koks netiesioginis, antrinis, kompleksinis, tarpvalstybinis, trumpalaikis, vidutinės trukmės ir ilgalaikis, nuolatinis ir laikinas, teigiamas ir neigiamas projekto poveikis. Rengiant šį aprašymą reikėtų atsižvelgti į projektui svarbius aplinkos apsaugos tikslus, nustatytus Sąjungos ar valstybių narių lygmeniu. 6. Prognozavimo metodų arba įrodymų, taikytų nustatant ir vertinant reikšmingą poveikį aplinkai, įskaitant sunkumų, patirtų kaupiant reikalingą informaciją, pobūdį (pvz., techniniai sunkumai ar praktinės patirties trūkumas), aprašymas, taip pat pagrindinių susijusių neaiškumų aprašymas. 7. Priemonių, kurių numatoma imtis siekiant išvengti nustatyto reikšmingo neigiamo poveikio aplinkai, užkirsti jam kelią, jį sumažinti arba, jei galima, kompensuoti, aprašymas ir, kai tinkama, bet kokių siūlomų stebėsenos priemonių (pvz., po projekto įgyvendinimo atliekama analizė) aprašymas. Tame aprašyme reikėtų paaiškinti, kokiu mastu išvengiama reikšmingo neigiamo poveikio aplinkai, ar jam užkertamas kelias, ar jis sumažinamas arba kompensuojamas, ir įvertinti tiek statybos, tiek eksploatavimo etapus. 8. Laukto neigiamo poveikio aplinkai, kurį lemia projekto pažeidžiamumas didelių avarijų ir (arba) nelaimių, kurios svarbios atitinkamam projektui, rizikos atžvilgiu aprašymas. Gali būti naudojamasi atitinkama informacija, prieinama ir gauta atlikus rizikos vertinimą pagal Sąjungos teisės aktus, tokius kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/18/ES (1) ar Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas (2), arba atlikus atitinkamus vertinimus pagal nacionalinius įstatymus, su sąlyga, kad vykdomi šios direktyvos reikalavimai. Kai tinkama, priemonių, kurių numatoma imtis siekiant išvengti reikšmingo neigiamo poveikio aplinkai arba jį sušvelninti, aprašymas, taip pat išsamus priemonių, susijusių su pasirengimu ekstremaliosioms situacijoms ir siūlomu reagavimu į jas, aprašymas. 9. 1–8 punktuose nurodytos informacijos netechninio pobūdžio santrauka. 10. Nuorodų sąrašas, kuriame pateikiami šaltiniai, kuriais naudotasi rengiant aprašymus ir atliekant vertinimus, pateikiamus šiame pranešime. (1) 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, iš dalies keičianti ir vėliau panaikinanti Tarybos direktyvą 96/82/EB (OL L 197, 2012 7 24, p. 1)." (2) 2009 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema (OL L 172, 2009 7 2, p. 18).“"