LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 338/1

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 1342/2013

2013 m. gruodžio 12 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, panaikinamos tam tikriems importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės geležies arba plieniniams lynams ir kabeliams taikomos antidempingo priemonės

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A. PROCEDŪRA

1. Galiojančios priemonės

(1) Reglamentu (EB) Nr. 1601/2001 (2) Taryba nustatė galutinį muitą tam tikriems importuojamiems Rusijos Federacijos, Turkijos, Tailando ir Čekijos Respublikos kilmės geležies arba plieniniams lynams ir kabeliams (toliau – PLK). Šios priemonės toliau vadinamos pradinėmis priemonėmis, o tyrimas, kurį atlikus buvo nustatytos tos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu.

(2) 2001 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Rusijos gamintojo (JSC Severstal-Metiz) įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymą. 2007 m. spalio mėn. (3) tas įsipareigojimo susitarimas panaikintas, nes atsižvelgiant į tai, kad daugelį bendrovės eksportuojamų produktų rūšių sunku priskirti tinkamai klasei, jis laikytas netinkamu.

(3) Atlikus dalinę tarpinę ir priemonių galiojimo termino peržiūras Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1279/2007 (4) nustatė, kad Rusijos Federacijai toliau turėtų būtų taikomos pradinės priemonės pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Toliau šios priemonės vadinamos galiojančiomis priemonėmis, o priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas – paskutiniu tyrimu. Reglamentu (EB) Nr. 1279/2007 nutrauktas priemonių taikymas importuojamiems Turkijos ir Tailando kilmės plieniniams lynams ir kabeliams.

(4) Šiuo metu (5) taip pat taikomos priemonės Ukrainos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės PLK, jų taikymas buvo išplėstas iš Maroko, Moldavijos ir Korėjos Respublikos siunčiamiems importuojamiems PLK.

2. Prašymas atlikti peržiūrą

(5) 2012 m. spalio 27 d. pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi, paskelbė apie antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės PLK, galiojimo termino peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) (6).

(6) Peržiūra inicijuota gavus pagrįstą Europos Sąjungos vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komiteto (toliau – EWRIS arba pareiškėjas) Sąjungos gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visų tam tikrų Sąjungoje pagaminamų PLK, vardu pateiktą prašymą. Prašymas grįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas veikiausiai būtų vykdomas toliau, o Sąjungos pramonei būtų vėl daroma žala.

3. Tyrimas

3.1. Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

(7) Atliekant dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tyrimą buvo nagrinėjamas 2011 m. spalio 1 d. – 2012 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – PTL). Tiriant žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2009 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

3.2. Su tyrimu susijusios šalys

(8) Komisija apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems gamintojams, Sąjungos gamintojams, žinomiems importuotojams ir naudotojams, taip pat pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

(9) Atsižvelgiant į galimą didelį su tyrimu susijusių eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą iš pradžių buvo numatyta taikyti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka tikrai būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves) eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų prašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo pranešti apie save ir Komisijai pateikti pranešime apie inicijavimą prašomą informaciją.

(10) Atsižvelgiant į tai, kad tik du eksportuojantys Rusijos Federacijos gamintojai pateikė pranešime apie tyrimo inicijavimą prašytą informaciją ir išreiškė norą toliau bendradarbiauti su Komisija, nuspręsta eksportuojančių gamintojų atrankos netaikyti.

(11) Komisija pranešime apie inicijavimą paskelbė, kad laikinai atrinko Sąjungos gamintojus ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų dėl atrankos iki pranešime apie inicijavimą nustatyto termino. Laikinai atrinkti penki Sąjungos gamintojai, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtį.

(12) Negavus jokių pastabų siūlomos bendrovės buvo galutinai atrinktos ir apie tai pranešta suinteresuotosioms šalims. Tačiau viena galutinai atrinkta bendrovė vėliau pasitraukė iš atrinktų bendrovių. Todėl Komisija nusprendė atrinkti keturis kitus Sąjungos gamintojus, kurie, kaip nustatyta, yra tipiški Sąjungos gamintojai atsižvelgiant į panašaus produkto gamybos (29,3 %) ir pardavimo (20,9 %) Sąjungoje apimtį.

(13) Nors pranešime apie inicijavimą numatyta nesusijusių importuotojų atranka, apie save nepranešė nė vienas nesusijęs importuotojas ar naudotojas. Todėl nesusijusių importuotojų atranka nebuvo taikoma.

(14) Klausimynai buvo nusiųsti keturiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, dviem eksportuojantiems Rusijos Federacijos gamintojams ir susijusiam importuotojui.

3.3. Klausimyno atsakymai

(15) Klausimyno atsakymus pateikė keturi atrinkti Sąjungos gamintojai, susijęs importuotojas ir vienas eksportuojantis Rusijos Federacijos gamintojas.

(16) Nors iš pradžių apie save pranešė du eksportuojantys Rusijos Federacijos gamintojai, tik vienas iš jų pateikė klausimyno atsakymus ir yra laikomas bendradarbiaujančiu atliekant tyrimą. Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui visiškai priklauso Italijoje įsteigta patronuojamoji bendrovė, kuri taip pat gamina PLK ir importuoja nagrinėjamąjį produktą iš Rusijos Federacijos. Kitas eksportuojantis gamintojas tyrimo inicijavimo etapu pateikė pastabų, bet paprašytas užpildyti klausimyną to nepadarė. Todėl laikoma, kad antrasis eksportuojantis gamintojas atliekant tyrimą nebendradarbiavo.

3.4. Tikrinamieji vizitai

(17) Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, būtina nustatant dempingo ir jo daromos žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybę ir Sąjungos interesus. Tikrinamieji vizitai surengti šių bendrovių patalpose: a) Sąjungos gamintojai: — CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Vokietija, — BRIDON International Ltd., Jungtinė Karalystė, — TEUFELBERGER Seil GmbH, Austrija, — Manuel Rodrigues de OLIVEIRA Sá & Filhos, S.A., Portugalija; b) eksportuojantis Rusijos Federacijos gamintojas: — JSC SEVERSTAL-Metiz, Čerepovecas; c) susijęs importuotojas: — REDAELLI Tecna SpA, Italija.

B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1. Nagrinėjamasis produktas

(18) Nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas kaip ir pradiniame bei paskutiniame tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu galiojančios priemonės, t. y. geležiniai ir plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be (pramonės terminologijoje dažnai vadinami PLK (angl. SWR)), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

2. Panašus produktas

(19) Atlikus šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą patvirtinta, kad Rusijos Federacijoje gaminamų ir į Sąjungą eksportuojamų PLK ir Sąjungos gamintojų Sąjungoje gaminamų ir parduodamų PLK fizinės bei techninės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios, todėl šie produktai laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C. DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

1. Pirminės pastabos

(20) Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas bus tęsiamas arba pasikartos.

(21) Kaip paaiškinta 10 konstatuojamojoje dalyje, atrinkti eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų nebuvo būtina. Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas eksportavo apie 99 % per PTL iš Rusijos Federacijos į Sąjungą eksportuoto nagrinėjamojo produkto. Tuo remiantis padaryta išvada, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas.

(22) Atsižvelgiant į tai, kad du kiti žinomi Rusijos Federacijos gamintojai nebendradarbiavo atliekant tyrimą, toliau pateikiami nustatyti faktai dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo grindžiami geriausiais turimais faktais, įskaitant Eurostato duomenis, oficialią Rusijos statistiką ir antrojo gamintojo pateiktus ribotus duomenis.

2. Importas dempingo kainomis per PTL

(23) Remiantis prašymu atlikti peržiūrą eksportas iš Rusijos Federacijos į Sąjungą vykdytas tariamai dempingo kainomis, o vidutinis dempingo skirtumas sudarė 130,8 %. Kaip minėta pranešime apie inicijavimą (4.1 punktas), pareiškėjas palygino eksporto iš Rusijos Federacijos į Sąjungą kainas (remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis) su Rusijos Federacijos vidaus rinkos kainomis.

2.1. Normalioji vertė

(24) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatyta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo visas panašaus produkto pardavimas nepriklausomiems pirkėjams Rusijos vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos atitinkamo pardavimo eksportui į Sąjungą apimties. Nustatyta, kad apskritai bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

(25) Po to Komisija nustatė eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje parduodamo panašaus produkto rūšis, kurios yra tokios pačios, kaip ir eksportui į Sąjungą parduodamo produkto rūšys, arba tiesiogiai su jomis palyginamos.

(26) Toliau nagrinėta, ar bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar kiekvienos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % tos pačios rūšies produkto pardavimo Sąjungai apimties. Toliau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį nagrinėta, ar tipiškais kiekiais parduotų tam tikrų rūšių produktų pardavimas vykdytas įprastinėmis prekybos sąlygomis.

(27) Nustatant atitinkamos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį nagrinėta, ar kiekvienos rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje tipiškais kiekiais galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis. Visais atvejais, kai vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis parduotas pakankamas kiekis tam tikros rūšies produkto, normalioji vertė buvo grindžiama faktinėmis vidaus rinkos kainomis, apskaičiuotomis kaip svertinis viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per PTL vidurkis.

(28) Kitų rūšių produktų, kurių pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduodami įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų tam tikros rūšies produktų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių sąnaudų procentinę dalį ir pagrįstą pelno dydį, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą sakinį remiantis faktiniais duomenimis, susijusiais su panašaus produkto gamyba ir pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis.

2.2. Eksporto kaina

(29) Kadangi bendradarbiaujantis eksportuojantis Rusijos gamintojas visus produktus eksportavo į Sąjungą pardavimui tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kaina buvo nustatyta remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

(30) Kalbant apie eksporto sandorį, kai eksportas į Sąjungą vykdytas per susijusią prekybos bendrovę, eksporto kaina nustatyta remiantis pirmąja susijusio prekiautojo perpardavimo nepriklausomam pirkėjui Sąjungoje kaina pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Patikimai eksporto kainai nustatyti atlikti koregavimai pagal visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, ir pelną. Negavus nepriklausomų importuotojų informacijos dėl pelno dydžio per PTL taikytas vidutinis 5 % pelno dydis.

2.3. Palyginimas

(31) Vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su vidutine svertine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygmeniu.

(32) Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi buvo atsižvelgta į veiksnių, kurie, kaip buvo įrodinėjama, turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, skirtumus. Todėl koreguojant prireikus ir pateisinamais atvejais deramai atsižvelgta į vežimo, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų išlaidų, finansinių, pakavimo sąnaudų, komisinių ir lengvatų skirtumus.

2.4. Dempingo skirtumas

(33) Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatyta, kad vykdytas dempingas; eksportuojančio gamintojo dempingas sudarė 4,7 %.

3. Importo pokyčiai, jei priemonės būtų panaikintos

3.1. Pirminės pastabos

(34) Atlikus analizę dėl dempingo vykdymo per PTL taip pat nagrinėta dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. Šiuo atžvilgiu nagrinėti tokie aspektai: importo dempingo kaina iš Rusijos Federacijos apimtis ir kainos, Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas, Rusijos Federacijos gamybos pajėgumai ir pertekliniai pajėgumai, skirti eksportui.

3.2. Importo iš Rusijos Federacijos dempingo kaina apimtis ir kainos

(35) Remiantis Eurostato duomenimis, nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš Rusijos Federacijos padidėjo – nuo 2 005 tonų 2009 m. iki 2 343 tonų per PTL ir sudarė apie 1 % Sąjungos suvartojamo kiekio per PTL ir nagrinėjamuoju laikotarpiu. Kaip minėta pirmiau 33 konstatuojamojoje dalyje, importas iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo vykdytas dempingo kaina (4,7 %) nepaisant galiojančių antidempingo muitų.

3.3. Sąjungos rinkos ir kitų trečiųjų šalių rinkų patrauklumas

(36) Eksportas į Sąjungą sudarė 3 % bendradarbiaujančio gamintojo pardavimo, o didžioji dalis (85 %) parduota Rusijos vidaus rinkoje. Nagrinėjamuoju laikotarpiu (7) vidaus rinka išaugo 38 % ir, kaip prognozuojama viešuose ekonominę analizę pateikiančiuose šaltiniuose, didėjant Rusijos Federacijos BVP vidaus rinka taip pat galimai augs. Be to, pagal tyrimo metu surinktą informaciją nustatyta, kad bendradarbiaujantis gamintojas negamina visų rūšių nagrinėjamojo produkto, todėl jo konkurencinis spaudimas Sąjungos gamintojams yra ribotas. Taip gali būti ir kitų dviejų gamintojų atveju, nes negauta informacijos apie investicijas į naują įrangą, kuri galėtų būti naudojama, pavyzdžiui, didesnio skersmens nagrinėjamajam produktui gaminti. Be to, ribotą eksportuojančių Rusijos Federacijos gamintojų konkurencinį spaudimą taip pat galima patvirtinti tuo, kad Sąjungos gamintojai vykdo veiklą Rusijos rinkoje. Oficialiais Rusijos muitinės statistiniais duomenimis Sąjungos gamintojų panašaus produkto eksportas į Rusijos Federaciją sudarė 30 % viso panašaus produkto importo į Rusijos rinką per PTL; taigi, Sąjungos gamintojai buvo didžiausi eksportuotojai į Rusijos rinką.

(37) Atsakydamas dėl galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad prognozuojamas Rusijos BVP augimas (apie 3 %) yra palyginti nedidelis ir dėl to Rusijos PLK rinka negalės toliau plėstis. Todėl Rusijos rinka negalės absorbuoti papildomo panašaus produkto kiekio. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad Rusijos BVP nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2009 m. iki TL pabaigos, augo lėčiau nei prognozuota 2014 metams ir nepaisant to Rusijos PLK rinka išaugo 38 %. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

(38) Ta pati šalis taip pat nurodė dviejų rūšių produktus, kuriuos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas neseniai sukūrė (bendradarbiaudamas su Sąjungoje įsikūrusia savo patronuojamąja bendrove) ir tvirtino, kad tai rodo, jog šis gamintojas nagrinėjamuoju laikotarpiu investavo. Tačiau tai neprieštarauja išvadai, kad bendradarbiaujantis gamintojas negali gaminti visų rūšių lynų (visų pirma PLK, skirtų aukščiausios kategorijos produktų rinkai). Todėl šis argumentas buvo atmestas.

(39) Sąjungos rinkos patrauklumą taip pat reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad tam tikri Sąjungos gamintojai priklauso Rusijos eksportuojantiems gamintojams. Iš tiesų, šiuo metu du Rusijos gamintojai turi patronuojamąsias bendroves, įsikūrusias Europos Sąjungoje. Surengus tikrinamąjį vizitą ES įsikūrusioje bendradarbiaujančio eksportuotojo patronuojamojoje bendrovėje nustatyta, kad jos pardavimo sandoriai buvo daugiausiai sudaromi Europos rinkoje, o susijęs bendradarbiaujančio gamintojo ir šios patronuojamosios bendrovės pardavimas per PTL buvo nedidelis.

(40) Remiantis bendradarbiaujančio eksportuotojo duomenimis, reikia pažymėti, kad Rusijos nagrinėjamojo produkto eksporto į trečiąsias šalis apimtis keturis kartus viršijo eksporto į Sąjungą per PTL apimtį. Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo vidutiniškai mažesnės už jo vidaus pardavimo Rusijos Federacijoje kainą, bet vidutiniškai didesnės už eksporto į Sąjungos rinką kainas. Tai leidžia daryti išvadą, kad eksportas į trečiųjų šalių rinkas yra patrauklesnis už pardavimą į Sąjungos rinką. Atsižvelgiant į šias aplinkybes taip pat primenama apie nusistovėjusius pardavimo kanalus su Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) rinkomis.

(41) Atsakydamas dėl galutinio faktų atskleidimo pareiškėjas tvirtino, kad Rusijos gamintojų eksporto į trečiąsias šalis kainos yra iš tiesų mažesnės nei eksporto į Sąjungą kainos. Priminta, kad eksporto į Sąjungą ir kitas Europos šalis kainos buvo lyginamos tariamai remiantis Rusijos muitinės statistiniais duomenimis. Pirminių duomenų, pagrindžiančių šį palyginimą, nepateikta. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad, tyrimo metu palyginus Rusijos eksporto į Sąjungą ir į trečiąsias šalis kainas, kainų skirtumas buvo nustatytas remiantis patikrintais bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo klausimyno duomenimis. Kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis, atsižvelgiant į produkto rūšių ir prekybos lygio skirtumus. Pareiškėjo pateiktos vidutinės kainos neatspindi kainos elementų sudėtingumo ir PLK rinkos įvairovės, atsiradusios dėl labai daug skirtingų produkto rūšių ir skirtingų prekybos lygių. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

(42) Ta pati šalis teigė, kad šiuo atveju Sąjungos pramonės eksporto į Rusijos Federaciją yra nereikšminga ir nurodė, kad didėja importas į Rusijos Federaciją iš Kinijos Liaudies Respublikos; į tai atliekant analizę reikėtų atsižvelgti, nes dėl tokio importo kyla konkurencijos grėsmė Rusijos ir NVS rinkose veikiantiems Rusijos gamintojams. Šiuo atžvilgiu teiginys, kad Sąjungos gamintojai išlieka eksporto lyderiai Rusijos rinkoje, yra tinkamas, nes juo, inter alia, patvirtinama, kad Rusijos gamintojai negali gaminti visų rūšių PLK, kurie yra paklausūs Rusijos rinkoje. Dėl Kinijos eksporto į Rusijos Federaciją pažymima, kad jis augo kartu su sparčiai augančia paklausa Rusijos rinkoje. Tolesnei analizei atlikti nebuvo pateikta jokios informacijos, pavyzdžiui, apie Kinijos eksporto į Rusijos Federaciją arba NVS šalis kainų lygius, ar importuojamo tiriamojo produkto charakteristikas. Galiausiai pažymima, kad remiantis Rusijos muitinės statistiniais duomenimis per PTL Rusijos nagrinėjamojo produkto gamintojai išlaikė pagrindinę poziciją jų PLK vidaus rinkoje, o visas importas į šią rinką sudarė tik 15 % Rusijos PLK rinkos. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

3.4. Rusijos Federacijos gamybos pajėgumai ir pertekliniai pajėgumai, skirti eksportui

(43) Remiantis prašymu atlikti peržiūrą visų eksportuojančių Rusijos gamintojų gamybos pajėgumai buvo 115 tūkst. tonų. Atliekant tyrimą pareiškėjas perskaičiavo, kad Rusijos gamybos pajėgumai turėtų būti 220–250 tūkst. tonų, bet tai nebuvo pagrįsta jokiais įrodymais. Remiantis patikrintais bendradarbiaujančio eksportuotojo duomenimis, antrojo žinomo gamintojo pateiktais duomenimis ir prašyme pateiktais duomenimis apie trečiąjį gamintoją, visų Rusijos nagrinėjamojo produkto gamintojų gamybos pajėgumai sudarė maždaug 158 tūkst. tonų. Atsižvelgiant į tai, reikia pažymėti, kad bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo gamybos pajėgumai nagrinėjamuoju laikotarpiu struktūriškai pakito ir buvo uždaryta viena gamybos įmonė.

(44) Atsakydama dėl galutinio faktų atskleidimo viena šalis teigė, kad tam tikra įranga iš uždarytos gamybos įmonės buvo perkelta į kitą bendradarbiaujančio gamintojo gamybos vietą. Tačiau šiam teiginiui pagrįsti įrodymų nepateikta. Šiuo atžvilgiu patvirtinama, kad per tyrimą surinkti įrodymai patvirtina, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu bendradarbiaujantis gamintojas atliko struktūrinius pakeitimus, įskaitant visų trijų gamybos vietų tam tikros įrangos atidavimą į metalo laužą ir vienos gamybos įmonės uždarymą. Tuo pačiu metu negalima paneigti prielaidos, kad tam tikra įranga iš uždarytos gamybos įmonės buvo perkelta į likusias įmones. Bet kuriu atveju tai nekeičia šio gamintojo ir Rusijos gamybos pajėgumo apskaičiavimo, kurį šalis užginčijo. Todėl šis argumentas buvo atmestas.

(45) Dėl pajėgumų panaudojimo ir perteklinių pajėgumų, remiantis dviejų gamintojų duomenimis ir negavus jokios tikslios informacijos apie trečiojo gamintojo pajėgumų panaudojimą daryta prielaida, kad jo pajėgumų panaudojimas buvo panašus į kitų dviejų gamintojų t. y. 90 % per PTL. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad bendri nepanaudoti pajėgumai Rusijos Federacijoje sudarė 17 tūkst. tonų. Tai atitiko maždaug 8 % Sąjungos suvartojamo kiekio per PTL.

3.5. Išvada

(46) Atsižvelgiant į išvadas, kad eksportas iš Rusijos Federacijos per PTL vykdytas dempingo kainomis, yra tikimybė, kad jei galiojančios antidempingo priemonės būtų panaikintos, dempingas Sąjungos rinkoje tęsis.

(47) Tačiau reikėtų pabrėžti šiuos dalykus. Pirma, nepanaudotų pajėgumų Rusijos Federacijoje apimtis yra nedidelė; sparčiai augant paklausai vidaus rinkoje šie pajėgumai gali būti absorbuoti. Antra, Rusijos gamintojai neturi pajėgumų tiekti visų rūšių lynus, todėl jų konkurencinis spaudimas Sąjungos rinkoje yra ribotas. Trečia, dviem iš trijų žinomų eksportuojančių gamintojų visiškai priklausė patronuojamosios bendrovės Sąjungoje, gaminančios panašų produktą. Remiantis informacija, gauta iš bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo patronuojamosios bendrovės, matyti, kad patronuojamosios bendrovės gaminamas panašus produktas daugiausia parduodamas Sąjungos rinkoje, o eksportuojantis gamintojas gamina ir parduoda panašų produktą daugiausia Rusijos rinkoje. Be to, eksportuojantys Rusijos gamintojai užmezgę stiprius komercinius ryšius su trečiųjų šalių rinkomis, visų pirma NVS rinkomis, kurios Rusijos eksportuotojams yra patrauklesnės, nes tose rinkose vidutinės kainos yra didesnės už Sąjungoje taikomas kainas. Šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad mažai tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms nagrinėjamojo produkto importas iš Rusijos Federacijos gerokai padidėtų.

D. SĄJUNGOS PRAMONĖS APIBRĖŽTIS

(48) Per PTL PLK gamino daugiau kaip 30 Sąjungos gamintojų. Todėl laikoma, kad šių gamintojų produkcija (apskaičiuota remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų gauta informacija, o kitų Sąjungos gamintoju atveju – remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis) sudaro Sąjungos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

(49) Kaip paaiškinta 12 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į didelį Sąjungos gamintojų skaičių buvo atlikta atranka. Siekiant išnagrinėti žalą, toliau nurodytais dviem lygmenimis buvo nustatyti žalos rodikliai: — makroekonominiai rodikliai (gamyba, pajėgumai, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, vidutinės vieneto kainos ir dempingo dydis) įvertinti visos Sąjungos gamybos lygmeniu, remiantis iš bendradarbiaujančių gamintojų surinkta informacija ir Eurostato duomenimis, o kitų Sąjungos gamintojų – remiantis vertinimu, pagrįstu pareiškėjo pateiktais duomenimis, — atrinktų Sąjungos gamintojų mikroekonominiai rodikliai (t. y. atsargos, darbo užmokestis, pelningumas, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas, pajėgumas padidinti kapitalą ir investicijos) analizuoti remiantis tų gamintojų pateikta patikrinta informacija.

E. PADĖTIS SĄJUNGOS RINKOJE

1. Sąjungos suvartojimas

(50) Sąjungos suvartojimas nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 8 %, nuo 195 426 tonų iki 211 380 tonų. 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Sąjungos suvartojimas (tonomis) 195 426 206 940 213 350 211 380 Indeksas 100 106 109 108

2. Dabartinis importas iš Rusijos Federacijos

2.1. Importo iš Rusijos Federacijos apimtis, rinkos dalis ir kainos

(51) Remiantis Eurostato duomenimis, Rusijos Federacijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis nuo 2009 m. iki PTL padidėjo nuo 2 005 tonų iki 2 343 tonų. Nepaisant šio padidėjimo, šios apimtys yra mažesnės už paskutiniame tyrime nustatytą importą iš Rusijos Federacijos – 2005 m. importuotos 2 908 tonos, o nuo 2005 m. liepos 1 d. iki 2006 m. birželio 30 d. (t. y. per paskutinį PTL) 3 323 tonos. Be to, po PTL importas iš Rusijos pradėjo mažėti (sumažėjo – 20 %).

(52) Rusijos importui tenkanti rinkos dalis 2009 m. buvo 1,03 %, o per PTL – 1,11 %.

(53) Importo kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu nuosekliai padidėjo 12 %. 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Importas (tonomis) 2 005 2 197 2 549 2 343 Indeksas 100 110 127 117 Rinkos dalis 1,03 % 1,06 % 1,19 % 1,11 % Indeksas 100 103 116 108 Importo kaina 1 054 1 084 1 171 1 178 Indeksas 100 103 111 112

2.2. Priverstinis kainų mažinimas

(54) Priverstinis kainų mažinimas nustatytas taikant bendradarbiaujančio Rusijos gamintojo eksporto kainas, netaikant antidempingo muito; nustatyta, kad jis sudarė 54,7–69,0 %, priklausomai nuo produkto rūšių, o vidutinis svertinis priverstinai mažinamų kainų skirtumas buvo 63,4 %. Tačiau, atsižvelgiant į mažas importo iš Rusijos Federacijos apimtis ir įvairių rūšių PLK, priverstinis kainos sumažinimas galėtų būti nustatytas tik remiantis labai nedideliu kiekiu tokių pačių rūšių produktų, kurių apimtis buvo nedidelė (19,9 tonos). Todėl priverstinio kainų mažinimo skirtumas laikomas tik orientaciniu.

3. Importas iš kitų šalių

3.1. Kitų šalių importo apimtis, rinkos dalis ir kainos

(55) Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš kitų šalių, išskyrus Rusijos Federaciją, padidėjo 10,6 %, o tai yra daugiau nei suvartojimo padidėjimas Sąjungos rinkoje (+ 8 %). Nepaisant to, kad importui iš kitų šalių, išskyrus Rusijos Federaciją, tenkanti Sąjungos rinkos dalis padidėjo, atitinkamos rinkos dalys gali būti laikomos nepakitusiomis.

(56) Pagrindinės eksportuojančios šalys per PTL buvo Pietų Korėja, kuriai teko 16 % rinkos dalis, mažesnę dalį užimanti KLR (1,78 %), Tailandas (apie 1,65 %) bei Rusijos Federacija (žr. pirmiau, 1,11 % rinkos dalis); Sąjungos pramonės rinkos dalis buvo beveik 60 %. Šalis/Importo apimtis (tonomis) 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Pietų Korėja 32 027 23 926 28 906 34 798 Kinija 5 797 4 067 5 174 3 765 Tailandas 3 673 3 815 5 348 3 499 Kitos šalys 34 938 38 974 39 376 42 444 Tarpinė suma (išskyrus Rusijos Federaciją) 76 435 70 782 78 804 84 506 Rusija 2 005 2 197 2 548 2 343 Visas importas (įskaitant Rusijos Federaciją) 78 440 72 979 81 352 86 849

3.2. Priverstinis kainų mažinimas

(57) Apskritai vidutinės iš kitų šalių importuoto panašaus produkto kainos išliko stabilios ir per nagrinėjamąjį laikotarpį nepakito; dėl jų Sąjungos pramonės kainos priverstinai mažintos vidutiniškai 57 %.

4. Sąjungos pramonės padėtis

(58) Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius.

4.1. Pirminės pastabos

(59) Kadangi Sąjungos pramonei taikyta atranka, žala buvo vertinama remiantis informacija, gauta visos Sąjungos pramonės lygmeniu (makroekonominiai duomenys kaip apibrėžta 49 konstatuojamojoje dalyje), ir informacija, gauta atrinktų Sąjungos gamintojų lygmeniu (mikroekonominiai duomenys kaip apibrėžta 49 konstatuojamojoje dalyje).

a) Gamyba

(60) Sąjungos pramonės gamyba nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 6 %, t. y. nuo 214 475 tonų iki 228 368 tonų. Didėjant suvartojimui (+ 8 %), kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungos pramonė padidino savo gamybos apimtis 6 %. Sąjungos pramonė 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Gamybos apimtis (tonomis) 214 475 223 385 224 559 228 368 Indeksas 100 104 105 106

b) Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo koeficientas

(61) Dėl padidėjusio Sąjungos suvartojimo (+ 8 %) Sąjungos pramonės gamyba taip pat išaugo 6 %. Sąjungos pramonė 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Pajėgumai 348 852 371 187 366 976 369 134 Indeksas 100 106 105 106 Pajėgumų naudojimas 61,5 % 60,2 % 61,2 % 61,9 % Indeksas 100 98 100 101

c) Pardavimo apimtis

(62) Sąjungos pramonės pardavimas Sąjungos rinkoje nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo 7 %. Sąjungos pramonė 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Pardavimas nesusijusioms Sąjungos šalims (tonomis) 116 902 133 824 131 085 124 524 Indeksas 100 114 112 107

d) Rinkos dalis

(63) Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo išsaugoti palyginti stabilią rinkos dalį, t. y. 60 % 2009 m. ir 59 % per PTL. Sąjungos pramonė 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Rinkos dalis 60 % 65 % 61 % 59 % Indeksas 100 108 102 98

e) Augimas

(64) Nuo 2009 m. iki PTL, kai Sąjungos suvartojimas padidėjo 8 %, Sąjungos pramonės pardavimo apimtis taip pat padidėjo 7 %. Todėl galima laikyti, kad Sąjungos pramonės rinkos dalis nepakito, nors ji šiek tiek sumažėjo, o importui iš Rusijos Federacijos tenkanti dalis šiek tiek padidėjo.

f) Užimtumas

(65) Nors atrinktų Sąjungos gamintojų užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 5 %, pareiškėjo apskaičiuotas visos Sąjungos pramonės užimtumo lygis skiriasi ir jis kito neigiamai, t. y. nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo 6 %. Sąjungos pramonė 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Užimtumas 3 763 3 776 3 688 3 544 Indeksas 100 100 98 94

g) Dempingo skirtumo dydis

(66) Atsižvelgiant į bendrą nedidelę importo iš Rusijos Federacijos apimtį ir santykinai nedidelį dempingo skirtumą, faktinio dempingo skirtumo dydžio (4,7 %) poveikis Sąjungos pramonei negali būti laikomas reikšmingu.

h) Atsargos

(67) Sąjungos pramonės laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2009 m. iki PTL sumažėjo. Atrinkti gamintojai 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) 11 723 10 240 9 813 10 489 Indeksas 100 87 84 89

i) Pardavimo kainos ir vidaus rinkos kainoms įtakos turintys veiksniai

(68) Sąjungos pramonės vieneto pardavimo kainos nuo 2009 m. iki PTL padidėjo 8 %. Ši kainų raida susijusi su faktu, kad Sąjungos pramonė sugebėjo padidėjusias gamybos sąnaudas (8 %) perkelti naudotojams. Ji taip pat susijusi su nuosekliu Sąjungos pramonės perėjimu prie didesnio skersmens PLK gamybos ir persiorientavimo link specialiosios paskirties lynų gamybos. Atrinkti gamintojai 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Vidutinė vieneto pardavimo kaina ES (EUR/t) 3 625 3 658 3 809 3 911 Indeksas 100 101 105 108

j) Darbo užmokestis

(69) Nuo 2009 m. iki PTL vidutinis darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 20 %. Po kai kurių atrinktų bendrovių restruktūrizacijos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo administracinį darbą atliekančių darbuotojų dalis (darbininkų atžvilgiu) – tai atspindi ir padidėję vidutinės darbo užmokesčio sąnaudos vienam darbuotojui. Atrinkti gamintojai 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Darbo užmokestis pagal visos darbo dienos ekvivalentą (EUR) 42 393 45 174 48 718 51 052 Indeksas 100 107 115 120

k) Našumas

(70) Sąjungos pramonės darbo jėgos našumas, skaičiuojamas pagal metinį visos darbo dienos ekvivalentą, nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo nepastovus – 2010 m. jis sumažėjo, o 2011 m. ir PTL vėl padidėjo. Sąjungos pramonė 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Našumas 58 52 53 55 Indeksas 100 88 90 94

l) Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

(71) Nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijos į PLK padidėjo 271 %; jos buvo didelės ir per PTL sudarė beveik 16 mln. EUR. Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinkti gamintojai nepatyrė sunkumų didinti kapitalą. Be to, didelė dalis investicijų galėjo būti finansuojama iš nuosavų grynųjų pinigų srautų. Atrinkti gamintojai 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Investicijos (tūkst. EUR) 5 845 6 025 12 656 15 839 Indeksas 100 103 217 271

m) Pelningumas Sąjungos rinkoje

(72) Atrinkti gamintojai per visą nagrinėjamąjį laikotarpį sugebėjo gauti pelno. Nuo 2009 m. iki PTL (nepaisant nuosmukio palyginti su 2009 m.) gautas pelnas buvo gerokai didesnis nei atliekant pradinį tyrimą nustatytas tikslinis 5 % pelno dydis. Atrinkti gamintojai 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Pelningumas Sąjungos rinkoje 14,8 % 10,1 % 10,6 % 10,6 % Indeksas 100 68 72 72

n) Investicijų grąža

(73) Investicijų grąža (IG), išreikšta iš veiklos, susijusios su PLK, gautu bendru grynosios buhalterinės turto vertės procentiniu pelnu, tiesiogiai ir netiesiogiai susijusiu su PLK gamyba, iš esmės atitiko pirmiau aprašytas pelningumo tendencijas per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nepaisant nuosmukio šis rodiklis išlieka pakankamai aukštas. Atrinkti gamintojai 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Investicijų grąža 37,7 % 23,4 % 25 % 23 % Indeksas 100 62 66 61

o) Grynųjų pinigų srautas

(74) Bendra su grynuoju pinigų srautu susijusi padėtis išlieka labai gera, nepaisant nedidelio nuosmukio nuo 2009 m. iki PTL; tai tam tikru mastu atitiko pelningumo raidą visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Atrinkti gamintojai 2009 m. 2010 m. 2011 m. PTL Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) 57 545 40 640 38 297 43 380 Indeksas 100 71 67 75

p) Atsigavimas po ankstesnio dempingo

(75) Dauguma rodiklių rodo, kad Sąjungos pramonė pritaikė savo gamybos įrangą siekdama geriau prisitaikyti prie naujų ekonominių sąlygų ir pasinaudoti galimybėmis Sąjungos ir ne Sąjungos rinkų segmentuose, kuriuose galima gauti didelį pelną. Dėl 2001 m. nustatytų antidempingo priemonių pagerėjusi Sąjungos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis įrodo, kad priemonės yra veiksmingos ir kad Sąjungos pramonė atsigavo po ankstesnio dempingo.

4.2. Išvada

(76) Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė sugebėjo daugiau ar mažiau išlaikyti rinkos dalį, jos kainos padidėjo 8 %, atsargų kiekis išliko tinkamo lygio, o gamybos apimtis ir vartojimas išaugo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė veikė pelningai, nors per PTL pelnas buvo žemesnio lygio nei 2009 m. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad Sąjungos pramonė materialinės žalos nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė.

F. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

(77) Taip pat išnagrinėta, ar materialinė žala būtų tikėtina, jei priemonės būtų panaikintos. Nustatyta, kad tai nėra tikėtina dėl toliau pateiktų priežasčių.

(78) Kaip pabrėžta 54 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad dėl importo iš Rusijos Federacijos kainų priverstinai mažintos ES kainos. Tačiau atsižvelgiant į nedideles sutampančių rūšių produkto apimtis, šis priverstinis kainų mažinimo skirtumas gali būti laikomas tik orientaciniu.

(79) Kaip paaiškinta 51 konstatuojamojoje dalyje, Rusijos Federacijos kilmės nagrinėjamojo produkto importo apimtis 2009 m. sudarė 2 005 tonas, o per PTL – 2 343 tonas; atitinkamos rinkos dalys buvo 1,03 % ir 1,11 %.

(80) Kaip paaiškinta 43 ir 45 konstatuojamosiose dalyse, bendri Rusijos pajėgumai yra maždaug 158 000 tonų, o per paskutinį tyrimą buvo apskaičiuota, kad jie beveik atitiko ES suvartojimo apimtį, t. y. 220 tūkst. tonų. Be to, šiuo metu nepanaudotų pajėgumų apimtis nedidelė.

(81) Atliekant paskutinį tyrimą apskaičiuota, kad Rusijos rinka negali absorbuoti viso pasiūlos lygio. Šiuo metu, kaip paaiškinta 36 konstatuojamojoje dalyje, PLK suvartojimas Rusijos vidaus rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo (38 %). Be to, viešuose ekonominę analizę pateikiančiuose šaltiniuose prognozuojama, kad Rusijos Federacijos BVP ateinančiais metais smarkiai išaugs. Todėl tikėtina, kad nepanaudotus Rusijos pajėgumus, kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, absorbuos auganti Rusijos rinka, nes Rusijos kainos yra apie 11 % didesnės už eksporto į ES kainas. Be to, Rusijos eksporto į kitas, ypač NVS šalių, rinkas kainos yra vidutiniškai 5,6 % didesnės už eksporto į ES kainas. Todėl mažai tikėtina, kad didelis kiekis nepanaudotų pajėgumų arba šiuo metu palankesnėmis sąlygomis vidaus rinkoje ir (arba) į NVS šalių rinkose parduodamo kiekio dalis būtų nukreipta į Sąjungos rinką.

(82) Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad panaikinus Rusijos Federacijos kilmės importui taikomas priemones žala visai Sąjungos pramonei greičiausiai nepasikartotų.

G. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

(83) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, iš Rusijos Federacijos importuojamiems PLK taikomos antidempingo priemonės turėtų būti panaikintos, o šis tyrimas nutrauktas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį.

(84) Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinama rekomenduoti nutraukti galiojančių priemonių taikymą importuojamam Rusijos Federacijos kilmės produktui. Be to, buvo nustatytas laikotarpis pastaboms dėl atskleistų faktų pareikšti. Pastabas pateikė viena suinteresuotoji šalis, kuri taip pat prašė išklausyti ir buvo išklausyta dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės plieninių lynų ir kabelių, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98 taikomos antidempingo priemonės panaikinamos, o su šiuo importu susijęs tyrimas baigiamas.

2 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį inicijuotas priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimas dėl importuojamiems Rusijos Federacijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skerspjūvis didesnis kaip 3 mm, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis arba be, ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98, taikomų antidempingo priemonių baigiamas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje 2013 m. gruodžio 12 d. Tarybos vardu Pirmininkas J. NEVEROVIC

(1) OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

(2) OL L 211, 2001 8 4, p. 1.

(3) OL L 285, 2007 10 31, p. 52.

(4) OL L 285, 2007 10 31, p. 1.

(5) OL L 36, 2012 2 9, p. 1.

(6) OL C 330, 2012 10 27, p. 5.

(7) Remiantis Rusijos techninės įrangos gamintojų asociacijos Prommetiz pateiktais duomenimis.