KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS

2012 m. vasario 28 d.

kuriame pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų pateikiamos geriausių prieinamų gamybos būdų (GPGB) išvados dėl geležies ir plieno gamybos

(pranešta dokumentu Nr. C(2012) 903)

(Tekstas svarbus EEE)

(2012/135/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (1), ypač į jos 13 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 2 dalį keitimasis informacija turi apimti informaciją apie įrenginių ir priemonių veikimą teršalų išmetimo aspektu (išreikštą, prireikus, vidurkiais per trumpąjį ir ilgąjį laikotarpius bei susijusiomis nustatytomis sąlygomis), žaliavų suvartojimo ir pobūdžio, vandens suvartojimo, energijos naudojimo ir atliekų susidarymo aspektais, naudotus gamybos būdus, su jais susijusią stebėseną, poveikį įvairių rūšių aplinkos komponentams, ekonominį bei techninį perspektyvumą ir jų raidą, taip pat geriausius prieinamus gamybos būdus ir naujus būdus, nustatytus aptarus tos direktyvos 13 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose minimus klausimus;

Direktyvos 2010/75/ES 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad 14 straipsnio 1 dalies c punkte minimi leidime nurodyti stebėsenos reikalavimai, kai taikoma, turi būti grindžiami GPGB išvadose aprašytos stebėsenos išvadomis;

pagal Direktyvos 2010/75/ES 21 straipsnio 3 dalį per ketverius metus nuo sprendimų dėl GPGB išvadų paskelbimo kompetentinga institucija turi persvarstyti ir, jei būtina, atnaujinti visas leidimo sąlygas bei užtikrinti, kad įrenginys atitiktų tas leidimo sąlygas;

2011 m. rugsėjo 13 d. pagal Direktyvos 2010/75/ES 13 straipsnio 4 dalį Komisija gavo to forumo nuomonę (3) apie siūlomą geležies ir plieno gamybai taikomo GPGB informacinio dokumento turinį ir šią nuomonę paskelbė viešai;

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Geriausių prieinamų gamybos būdų (GPBG) išvados dėl geležies ir plieno gamybos pateikiamos šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

(1) OL L 334, 2010 12 17, p. 17.

(2) OL C 146, 2011 5 17, p. 3.

(3) http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article

PRIEDAS

GERIAUSIŲ PRIEINAMŲ GAMYBOS BŪDŲ (GPBG) IŠVADOS DĖL GELEŽIES IR PLIENO GAMYBOS

TAIKYMO SRITIS

BENDROSIOS PASTABOS

APIBRĖŽTYS

1.1 Bendrosios GPGB išvados

1.1.1 Aplinkos vadybos sistemos

1.1.2 Energijos valdymas

1.1.3 Medžiagų valdymas

1.1.4 Proceso likučių, pvz., šalutinių produktų ir atliekų, valdymas

1.1.5 Dulkių išmetimas iš pasklidųjų taršos šaltinių laikant medžiagas, taip pat tvarkant ir gabenant žaliavas ir (tarpinius) produktus

1.1.6 Vandens ir nuotekų valdymas

1.1.7 Stebėsena

1.1.8 Eksploatavimo nutraukimas

1.1.9 Triukšmas

1.2 Aglomeravimo įrenginiams taikomos GPGB išvados

1.3 Granuliavimo įrenginiams taikomos GPGB išvados

1.4 Koksavimo krosnims taikomos GPGB išvados

1.5 Aukštakrosnėms taikomos GPGB išvados

1.6 Plieno gamybai ir liejimui deguoniniu konverteriu taikomos GPGB išvados

1.7 Plieno lydymo ir liejimo elektros lanko krosnims taikomos GPGB išvados

TAIKYMO SRITIS

Šios GPGB išvados susijusios su Direktyvos 2010/75/ES I priede nurodyta veikla, t. y.:

— 1.3 punktas.: Kokso gamyba;

— 2.1 punktas.: Metalo rūdos (įskaitant sulfidinę rūdą) kalcinavimas arba kaitinimas;

— 2.2 punktas.: Luitinio ketaus arba plieno gamyba (pirminis arba antrinis liejimas), įskaitant tolydinį liejimą, kurių pajėgumas didesnis nei 2,5 tonos per valandą.

Visų pirma GPGB išvados taikomos šiems procesams:

— birių žaliavų krovimas, iškrovimas ir tvarkymas;

— žaliavų maišymas;

— geležies rūdos aglomeravimas ir granuliavimas;

— kokso gamyba iš koksuojamųjų akmens anglių;

— geležies lydymas aukštakrosnėje, įskaitant šlako apdorojimą;

— plieno gamyba ir jo rafinavimas deguonies konverteriais, įskaitant sieros šalinimą iš kauše esančio išlydyto metalo, tolesniojo etapo kaušo metalurgiją ir šlako apdorojimą;

— plieno lydymas elektros lanko krosnyse, įskaitant tolesniojo etapo kaušo metalurgiją ir šlako apdorojimą;

— tolydusis liejimas (plokščiųjų plonųjų luitų, plonosios juostos ir tiesioginis lakštų liejimas (liejimasis išlydomų modelių pagalba).

Šios GPGB išvados netaikomos šiai veiklai:

— kalkių gamyba krosnyse, kai šiai gamybai taikomas Cemento, kalkių ir magnio oksido gamybos pramonės Geriausio prieinamo gamybos būdo informacinis dokumentas, (GPGB ID);

— dulkių apdorojimas, kai siekiama atgauti spalvotuosius metalus (pvz., elektros lanko krosnių dulkės), ir ferolydinių gamyba, kuriai taikomas Spalvotųjų metalų pramonės GPGB ID;

— koksavimo krosnies sieros rūgšties įrenginiams, kuriems galioja Dideliais kiekiais gaminamų neorganinių cheminių medžiagų, amoniako, rūgščių ir trąšų kiekio pramonės GPGB ID.

Kiti informaciniai dokumentai, susiję su veikla, kuriai taikomos šios GPGB išvados:

Informacinis dokumentas Veikla Didelių deginimo įrenginių GPGB ID Deginimo įrenginiai, kurių nominalus šiluminis našumas yra 50 MW ar didesnis Juodųjų metalų apdirbimo pramonės GPGB ID Tolesniojo etapo procesai, pvz., valcavimas, dekapiravimas, paviršiaus sluoksnio apdorojimas ir t. t. Tolydusis liejimas (plokščiųjų plonųjų luitų, plonosios juostos ir tiesioginis lakštų liejimas (liejimas pagal išlydomuosius modelius)) Laikant medžiagas išmetamų teršalų kiekio GPGB ID Laikymas ir tvarkymas Pramoninių aušinimo sistemų GPGB ID Aušinimo sistemos Bendrieji stebėsenos principai Išmetamų teršalų ir naudojimo stebėsena Energijos naudojimo veiksmingumas GPGB ID Bendrasis energijos naudojimo veiksmingumas Taikomų metodikų ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms Taikomų metodikų ekonominiai klausimai ir poveikis aplinkos terpėms

Šiose GPGB išvadose aprašytos metodikos nėra privalomos ar išsamios. Gali būti naudojamos kitos metodikos, kuriomis užtikrinamas bent lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.

BENDROSIOS PASTABOS

Aplinkosauginio veiksmingumo lygis, susijęs su GPGB, išreiškiamas intervalais, o ne atskiromis vertėmis. Intervalas gali rodyti tam tikro įrenginio tipo skirtumus (pvz., galutinio produkto rūšies ir (arba) grynumo ir kokybės skirtumus, įrenginio projektavimo, konstrukcijos, dydžio ir pajėgumo skirtumus), lemiančius skirtingą aplinkosauginį veiksmingumą, pasiektą taikant GPGB.

SU GERIAUSIU PRIEINAMU GAMYBOS BŪDU SUSIJUSIO IŠMETAMŲ TERŠALŲ KIEKIO (GPGB SITK) VERTĖS NURODYMAS

Šiose GPGB išvadose su geriausiu prieinamu gamybos būdu susijęs į atmosferą išmetamų teršalų kiekis nurodomas kaip:

— išmestų teršalų masė išmetamųjų dujų tūrio vienetui standartinėmis sąlygomis (273,15 K, 101,3 kPa), iš masės atėmus g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 arba ng/Nm3 vienetais išreikštą vandens garų kiekį; arba

— išmestų cheminių medžiagų masė pagamintų ar perdirbtų produktų masės vienetui (naudojimo ar išmetamųjų teršalų koeficientas), išreikštas kg/t, g/t, mg/t ar μg/t vienetais;

ir su geriausiu prieinamu gamybos būdu susijęs į vandenį išleidžiamų teršalų kiekis nurodomas kaip:

— išmetamų cheminių medžiagų masė nuotekų tūriui, išreikšta g/l, mg/l arba μg/l vienetais.

APIBRĖŽTYS

Šiose GPGB išvadose vartojamų terminų apibrėžtys:

— naujas įrenginys- po šių GPGB išvadų paskelbimo įrangos eksploatavimo vietoje sumontuotas įrenginys ar visiškas įrenginio pakeitimas ant esamo įrangos pagrindo;

— esamas įrenginys- nenaujas įrenginys;

— NOX- azoto oksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) suma, išreikšta NO2;

— SOX- sieros dioksido (SO2) ir sieros trioksido (SO3) suma, išreikšta SO2.

— HCl- visi dujiniai chloridai, išreikšta HCl.

— HF- visi dujiniai fluoridai, išreikšta HF.

1.1 Bendrosios GPGB išvados

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktas GPGB išvadas galima taikyti visuotinai.

Į 1.2–1.7 skirsnius įtrauktas konkretaus proceso GPGB taip pat taikomas bendrajam GPGB, kuris paminėtas šiame skirsnyje.

1.1.1 Aplinkos vadybos sistemos

1. GPGB – aplinkos vadybos sistemos (AVS), kuriai būdingos šios ypatybės, įgyvendinimas ir taikymas:

I. vadovybės įsipareigojimas, įskaitant aukštesniąją vadovybę;

II. aplinkos politikos apibrėžimas, kuris apimtų nuolatinį įrenginio modernizavimą, už kurį atsakinga aukščiausioji vadovybė;

III. planavimas ir būtinų procedūrų parengimas, tikslų ir užduočių nustatymas, jas susiejant su finansiniu planavimu ir investavimu;

IV. procedūrų įgyvendinimas, ypatingą dėmesį skiriant: i. struktūrai ir atsakomybei, ii. mokymui, išmanymui ir kompetencijai, iii. ryšiams, iv. darbuotojų dalyvavimui, v. dokumentams, vi. veiksmingai procesų kontrolei, vii. techninės priežiūros programoms, viii. avarinei parengčiai ir atsakui, ix. atitikties aplinkos teisės aktams užtikrinimui;

V. veiklos parametrų tikrinimas ir ištaisomųjų veiksmų taikymas, ypatingą dėmesį skiriant: i. stebėsenai ir matavimui (žr. taip pat Bendrųjų stebėsenos principų informacinį dokumentą), ii. ištaisomiesiems ir prevenciniams veiksmams, iii. įrašų tvarkymui, iv. nepriklausomam (jeigu įmanoma) vidiniam ir išorės auditui siekiant nustatyti, ar AVS atitinka numatytas priemones, ar jų neatitinka, ir ar ji tinkamai įgyvendinama bei prižiūrima;

VI. AVS persvarstymas ir jos nuolatinio tinkamumo, pakankamumo ir veiksmingumo užtikrinimas (šią užduotį atlieka aukštesnioji vadovybė);

VII. švaresnių technologijų plėtros stebėjimas;

VIII. rengiant naujo įrenginio projektą atsižvelgimas į poveikį aplinkai, kuris būtų padarytas galiausiai nutraukus įrenginio eksploatavimą ir į šį poveikį visu įrenginio eksploatavimo laikotarpiu;

IX. reguliarus lyginamosios sektoriaus analizės taikymas.

Pritaikomumas

AVS taikymo sritis (pvz., išsamumas) ir AVS pobūdis (pvz., standartizuota ar nestandartizuota) yra apskritai susiję su įrenginio pobūdžiu, mastu ir sudėtingumu, taip pat su jo poveikio aplinkai dydžiu.

1.1.2 Energijos valdymas

2. GPGB – sunaudojamos šiluminės energijos kiekio mažinimas taikant šių metodų derinį:

I. pagerintos ir optimizuotos sistemos siekiant užtikrinti sklandų ir stabilų procesų vyksmą, veiklą vykdant laikantis nustatytų proceso parametro verčių ir šiuo tikslu naudojant: i. proceso kontrolės optimizavimą, įskaitant kompiuterines automatines kontrolės sistemas, ii. modernias, gravimetrines kietojo kuro tiekimo sistemas, iii. kiek įmanoma plačiau kaitinimą, atsižvelgiant į esamą proceso konfigūraciją;

II. perteklinės procesų šilumos atgavimas visų pirma iš jų aušinimo zonų;

III. garo ir šilumos valdymo optimizavimas;

IV. kuo platesnis perduodamos šilumos pakartotinio integruoto naudojimo proceso taikymas.

Dėl energijos valdymo žr. Energijos naudojimo veiksmingumo GPGB ID.

I.i GPGB aprašymas

Toliau nurodyti klausimai yra svarbūs integruotoje plieno liejykloje siekiant pagerinti bendrąjį energijos naudojimo veiksmingumą:

— energijos naudojimo optimizavimas;

— operatyvusis svarbiausių energijos srautų ir degimo procesų stebėjimas vietoje, įskaitant visų dujų fakelų stebėjimą, siekiant užkirsti kelią energijos nuostoliams, suteikti galimybę nedelsiant imtis techninės priežiūros darbų ir užtikrinti nenutrūkstamą gamybos procesą;

— ataskaitų teikimo ir analizės priemonės siekiant patikrinti vidutinį kiekvienam procesui sunaudojamos energijos kiekį;

— tam tikriems procesams naudojamos energijos konkrečių lygių apibrėžimas ir jų lyginimas ilgalaikiu laikotarpiu;

— energijos naudojimo veiksmingumo GPGB ID apibrėžto energijos audito atlikimas, pvz., siekiant nustatyti ekonomiškai veiksmingas energijos taupymo galimybes.

II-IV GPGB aprašymas

Su procesais susietiems metodams, kuriais plieno gamybos procesų energijos naudojimo veiksmingumas didinamas gerinant šilumos atgavimą, priskiriama:

— kombinuotoji šilumos ir elektros gamyba atgaunant nepanaudotąją šilumą (šiuo tikslu naudojami šilumokaičiai) ir ją paskirstant kitoms plieno liejyklos dalims ar centralizuoto šildymo tinklui;

— garo katilų ar lygiaverčių sistemų sumontavimas didelėse kaitinimo krosnyse (krosnims gali tekti skirti dalį garo);

— degimui tiekiamo oro kaitinimas krosnyse ir kitos kurą taupančios degimo sistemos, atsižvelgiant į žalingą poveikį, t. y. padidėjusį azoto oksido kiekį išmetamosiose dujose;

— garo ir karšto vandens vamzdžių izoliavimas;

— šilumos atgavimas iš produktų, pvz., aglomerato;

— jeigu plieną būtina ataušinti, šiluminių siurblių ir saulės baterijų naudojimas;

— išmetamųjų dujų katilų naudojimas aukštatemperatūrėse krosnyse;

— deguonies garinimas ir kompresorinis aušinimas siekiant užtikrinti energijos mainus įprastuose šilumokaičiuose;

— rekuperacinės turbinos naudojimas viršutinėje dalyje siekiant aukštakrosnėje susidariusių dujų kinetinę energiją paversti elektros energija.

II-IV GPGB pritaikomumas

Kombinuotoji šilumos ir elektros gamyba taikoma visuose arti gyvenamųjų rajonų, kurie užtikrina reikiamą šilumos paklausą, esančiuose geležies ir plieno liejimo įrenginiuose. Konkretus sunaudojamos energijos kiekis susijęs su proceso mastu, produkto kokybe ir įrenginio tipu (pvz., vakuuminio apdorojimo apimtis deguoniniame konverteryje, atkaitinimo temperatūra, produkto storis ir t. t.).

3. GPGB – sunaudojamos pirminės energijos kiekio sumažinimas optimizuojant energijos srautus ir veiksmingiau naudojant išgautąsias technologines dujas, pvz., koksavimo dujas, aukštakrosnių dujas ir deguoninio konverterio dujas.

Aprašymas

Su procesais susietiems metodams, naudojamiems siekiant padidinti energijos naudojimo veiksmingumą integruotoje plieno liejykloje ir šiuo tikslu optimizuojant technologinių dujų naudojimą, priskiriama:

— dujų talpyklų ar kitų lygiaverčių sistemų, kuriose trumpuoju laikotarpiu būtų laikomi visi šalutiniai dujiniai produktai, ir slėgio išlaikymo agregatų naudojimas;

— slėgio dujų tinkle didinimas, jeigu degant deglams prarandama energija – siekiant panaudoti daugiau technologinių dujų ir taip padidinti panaudojimo koeficientą;

— dujų prisotinimas technologinėmis dujomis ir skirtingo šilumingumo dujomis skirtingiems vartotojams;

— technologinių dujų naudojimas kaitinimo krosnyse;

— kompiuterinės sistemos šilumingumo vertei kontroliuoti naudojimas;

— koksavimo ir kūryklų dujų temperatūros registravimas ir naudojimas;

— technologinių dujų energijos atgavimo įrenginių tinkamo pajėgumo pasirinkimas, visų pirma atsižvelgiant į technologinių dujų įvairumą.

Pritaikomumas

Konkretus sunaudojamos energijos kiekis susijęs su proceso mastu, produkto kokybe ir įrenginio tipu (pvz., vakuuminio apdorojimo apimtis deguoniniame konverteryje, kaitinimo temperatūra, produkto storis ir t. t.).

4. GPGB – perteklinių koksavimo dujų, iš kurių pašalinta siera ir dulkės, aukštakrosnių dujų, iš kurių pašalintos dulkės, ir deguoninio konverterio dujų (sumaišytų ar atskirų) naudojimas katiluose ar kombinuotuosiuose šilumos ir elektros gamybos įrenginiuose siekiant gaminti garą, elektros energiją ir (arba) šilumą naudojant perteklinę nepanaudotąją šilumą vidaus arba išorės šildymo tinklams, jeigu paklausą užtikrina trečioji šalis.

Pritaikomumas

Bendradarbiavimas ir sutartis su trečiąją šalimi gali nepriklausyti nuo veiklos vykdytojo, todėl gali būti neįtraukiamas į leidimo galiojimo sritį.

5. GPGB – elektros energijos naudojimo sumažinamas taikant vieną iš šių metodų ar jų derinį:

I. elektros energijos valdymo sistemos;

II. šlifavimo, pumpavimo, ventiliavimo ir perdavimo įranga bei kita aukšto energijos naudojimo veiksmingumo elektros įranga.

Pritaikomumas

Reguliuojamo sūkių dažnio siurblių negalima naudoti tuo atveju, jeigu siurblio veikimo patikimumas yra ypač svarbus užtikrinant proceso saugumą.

1.1.3 Medžiagų valdymas

6. GPGB – medžiagų vidinių srautų valdymo ir kontrolės optimizavimas siekiant užkirsti kelią taršai, nusidėvėjimui, užtikrinti reikiamą žaliavų kokybę, pakartotinio naudojimo ir grąžinamojo perdirbimo taikymą ir pagerinti proceso veiksmingumą, taip pat optimizuoti pagaminamo metalo kiekį.

Aprašymas

Tinkamai laikant ir tvarkant žaliavas ir gamybos likučius galima prisidėti mažinant iš žaliavų sandėlių ir konvejerių, įskaitant perkrovimo vietas, į atmosferą išmetamų dulkių kiekį ir apsaugoti dirvą, požeminius vandenis ir nutekamuosius vandenis nuo taršos (žr. taip pat 11 GPGB).

Taikant reikiamą integruotos plieno liejyklos ir kitų įrenginių bei sektorių likučių, įskaitant atliekas, valdymą suteikiama galimybė kuo geriau panaudoti vidaus ir (arba) išorės žaliavas (žr. taip pat 8, 9 ir 10 GPGB).

Medžiagų valdymas aprėpia kontroliuojamą bendrojo likučių kiekio mažų dalių, kurios nėra ekonomiškai svarbios, šalinimą iš integruotos plieno liejyklos.

7. Siekiant užtikrinti mažus išmetamų atitinkamų teršalų kiekius, GPGB – reikiamo metalo laužo ir kitų žaliavų kiekio pasirinkimas. Metalo laužo atveju GPGB – tinkamas patikrinimas, ar nėra matomų teršalų, kurių sudėtyje gali būti sunkiųjų metalų, ypač gyvsidabrio, ar dėl kurių susidarytų polichlorinti dibenzodioksinai/furanai (PCDD/F) ir polichloruotas bifenolis (PCB).

Siekiant pagerinti metalo laužo naudojimą galima taikyti vieną iš šių metodų ar jų derinį:

— metalo laužo pirkimo užsakymuose su gamybos pobūdžiu susijusių priimtinumo kriterijų nurodymas;

— geras metalo laužo sudėties išmanymas atidžiai stebint jo kilmę. Išskirtiniais atvejais metalo laužo sudėtį padėtų nustatyti išlydymo bandymas;

— tinkami priėmimo įrenginiai ir pristatyto metalo laužo patikrinimas;

— procedūros, kuriomis užtikrinama, kad į įrenginį nepatektų netinkamas metalo laužas;

— metalo laužo laikymas atsižvelgiant į skirtingus kriterijus (pvz., dydį, lydinius, švarumą). Metalo laužo, iš kurio teršalai gali pasklisti į gruntą, laikymas ant nelaidaus paviršiaus, kuriame įrengta drenažo ir nuotėkų surinkimo sistema. Įrengtas stogas sumažintų tokios sistemos poreikį;

— sukraunant skirtingo lydymo metalo laužą atsižvelgiama į turimas žinias apie jo sudėtį, kad lydytino plieno markei būtų naudojamas tinkamiausias metalo laužas (šis reikalavimas ypač svarbus siekiant išvengti nepageidaujamų elementų patekimo ir kitais atvejais panaudoti lydinių elementus, kurių yra metalo laužo sudėtyje ir kurie reikalingi atsižvelgiant į lydytino plieno markę);

— viso sukaupto metalo laužo neatidėliotinas grąžinimas į metalo laužo aikštelę perdirbti;

— veiklos ir valdymo plano parengimas;

— metalo laužo rūšiavimas siekiant sumažinti riziką, įskaitant pavojingų arba juodųjų metalų junginių teršalų, ypač polichloruotų bifenolių (PCB), alyvos ar tepalo keliamą riziką. Šį darbą paprastai atlieka metalo laužo tiekėjas, tačiau veiklos vykdytojas dėl saugos priežasčių tikrina visas sandariose talpyklose atgabenamas metalo laužo siuntas. Todėl tuo pačiu metu įmanoma patikrinti, kiek leidžia galimybės, ar nėra teršalų. Gali tekti įvertinti esamą mažą kiekį plastikų (pvz., plastiku dengtus komponentus);

— radioaktyvumo kontrolė pagal Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos ekspertų grupės rekomendacijas;

— metalo laužo perdirbėjai komponentus, kuriuose yra gyvsidabrio, iš eksploatuoti netinkamų transporto priemonių ir elektros bei elektroninės įrangos atliekų privalomai pašalintų geriau, jeigu: — metalo laužo pirkimo sutartimi nustatytų, kad lauže nebūtų gyvsidabrio; — atsisakytų metalo laužo, kuriame yra aiškiai matomų elektroninių komponentų ir mazgų.

Pritaikomumas

Veiklos vykdytojas negali visiškai kontroliuoti metalo laužo atrankos ir jo rūšiavimo.

1.1.4 Proceso likučių, pvz., šalutinių produktų ir atliekų, valdymas

8. Kietųjų likučių atveju GPGB – atliekų mažinimo kombinuotųjų metodų ir veiklos metodų naudojimas skatinat vidaus naudojimą arba taikant specialius grąžinamojo perdirbimo procesus (vidaus ar išorės).

Aprašymas

Likučių, kurių sudėtyje yra daug geležies junginių, grąžinamojo perdirbimo metodams priskiriami specialūs grąžinamojo perdirbimo metodai, pvz., šachtinė „OxyCup®“ kūrykla, DK procesas, rūdos lydymo redukavimo procesai ar šaltasis granuliavimas ir (arba) briketų gaminimas bei 9.2–9.7 skyriuose nurodytų nuosėdų gamybos metodai.

Pritaikomumas

Minėtus procesus gali atlikti trečioji šalis, todėl geležies ir plieno liejimo įrenginio naudotojas negali kontroliuoti grąžinamojo perdirbimo ir todėl jis gali būti neįtraukiamas į leidimo taikymo sritį.

9. GPGB – skatinimas naudoti kietuosius likučius, kurių negalima naudoti ar pateikti grąžinamajam perdirbimui pagal 8 GPGB, išorės procesuose arba jų grąžinamasis perdirbimas, jeigu šią galimybę įmanoma rinktis ir jeigu ji atitinka atliekų teisės aktų nuostatas. GPGB – kontroliuojamas likučių, kurių susidarymo negalima išvengti ir kurių neįmanoma naudoti grąžinamajam perdirbimui, tvarkymas.

10. GPGB – geriausios veiklos ir techninės priežiūros patirties taikymas siekiant surinkti, tvarkyti, laikyti ir gabenti visus kietuosius likučius ir uždengti perkrovimo vietas, kad teršalai nepakliūtų į atmosferą ir vandenį.

1.1.5 Dulkių išmetimas iš pasklidųjų taršos šaltinių laikant medžiagas, taip pat tvarkant ir gabenant žaliavas ir (tarpinius) produktus

11. GPGB – dulkių, susidarančių laikant, tvarkant ir transportuojant medžiagas, išmetimo prevencija arba išmetamo kiekio sumažinimas vienu iš toliau nurodytų metodų ar jų deriniu.

Jeigu naudojami dulkių kiekio mažinimo metodai, GPGB – surinkimo ir tolesnio valymo veiksmingumo optimizavimas pasirenkant tinkamus metodus (žr. toliau). Pirmenybė teikiama išmestų dulkių kiekio surinkimui arčiausiai šaltinio.

I. Bendrieji metodai: — plieno liejyklos aplinkos vadybos sistemoje nustatomas atitinkamas dulkių išmetimo iš pasklidųjų šaltinių veiksmų planas; — tam tikrų operacijų laikino nutraukimo svarstymas, jeigu nustatoma, kad jos yra PM10 šaltinis, dėl kurio aplinkoje išmatuotos didelės vertės; tam reikės turėti pakankamai PM10 stebėjimo įrenginių su atitinkama vėjo krypties ir stiprio stebėjimo funkcija, kad pagrindinius smulkiųjų dulkių dalelių šaltinius būtų galima nustatyti naudojant trianguliaciją.

II. Birių žaliavų krovos ir gabenimo dulkių išmetimo prevencijos metodams priskiriama: — ilgų krūvų orientavimas atsižvelgiant į vyraujančio vėjo kryptį; — vėjo užtvarų statymas ar teritorijos ypatybių išnaudojimas siekiant sukurti užuovėją; — tiekiamos medžiagos drėgmės kiekio kontroliavimas; — tikslus procedūrų laikymasis siekiant išvengti nebūtinos medžiagų krovos ir šių medžiagų ilgo pylimo atviroje erdvėje; — tinkamos sulaikymo priemonės konvejeriuose ir bunkeriuose ir t. t.; — dulkių sklidimą ribojančio vandens su priedais, pvz., lateksu, jeigu reikia, purškimas; — griežtas įrangos techninės priežiūros standartų laikymasis; — aukštų tvarkos standartų laikymasis, visų pirma kelių valymas ir laistymas; — judriosios ir stacionariosios vakuuminės valymo įrangos naudojimas; — dulkių slopinimas ar jų išsiurbimas, taip pat ir rankovinių filtrų įrenginio naudojimas siekiant sumažinti didelius tam tikrų šaltinių dulkių kiekius; — įprastinis kietosios dangos kelių valymas mažus teršalų kiekius išmetančiais valymo automobiliais.

III. Žaliavos tiekimo, laikymo ir paėmimo veiklai priskiriama: — visiškas iškraunamų bunkerių uždengimas pastate, kuriame sumontuota oro su dulkiosiomis medžiagomis išsiurbimo sistema, ar bunkeriuose turėtų būti įrengtos dulkių sulaikymo pertvaros ir iškrovimo vamzdynai sujungti su dulkių šalinimo ir valymo sistema; — užtikrinimas, kad medžiagos kristų ne iš aukščiau kaip 0,5 m; — dulkių slopinimas purškiant vandenį (visų pirma naudojant technologinį vandenį); — jeigu reikia, filtrų sumontavimas laikymo talpose siekiant kontroliuoti dulkių kiekį; — visiškai sandarių įtaisų naudojimas medžiagoms paimti iš laikymo talpų; — jeigu reikia, metalo laužo laikymas uždengtose aikštelėse ant kieto paviršiaus siekiant sumažinti grunto taršos riziką (renkantis pristatymą tam tikru nustatytu laiku, kad būtų galima naudoti mažesnių matmenų aikštelę ir taip sumažinti išmetamų teršalų kiekį); — kuo retesnis medžiagų krūvų ardymas; — medžiagų krūvų aukščio ribojimas ir bendros jų formos kontrolė; — laikymo pastatuose ar talpyklose, o ne medžiagų krūvose lauke, pasirinkimas, jeigu šis metodas tinkamas atsižvelgiant į laikomų medžiagų kiekį; — užuovėjos užtikrinimas teritorijos ypatybėmis, žemės pylimais ar pasėtomis aukštomis žolėmis, taip pat apskritus metus žaliuojančiais medžiais atvirose vietose siekiant dulkes sulaikyti ir absorbuoti be ilgalaikės žalos; — su vandeniu, milčiumi ir trąšomis sumaišytų sėklų sluoksnio paskleidimas atliekų ir šlako krūvų viršutinėje dalyje; — vietos apželdinimas nenaudojamus plotus užpilant dirvožemio sluoksniu ir pasėjant žolę, pasodinant krūmus bei kitus dirvą dengiančius augalus; — paviršiaus drėkinimas dulkes suklijuojančiomis tvariomis medžiagomis; — paviršiaus uždengimas brezentu ar krūvų užtiesimas dangomis (pvz., lateksu); — medžiagų laikymas tarp sulaikomųjų sienų siekiant sumažinti neapsaugotą paviršių; — jeigu reikia, priemonė gali būti nelaidus betoninis paviršius su drenažu.

IV. Jeigu kuras ir žaliavos atgabenamos jūra ir todėl galėtų susidaryti didelis dulkių kiekis, šiuo atveju taikytini metodai: — veiklos vykdytojai naudoja automatinio iškrovimo laivus ar dengtus nepertraukiamojo iškrovimo iškrautuvus. Antraip, naudojant greiferinius laivų iškrautuvus susidariusių dulkių kiekis turėtų būti mažinamas užtikrinant reikiamą atgabentos medžiagos drėgnumą, kiek įmanoma sumažinant medžiagos kritimo aukštį ir purškiant vandenį ar vandens dulksną prie laivo iškrautuvo bunkerio angos; — vengtina jūros vandeniu purkšti rūdas ar fliusus, nes aglomeravimo įrenginio elektrostatiniai nusodintuvai užsiteršia natrio chloridu. Dėl papildomo chloro kiekio žaliavose taip pat gali padidėti išmetamų teršalų kiekis, pvz., polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F), ir taip būtų sutrikdoma filtro dulkių recirkuliacija; — miltelinės anglies, kalkių ir kalcio karbido laikymas sandariuose bokštuose ir jų perdavimas pneumatiniu vamzdynu ar jų laikymas bei gabenimas sandariuose maišuose.

V. Traukinių ir sunkvežimių iškrovimo metodai: — jeigu būtina atsižvelgiant į susidarančių dulkių kiekį, specialios visiškai uždaros iškrovimo įrangos naudojimas.

VI. Tvarkant labai paslankias medžiagas, jeigu gali susidaryti dideli išmetamų dulkių kiekiai, naudojami šie metodai: — perkrovimo vietų, vibruojančiųjų ekranų, smulkintuvų, bunkerių ir panašios įrangos naudojimas, kuri gali būti visiškai uždara ir dulkes iš jų galima išsiurbti į rankovinių filtrų įrenginį; — centrinių ar vietinių vakuuminio valymo sistemų naudojimas, o ne išbarstytų medžiagų nuplovimas vandeniu, nes poveikis apribojamas vienai terpei ir išbarstytą medžiagą būna paprasčiau naudoti grąžinamajam perdirbimui.

VII. Šlako tvarkymo ir apdorojimo metodai: — tvarkomo ir apdorojamo granuliuotojo šlako krūvos drėkinamos, nes iš sausojo aukštakrosnių šlako ir plieno šlako gali išsiskirti dulkės; — naudojama uždara šlako smulkinimo įranga, kurioje, siekiant sumažinti išmetamų dulkių kiekį, įrengta veiksminga išmetamų dulkių išsiurbimo sistema ir rankoviniai filtrai.

VIII. Metalo laužo tvarkymo metodai: — metalo laužo laikymas po stogu ir (arba) ant betoninių grindų, kad važiuojančios transporto priemonės keltų kuo mažiau dulkių.

IX. Svarstytini medžiagų gabenimo metodai: — prieigos vietų iš automagistralių skaičiaus sumažinimas; — ratų valymo įrangos naudojimas siekiant užtikrinti, kad purvas ir dulkės nebūtų pernešamos į viešuosius kelius; — transportavimo kelių sutvirtinimas (betono arba asfalto naudojimas), kad gabenant medžiagas susidarytų kuo mažiau dulkių debesų, ir kelių valymas; — transporto priemonių nukreipimas nustatytais maršrutais ir šiam tikslui naudojant tvoras, griovius ar perdirbto šlako pylimus; — dulkėtų kelių laistymas vandeniu, pvz., vykdant šlako tvarkymo operacijas; — užtikrinimas, kad transporto priemonės nebūtų perpildytos ir kad joms važiuojant medžiagos nebūtų barstomos; — užtikrinimas, kad transporto priemonės būtų užtiesiamos taip, kad vežama medžiaga būtų uždengta; — kuo mažesnio perkrovimų skaičiaus nustatymas; — uždarųjų ir uždengtųjų konvejerių naudojimas; — vamzdinių konvejerių naudojimas, jeigu įmanoma, siekiant sumažinti medžiagų nuostolius konvejerio juostos slinkimo krypties keitimo vietose, kai medžiagos nuo vienos konvejerio juostos permetamos ant kitos; — išlydyto metalo transportavimo ir kaušo naudojimo gerosios patirties metodai; — dulkių šalinimas iš gabenimo konvejeriu vietų.

1.1.6 Vandens ir nuotekų valdymas

12. Nuotekų tvarkymo atveju GPGB – nuotekų prevencija, surinkimas ir skirtingų tipų nuotekų atskyrimas, kuo didesnis pakartotinis naudojimas ir kiekvieno galutinio srauto atitinkamo apdorojimo užtikrinimas. Metodai grindžiami, pvz., alyvos nusodintuvų, filtravimo ar nusodinimo procesų naudojimu. Atsižvelgiant į tai, tai atvejais, kai yra pirmiau minėtos būtinos sąlygos, galima naudoti šiuos metodus:

— vengti geriamąjį vandenį naudoti technologinėse linijose;

— statant naujus įrenginius ar modernizuojant ir (arba) pertvarkant esamus įrenginius, didinti vandens cirkuliavimo sistemų skaičių ir (arba) jų pajėgumą;

— centralizuoti tiekiamo gėlo vandens paskirstymą;

— vandenį naudoti pakopomis, kol pavieniai parametrai ima atitikti teisės aktais ar techniniais reikalavimais nustatytas vertes;

— vandenį naudoti kituose įrenginiuose, jeigu tik vieno vandens parametro vertė yra pakitusi ir įmanomas tolesnis vandens naudojimas;

— atskirti išvalytas ir neišvalytas nuotekas. Taikant šią priemonę nuotekas įmanoma šalinti skirtingais būdais už deramą kainą;

— jeigu įmanoma, naudoti lietaus vandenį.

Pritaikomumas

Vandens valdymą integruotoje plieno liejykloje visų pirma riboja gėlo vandens prieinamumas ir jo kokybė bei vietiniai teisiniai reikalavimai. Esamuose įrenginiuose pritaikomumą gali riboti naudojama vandens vamzdynų konfigūracija.

1.1.7 Stebėsena

13. GPGB – visų atitinkamų parametrų, būtinų procesams valdyti moderniomis kompiuterinėmis sistemomis iš valdymo patalpos, matavimas ar vertinimas, kad vykstantys procesai būtų nuolat interaktyviai reguliuojami ir optimizuojami, būtų užtikrintas stabilus ir sklandus procesų vyksmas ir taip didinamas energijos naudojimo veiksmingumas, produktyvumas ir gerinama techninės priežiūros praktika.

14. GPGB – visų procesų, įtrauktų į 1.2–1.7 skirsnius, pagrindinių teršalų šaltinių dūmtraukių išmetamų teršalų kiekio matavimas, kai nustatytas GPGB SITK, taip pat tokių teršalų kiekio iš geležies ir plieno liejyklų elektrinių, kuriose deginamos technologinės dujos, matavimas.

GPGB – nepertraukiamasis bent šių parametrų matavimas:

— iš aglomerato juostų išmetamas pirminis dulkių, azoto oksidų (NOX) ir sieros dioksido (SO2) kiekis;

— iš granuliavimo įrenginių išleidžiamos sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostų išsiskiriantis azoto oksidų (NOX) ir sieros dioksido (SO2) kiekis;

— iš išlydyto metalo ir skysto šlako išleidimo įrangos iš aukštakrosnės išdėstymo statinio išmetamas dulkių kiekis;

— iš deguoninio konverterio išmetamų antrinių dulkių kiekis;

— iš elektrinių išmetamas azoto oksidų (NOX) kiekis;

— iš didelių elektros lanko krosnių išmetamas dulkių kiekis.

Kitų išmetamų teršalų atveju GPGB – apsvarstyti, ar vykdyti nuolatinę išmetamų teršalų kiekio stebėseną atsižvelgiant į masės srautą ir išmetamų teršalų charakteristikas.

15. Jei teršalų šaltinis nepaminėtas 14 GPGB, GPGB – periodiškas ir nutrūkstamas visų procesų, įtrauktų į 1.2 – 1.7 skirsnius, išmetamų teršalų kiekio matavimas, taip pat tokių teršalų kiekio iš geležies ir plieno liejyklų elektrinių, kuriose deginamos technologinės dujos, ir visų atitinkamų procesų išmetamų dujinių komponentų ir (arba) teršalų matavimas. Be kitų dalykų, periodiškai atliekama išmetamų technologinių dujų, iš dūmtraukių išmetamų teršalų, polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) kiekių stebėsena ir išleidžiamų nuotekų stebėsena, išskyrus pasklidųjų teršalų stebėseną (žr. 16 GPGB).

Aprašymas (susijęs su 14 ir 15 GPGB)

Vykdant technologinių dujų stebėseną gaunama informacijos apie technologinių dujų sudėtį ir deginant technologines dujas netiesiogiai išmetamą teršalų kiekį, pvz., išmetamų dulkių, sunkiųjų metalų ir SOx kiekį.

Iš dūmtraukių išmetamų teršalų kiekį galima matuoti atliekant reguliarų, periodišką ir epizodinį matavimą atitinkamose visų tipų vamzdžiais į aplinką teršalų išmetimo vietose siekiant gauti būdingąsias išmetamų teršalų kiekio vertes.

Išleidžiamų nuotekų stebėsenai galima naudoti pačias įvairiausias standartines vandens ir nuotekų ėminių ėmimo ir jų analizės procedūras, įskaitant:

— atsitiktinę atranką, t. y. iš nuotekų srauto imamas vienas ėminys;

— jungtinis ėminys, t. y. tam tikru laikotarpiu nuolat imti ėminiai ar iš kelių ėminių, kurie nustatytu laikotarpiu imti nuolat ar nereguliariai, sudarytas ėminys, ar iš kelių ėminių sumaišytas ėminys;

— reikalavimus atitinkantis atsitiktinis ėminys, t. y. iš ne mažiau nei penkių atsitiktinių ėminių, paimtų ne per ilgesnį nei dviejų valandų laikotarpį, kai kiekvieno ėminio ėmimo laikas nuo kito ėminio skiriasi mažiau nei dviem minutėm, kurie paskui sumaišomi sudarytas ėminys.

Stebėsena atliekama laikantis atitinkamų EN ar ISO standartų reikalavimų. Jeigu EN ar ISO standartų nėra, turėtų būti taikomi nacionaliniai ar kiti tarptautiniai standartai siekiant užtikrinti lygiavertės mokslinės kokybės duomenų pateikimą.

16. GPGB – iš atitinkamų šaltinių išmetamų pasklidųjų teršalų dydžio eilės nustatymas toliau nurodytais metodais. Jeigu įmanoma, pirmenybė teikiama tiesioginio matavimo metodams, o ne netiesioginio matavimo metodams, arba tiems apskaičiavimams, kuriuos atliekant naudojami išmetamųjų teršalų koeficientai.

— Taikant tiesioginio matavimo metodus išmetamas teršalų kiekis matuojamas išmetimo šaltinyje. Šiuo atveju galima išmatuoti koncentraciją ir masės srautus ar juos apskaičiuoti.

— Taikant netiesioginio matavimo metodus, išmetamas teršalų kiekis nustatomas tam tikru atstumu nuo šaltinio; tiesioginiais matavimo metodais neįmanoma išmatuoti koncentracijos ir masės srauto.

— Apskaičiavimas naudojant išmetamųjų teršalų koeficientus.

Aprašymas

Tiesioginis ar tariamai tiesioginis matavimas

Tiesioginio matavimo pavyzdžiai – matavimas aerodinaminiame vamzdyje, su gaubtais ar kiti metodai, pvz., tariamų išmetamų teršalų kiekio matavimas ant pramoninio įrenginio stogo. Pastarojo matavimo atveju matuojamas vėjo greitis ir stoge įtaisytos ventiliacijos angos plotas bei apskaičiuojamas srautas. Stoge įtaisytos ventiliacijos angos matavimo plokštumos skerspjūvis dalinamas į vienodo dydžio paviršiaus ploto dalis (matavimas naudojant tinklelį).

Netiesioginiai matavimai

Netiesioginių matavimų pavyzdžiai – pėdsakinių dujų naudojimas, atvirkštinės dispersijos modeliavimo (RDM) metodai ir masės balanso metodas taikant šviesos aptikimą ir nuotolio nustatymą (LIDAR).

Išmetamo teršalų kiekio apskaičiavimas taikant išmetamųjų teršalų koeficientus

Gairės, pagal kurias išmetamų teršalų koeficientas naudojamas apskaičiuoti iš pasklidųjų šaltinių dėl biriųjų medžiagų laikymo ir tvarkymo išmestų dulkių kiekį ir dulkių kiekį, kurį nuo kelių į orą pakėlė transporto priemonės, yra šios:

— VDI 3790 3 dalis,

— US EPA AP 42.

1.1.8 Eksploatavimo nutraukimas

17. GPGB – kai nutraukiamas eksploatavimas, taršos prevencija toliau išvardytais būtinais metodais.

Projektavimo nuostatos atsižvelgiant į eksploatuoti netinkamo įrenginio eksploatavimo nutraukimą:

I. projektuojant naują įrenginį atsižvelgiama į poveikį aplinkai, kuris būtų padarytas galiausiai nutraukus įrenginio eksploatavimą, nes numatymas suteikia galimybę eksploatavimą nutraukti lengviau, švariau ir pigiau;

II. nutraukiant eksploatavimą kyla žemės (ir gruntinių vandenų) užteršimo rizika ir susikaupia daug kietųjų atliekų. Prevenciniai metodai susiję su konkrečiais procesais, tačiau bendrosios nuostatos galėtų būti: i. vengti požeminių konstrukcijų, ii. įtraukti išmontavimą spartinančias ypatybes, iii. pasirinkti tokias paviršių apdorojimo priemones, kurias galima lengvai nukenksminti, iv. pasirinkti tokios konfigūracijos įrangą, kad būtų sulaikomas kuo mažesnis cheminių medžiagų kiekis ir būtų lengviau išleisti skysčius ar valyti, v. projektuoti lanksčius autonominius agregatus, kuriuos įmanoma laipsniškai uždaryti, vi. jeigu įmanoma, naudoti biologiškai skaidžias ir tinkamas perdirbti medžiagas.

1.1.9 Triukšmas

18. GPGB – iš atitinkamų geležies ir plieno lydymo šaltinių sklindančio triukšmo sumažinimas naudojant vieną arba kelis iš toliau nurodytųjų metodų ir atsižvelgiant į vietines sąlygas:

— triukšmo sumažinimo strategijos įgyvendinimas;

— triukšmingų operacijų ir (arba) agregatų uždengimas;

— vykdant operacijas ir (arba) veikiant agregatams sukuriamos vibracijos izoliavimas;

— vidinė ir išorinė iškloja iš poveikį sugeriančios medžiagos;

— garsą izoliuojantys pastatai, kuriuose atliekamos visos triukšmingos operacijos, kurioms naudojama medžiagų apdorojimo įranga;

— triukšmo barjerų statymas, pvz., pastatų ar gamtinių kliūčių naudojimas, pvz., medžių ir krūmų auginimas tarp saugomo ploto ir triukšmą skleidžiančios veiklos vykdymo vietos;

— išoriniai dūmtraukių slopintuvai;

— vamzdžių izoliavimas ir galutinių pūstuvų išdėstymas garsui nelaidžiuose pastatuose;

— uždarų plotų durų ir langų uždarymas.

1.2 Aglomeravimo įrenginiams taikomos GPGB išvados

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktas GPGB išvadas galima taikyti visiems aglomeravimo įrenginiams.

Į atmosferą išmetami teršalai

19. Maišymo atveju GPGB – dulkių iš pasklidųjų šaltinių išmetimo prevencija ar jų kiekio sumažinimas; šiuo tikslu smulkios medžiagos aglomeruojamos reguliuojant drėgmės kiekį (žr. taip pat 11 GPGB).

20. Iš aglomeravimo įrenginių išmetamų pirminių teršalų atveju GPGB – dulkių, susidarančių iš aglomerato juostos išsiskiriant dujoms, kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas rankovinis filtras.

Iš esamų įrenginių išmetamų pirminių teršalų atveju GPGB – dulkių, susidarančių iš aglomerato juostos išsiskiriant dujoms, kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojami patobulinti elektrostatiniai nusodintuvai, jeigu netaikomi rankoviniai filtrai.

Dulkių GPGB SITK yra < 1–15 mg/Nm3 (naudojamas rankovinis filtras) ir < 20–40 mg/Nm3 (naudojamas patobulintas elektrostatinis nusodintuvas, kuris turėtų būti sumontuojamas ir naudojamas siekiant užtikrinti šias vertes); abi vertės nustatomos kaip kasdieninė vidutinė vertė.

Rankovinis filtras

Aprašymas

Aglomeravimo įrenginiuose naudojami rankoviniai filtrai paprastai sumontuojami už esamo elektrostatinio nusodintuvo arba ciklono, tačiau šiuos filtrus taip pat galima taikyti kaip pavienius įtaisus.

Pritaikomumas

Esamuose įrenginiuose gali tekti atsižvelgti į reikalavimą, kad už elektrostatinio nusodintuvo būtų pakankamai vietos sumontuoti rankovinį filtrą. Pirmiausiai reikėtų atsižvelgti į esamo elektrostatinio nusodintuvo bendrą eksploatavimo trukmę ir jo eksploatacinius parametrus.

Patobulintas elektrostatinis nusodintuvas

Aprašymas

Patobulintiems elektrostatiniams nusodintuvams būdinga viena iš nurodytųjų ypatybių ar jų derinys:

— gera proceso kontrolė,

— papildomi elektriniai laukai,

— pritaikytasis elektrinio lauko stipris,

— pritaikytasis drėgmės kiekis,

— kondicionavimas naudojant priedus,

— aukštesnė ar skirtinga impulsinė įtampa,

— sparčios reakcijos įtampa,

— aukštos energijos impulso taikymas,

— judrieji elektrodai,

— elektrodo plokštės atstumo didinimas ar kitos ypatybės, kurios gerina mažinimo veiksmingumą.

21. Iš aglomerato juostų išsiskiriančių pirminių teršalų atveju GPGB – gyvsidabrio išmetimo prevencija ar išmetamo jo kiekio sumažinimas; šiuo tikslu pasirenkamos medžiagos, kurių sudėtyje yra mažas gyvsidabrio kiekis (žr. 7 GPGB) arba išmetamosios dujos valomos kartu naudojant aktyvintąsias anglis ar aktyvintą lignito koksą.

Gyvsidabrio GPGB SITK yra < 0,03–0,05 mg/Nm3; nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

22. Iš aglomerato juostų išsiskiriančių pirminių teršalų atveju GPGB – išmetamų sieros oksidų (SOX) kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. sieros kiekio žaliavoje mažinimas šiuo tikslu naudojant smulkųjį koksą, kurio sudėtyje yra nedidelis sieros kiekis;

II. sieros kiekio mažinimas siekiant kuo mažiau naudoti smulkiojo kokso;

III. sieros kiekio mažinimas šiuo tikslu naudojant geležies rūdą, kurios sudėtyje yra nedidelis sieros kiekis;

IV. adsorbuojančių medžiagų įpurškimas į išmetamųjų dujų, kurios išsiskiria iš aglomerato juostos, išleidimo vamzdį pirmiau nei dulkės pašalinamos rankoviniu filtru (žr. 20 GPGB);

V. šlapiasis sieros šalinimas ar regeneracinis aktyvintosios anglies naudojimo procesas (toliau – RAANP) (ypatingą dėmesį kreipiant į būtinas taikymo sąlygas).

Sieros oksidų (SOX) GPGB SITK, kai naudojami I–IV GPGB, yra < 350–500 mg/Nm3, išreikštas kaip sieros dioksidas (SO2) ir nustatomas kaip kasdieninė vidutinė vertė, o žemesnioji vertė siejama su IV GPGB.

Sieros oksidų (SOX) GPGB SITK, kai naudojamas V GPGB, yra < 100 mg/Nm3, išreikštas kaip sieros dioksidas (SO2) ir nustatomas kaip kasdieninė vidutinė vertė.

V GPGB minėto RAANP aprašymas

Naudojant sausojo sieros šalinimo metodus SO2 adsorbuojamas aktyvintomis anglimis. Regeneruojant SO2 sugėrusias aktyvintąsias anglis šis procesas vadinamas aktyvintųjų anglių regeneravimu. Šiuo atveju galima naudoti aukštos kokybės, brangias aktyvintąsias anglis ir kaip šalutinį produktą atgauti sieros rūgštį (H2SO4). Sluoksnis regeneruojamas naudojant vandenį arba termiškai. Tam tikrais atvejais siekiant užtikrinti tikslų nustatymą už naudojamo sieros šalinimo įrenginio yra naudojamos iš lignito pagamintos aktyvintosios anglys. Šiuo atveju SO2 sugėrusios aktyvintosios anglys paprastai deginamos nustatytomis sąlygomis.

RAANP sistemą galima parengti ir naudoti kaip vieno ar dviejų etapų procesą.

Pasirinkus vieno etapo procesą, išmetamosios dujos leidžiamos per aktyvintųjų anglių sluoksnį ir teršalus absorbuoja aktyvintosios anglys. Be to, dar iki katalizatoriaus sluoksnio į dujas įpurškiant amoniako (NH3) pašalinami NOX.

Naudojant dviejų etapų procesą, išmetamosios dujos nukreipiamos per du aktyvintosios anglies sluoksnius. Dar iki sluoksnio galima įpurkšti amoniako, kad būtų sumažintas išmetamo NOX kiekis.

V GPGP nurodytų metodų pritaikomumas

Šlapiasis sieros šalinimas. Šio metodo taikymą gali riboti didelis erdvės poreikis. Reikia atsižvelgti į dideles investicijas, veiklos išlaidas ir didelį poveikį įvairioms aplinkos terpėms, pvz., susidarantį dumblą, jo šalinimą ir papildomas nuotekų apdorojimo priemones. Kai buvo rengiamas šis dokumentas, Europoje šis metodas nenaudotas, tačiau jį galima būtų rinktis, jei aplinkos kokybės standartų laikymosi veikiausiai nepavyktų užtikrinti kitais taikomais metodais.

RAANP. Dulkių kiekio mažinimo įranga turėtų būti sumontuota prieš RAANP įrangą siekiant sumažinti įleidžiamo oro dulkių koncentraciją. Apskritai įrenginio išdėstymas ir su erdve susiję reikalavimai yra svarbūs veiksniai svarstant, ar pasirinkti šį metodą, ypač tų vietų atžvilgiu, kuriose naudojamos daugiau kelios aglomerato juostos.

Reikia atsižvelgti į dideles investicijas ir veiklos išlaidas, ypač jeigu būtų naudojamos aukštos kokybės, brangios aktyvintosios anglys ir tektų taikyti sieros rūgšties įrenginį. Kai buvo rengiamas šis dokumentas, Europoje šis metodas nenaudotas, tačiau jį galima būtų rinktis naujuose įrenginiuose, kad iš karto būtų šalinami SOX, NOX, dulkės ir PCDD/F, ir jei aplinkos kokybės standartų laikymosi veikiausiai nepavyktų užtikrinti kitais taikomais metodais.

23. Iš aglomerato juostų išsiskiriančių pirminių teršalų atveju GPGB – išmetamų azoto oksidų (NOX) kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. į procesą integruotoms priemonėms galima priskirti: i. išmetamųjų dujų recirkuliaciją, ii. kitas pirmines priemones, pvz., antracito ar mažai NOx išmetančių degiklių naudojimą degimo procesui;

II. paskutiniame etape taikomi teršalų šalinimo metodai, kuriems galima priskirti: i. regeneracinį aktyvintųjų anglių naudojimo procesą (RAANP), ii. selektyviąją katalizinę redukciją (SKR).

Azoto oksidų (NOX) GPGB SITK, kai naudojamos į procesą integruotos priemonės, yra < 500 mg/Nm3, išreikštas kaip azoto dioksidas (NO2) ir nustatomas kaip kasdieninė vidutinė vertė.

Azoto oksidų (NOX) GPGB SITK yra < 250 mg/Nm3, kai naudojamas RAANP, ir < 120 mg/Nm3, kai naudojama SKR, išreikštas kaip azoto dioksidas (NO2), susietas su 15 % deguonies turiniu ir nustatomas kaip kasdieninė vidutinė vertė.

Išmetamųjų dujų recirkuliacijos aprašymas pagal I.i GPGB

Taikant dalinę išmetamųjų dujų recirkuliaciją dalis gaminant aglomeratą susidarančių išmetamųjų dujų naudojama aglomeravimo procesui. Dalinė visos juostos išmetamųjų dujų recirkuliacija visų pirma buvo sukurta siekiant sumažinti išmetamųjų dujų srautą ir, vadinasi, pagrindinių teršalų masės srautą. Be to, taikant recirkuliaciją gali pavykti sumažinti sunaudojamos energijos kiekį. Taikant išmetamųjų dujų recirkuliaciją privaloma imtis specialių veiksmų siekiant užtikrinti, kad nesuprastėtų aglomerato kokybė ir nesumažėtų pagaminamas jo kiekis. Dėmesį reikia atkreipti į išmetamųjų dujų sudėtyje esantį anglies monoksidą (CO) siekiant užtikrinti, kad juo neapsinuodytų darbuotojai. Sukurti įvairūs procesai, pvz.,:

— dalinė iš viso aglomerato juostos paviršiaus išsiskiriančių išmetamųjų dujų recirkuliacija;

— iš aglomerato juostos galinės dalies išsiskiriančių išmetamųjų dujų recirkuliacija kartu su šilumos mainais: — iš aglomerato juostos galinės dalies tam tikrų paviršiaus vietų išsiskiriančių išmetamųjų dujų ir aglomeravimo įrenginio aušintuvo išmetamųjų dujų recirkuliacija, — išmetamųjų dujų dalių recirkuliacija į kitas aglomerato juostos dalis.

I.i GPGB pritaikomumas

Šį metodą galima taikyti atsižvelgiant į vietos ypatybes. Turi būti atsižvelgiama į susijusias priemones, kuriomis būtų užtikrinama aglomerato kokybė (šalto aglomerato mechaninis stiprumas) ir aglomerato gamybos našumo išlaikymas. Atsižvelgiant į vietos sąlygas šios priemonės gali būti palyginti negausios ir jas būtų lengva įgyvendinti arba kitu atveju jos gali būti esminio pobūdžio, susijusios su didelėmis išlaidomis ir sunkiai įgyvendinamos. Bet kuriuo atveju įgyvendinant šį metodą turėtų būti persvarstomos juostos naudojimo sąlygos.

Esamuose įrenginiuose gali nepavykti įdiegti dalinės išmetamųjų dujų recirkuliacijos dėl vietos stygiaus.

Svarbūs dalykai, į kuriuos atsižvelgiama sprendžiant dėl šio metodo pritaikomumo:

— pradinė juostos konfigūracija (pvz., dvigubos ar viengubos vakuuminės kameros, erdvė naujai įrangai, jeigu reikia, aglomerato juostos pailginimas);

— pradinė esamos įrangos konstrukcija (pvz., ventiliatoriai, dujų valymo, aglomerato sijojimo ir aušinimo įtaisai);

— pradinės veikimo sąlygos (pvz., žaliavos, sluoksnio storis, siurbimo slėgis, procentinė negesintų kalkių dalis mišinyje, konkretus srautas, įrenginio apyvartinių medžiagų, kurios grąžinamos į tiekimo srautą, procentinė dalis);

— eksploataciniai parametrai atsižvelgiant į našumo ir kietojo kuro sunaudojimą;

— aglomerato šarmingumo rodiklis ir aukštakrosnės įkrovos sudėtis (pvz., aglomerato procentinė dalis palyginti su granulių dalimi, geležies kiekis šiuose komponentuose).

Kitų pirminių priemonių pritaikomumas pagal I.ii GPGB

Antracito naudojimas priklauso nuo antracito, kurio sudėtyje yra mažesnis, palyginti su smulkiuoju koksu, azoto kiekis, prieinamumo.

RAANP aprašymas ir pritaikomumas pagal II.i GPGB, žr. 22 dalies GPGB

SKR proceso pritaikomumas pagal II.ii GPGB

Selektyviąją katalizinę redukciją galima naudoti su didelio dulkių kiekio sistema, mažo dulkių kiekio sistema ir su išvalytomis dujomis. Iki šiol aglomeravimo įrenginiuose naudotos tik išvalytų dujų sistemos (pašalinus dulkes ir sierą). Svarbu, kad dujose būtų mažas dulkių (< 40 mg dulkių/Nm3) ir sunkiųjų metalų kiekis, nes dėl jų katalizatoriaus paviršius gali pasidaryti neveiksmingas. Be to, prieš kontaktą su katalizatoriumi gali tekti pašalinti sierą. Kita būtina sąlyga – išmetamųjų dujų temperatūra turi būti apie 300 °C. Todėl gali tekti naudoti energiją.

Pritaikomumą gali riboti didelės investicijos ir veiklos išlaidos, būtinybė regeneruoti katalizatorių, sunaudojamo NH3 kiekis ir reakcijai nepanaudoto NH3 kiekis, sprogiojo amonio nitrato (NH4NO3) kaupimasis, korozinio SO3 susidarymas ir kaitinimui reikalinga papildoma energija, dėl kurios gali susiaurėti perduodamos šilumos iš aglomeravimo proceso atgavimo galimybės. Šį metodą galima būtų pasirinkti tais atvejais, jei aplinkos kokybės standartų laikymosi veikiausiai nepavyktų užtikrinti kitais taikomais metodais.

24. Iš aglomerato juostos išmetamų pirminių teršalų atveju GPGB – polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) ir polichloruotų bifenolių (PCB) išmetimo prevencija ir (arba) išmetamų jų kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. kuo didesnis žaliavų, kurių sudėtyje yra polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) ir polichloruotų bifenolių (PCB) ar jų pirmtakų, vengimas (žr. 7 GPGB);

II. polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) susidarymo slopinimas pridedant azoto junginių;

III. išmetamųjų dujų recirkuliacija (aprašymą ir pritaikomumą žr. 23 BAT).

25. Iš aglomerato juostų išmetamų pirminių teršalų atveju GPGB – išmetamų polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) ir polichloruotų bifenolių (PCB) kieko sumažinamas; šiuo tikslu į išmetamųjų dujų, išsiskiriančių iš aglomerato juostos, vamzdį įleidžiama atitinkamų absorbuojančių medžiagų pirmiau nei dulkės šalinamos rankoviniu filtru ar patobulintais elektrostatiniais nusodintuvais, jeigu rankoviniai filtrai netaikomi, (žr. 20 GPGB).

Polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) GPGB SITK yra < 0,05–0,2 ng I-TEQ/Nm3, jeigu naudojamas rankovinis filtras, ir < 0,2–0,4 ng-I-TEQ/Nm3, jeigu naudojamas patobulintas elektrostatinis nusodintuvas; abi vertės nustatytos taikant 6–8 valandų atsitiktinį ėminį stabilios būsenos sąlygomis.

26. Iš aglomerato juostos išleidimo vietos išsiskiriančių, taip pat aglomerato smulkinimo, jo aušinimo, sijojimo ir gabenimo konvejeriu vietų antrinių teršalų atveju GPGB – dulkių išmetimo prevencija ir (arba) veiksmingas jų išsiurbimas ir galiausiai išmetamų dulkių kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. gaubtų naudojimas ir (arba) uždengimas;

II. elektrostatinis nusodintuvas arba rankovinis filtras.

Dulkių GPGB SITK yra < 10 mg/Nm3, jeigu naudojamas rankovinis filtras, ir < 30 mg/Nm3, jeigu naudojamas elektrostatinis nusodintuvas; abi vertės nustatomos kaip kasdieninė vidutinė vertė.

Vanduo ir nuotekos

27. GPGB – aglomeravimo įrenginiuose sunaudojamo vandens kiekio sumažinimas kiek įmanoma daugiau recirkuliuojant aušinimo vandenį, jeigu netaikoma tiesiasrovė aušinimo sistema.

28. Aglomeravimo įrenginių nuotekų atveju GPGB – jeigu naudojamas plovimo vanduo ar šlapiojo išmetamųjų dujų apdorojimo sistema, išskyrus aušinimo vandenį, nuotekų apdorojimas prieš jų išleidimą naudojant šių metodų derinį:

I. sunkiųjų metalų nusodinimas;

II. neutralizavimas;

III. filtravimas per smėlį.

GPGB SITK, remiantis patvirtintu atsitiktiniu ėminiu ar 24 valandų jungtiniu ėminiu:

— suspenduotų medžiagų < 30 mg/l — cheminis deguonies suvartojimas (1) < 100 mg/l — sunkiųjų metalų < 0,1 mg/l (arseno (As), kadmio (Cd), chromo (Cr), vario (Cu), gyvsidabrio (Hg), nikelio (Ni), švino (Pb) ir cinko (Zn) suma).

Gamybos likučiai

29. GPGB – aglomeravimo įrenginių atliekų susidarymo prevencija; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys (žr. 8 GPGB):

I. atrankusis likučių naudojimas grąžinamajam perdirbimui gamybos vietoje juos tiekiant aglomerato gamybos procesui, išskiriant sunkiuosius metalus, šarmus ar chloro prisotintas smulkiąsias dulkių frakcijas (pvz., elektrostatinio nusodintuvo paskutinio lauko dulkės);

II. grąžinamasis perdirbimas išorėje, jeigu tokiam perdirbimui gamybos vietoje yra kliūčių.

GPGB – kontroliuojamas aglomerato įrenginio proceso likučių, kurių susidarymo negalima išvengti ir kurių neįmanoma naudoti grąžinamajam perdirbimui, tvarkymas.

30. GPGB – likučių, kuriuose gali būti alyvos, pvz., dulkių, dumblo ir antrinių nuodegų, kuriose yra iš aglomerato juostos ir kitų integruotos plieno liejyklos procesų išsiskyrusios geležies ir anglies, kuo didesnis naudojimas grąžinamajam perdirbimui į aglomerato juostą atsižvelgiant į atitinkamą alyvos kiekį.

31. GPGB – angliavandenilių kiekio aglomerato įkrovoje sumažinimas; šiuo tikslu pasirenkamas atitinkamas pirminis grąžinamajam perdirbimui naudojamų proceso likučių apdorojimas.

Visais atvejais alyvos kiekis regeneruotuose proceso likučiuose turėtų būti < 0,5 %, o kiekis aglomerato įkrovoje < 0,1 %.

Aprašymas

Angliavandenilių kiekį galima sumažinti visų pirma sumažinant naudojamos alyvos kiekį. Alyva į tiekiamą aglomeratą patenka į jį pridedant antrinių nuodegų. Alyvos kiekis antrinėse nuodegose gali gerokai skirtis atsižvelgiant į jų kilmę.

Alyvos kiekio mažinimo metodai, kai reguliuojamas dulkių ir antrinių nuodegų kiekis:

— alyvos kiekio apribojimas rūšiuojant ir tada pasirenkant tik tas dulkes ir antrines nuodegas, kuriose yra mažas alyvos kiekis;

— valcavimo staklyne taikant „geros tvarkos“ metodus galima gerokai sumažinti teršimo alyvos kiekį antrinėse nuodegose;

— alyvos šalinimas iš antrinių nuodegų: — antrines nuodegas pakaitinus maždaug iki 800 °C angliavandeniliai pasidaro lakūs ir taip gaunamos švarios antrinės nuodegos, lakiuosius angliavandenilius galima sudeginti, — alyva iš antrinių nuodegų pašalinama naudojant tirpiklį.

Energija

32. GPGB – aglomeravimo įrenginiuose sunaudojamos šiluminės energijos kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. perduodamos šilumos atgavimas iš išmetamųjų dujų, kurios išleidžiamos iš aglomeravimo įrenginio aušintuvo;

II. jeigu įmanoma, perduodamos šilumos atgavimas iš išmetamųjų dujų, kurios išsiskiria nuo aglomeravimo įrenginio ardelinių grotelių;

III. kuo didesnė išmetamųjų dujų recirkuliacija siekiant naudoti perduodamą šilumą (aprašymą ir pritaikomumą žr. 23 BAT).

Aprašymas

Iš aglomeravimo įrenginių išsiskiria dviejų rūšių nepanaudotoji energija, kurią galima pakartotinai panaudoti:

— iš aglomeravimo įrenginių išmetamųjų dujų išsiskirianti perduodama šiluma;

— iš aglomeravimo įrenginio aušintuvo aušinimo oro išsiskirianti perduodama šiluma.

Dalinė išmetamųjų dujų recirkuliacija yra specialus šilumos atgavimo iš aglomeravimo įrenginių išmetamųjų dujų atvejis, aptartas 23 GPGB. Perduodamąją šiluminę energiją atgal į aglomerato sluoksnį perneša karštos recirkuliuotosios dujos. Dokumento rengimo metu (2010 m.) šis metodas buvo vienintelis tinkamas įgyvendinti šilumos atgavimo iš išmetamųjų dujų metodas.

Iš aglomeravimo įrenginio aušintuvo karšto oro išsiskiriančią perduodamą šilumą galima atgauti vienu iš šių metodų ar naudojant kelis šiuos metodus:

— garo, skirto naudoti geležies ir plieno liejykloje, gamyba kaitinamame katile;

— karšto vandens paruošimas centralizuoto šildymo tinklui;

— degimo procesui naudojamo oro kaitinimas aglomeravimo įrenginio degiklyje;

— aglomerato žaliavos mišinio kaitinimas;

— aglomerato įrenginio aušintuvo išmetamąsias dujas naudojant išmetamųjų dujų recirkuliacijos sistemoje.

Pritaikomumas

Į tam tikrus įrenginius (atsižvelgiant į jų konfigūraciją) gali tekti investuoti labai dideles lėšas siekiant užtikrinti, kad iš aglomeravimo įrenginio išmetamųjų dujų ar šių įrenginių aušintuvų išmetamųjų dujų būtų atgaunama šiluma.

Jeigu šilumai iš išmetamųjų dujų atgauti būtų naudojamas šilumokaitis, tada kiltų nepriimtinų kondensacijos ir korozijos problemų.

1.3 Granuliavimo įrenginiams taikomos GPGB išvados

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktas GPGB išvadas galima taikyti visiems granuliavimo įrenginiams.

Į atmosferą išmetami teršalai

33. GPGB – dulkių kiekio išmetamosiose dujose sumažinimas; dulkės susidaro:

— parengiamai apdorojant žaliavas, jas džiovinant, smulkinant, drėkinant, maišant ir formuojant granules;

— iš sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostos; ir

— tvarkant granules ir jas sijojant

kai naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. elektrostatinis nusodintuvas,

II. rankovinis filtras,

III. šlapiojo dujų valymo įtaisas.

Dulkių GPGB SITK yra < 20 mg/Nm3, kai atliekamos traiškymo, smulkinimo ir džiovinimo operacijos, ir < 10–15 mg/Nm3 visais kitais proceso etapais, jeigu visos išmetamosios dujos apdorojamos kartu; visos vertės nustatomos kaip kasdieninės vidutinės vertės.

34. GPGB – sieros oksidų (SOX), vandenilio chlorido (HCl) ir vandenilio fluorido (HF) kiekio sumažinimas išmetamosiose dujose, išsiskiriančiose iš sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostos; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. šlapiojo dujų valymo įtaisas;

II. pusiau sausoji absorbcija su vėliau taikoma dulkių šalinimo sistema.

GPGB SITK šiems junginiams nustatomi kaip kasdieninės vidutinės vertės:

— kaip sieros dioksidas (SO2) išreikšti sieros oksidai (SOx) < 30 –50 mg/Nm3, — vandenilio fluoridas (HF) < 1–3 mg/Nm3, — vandenilio chloridas (HCl) < 1–3 mg/Nm3.

35. GPGB – NOX, išmetamų iš džiovinimo ir smulkinimo skyriaus ir iš sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostos išsiskiriančių išmetamųjų dujų, kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojami su procesais susieti metodai.

Aprašymas

Taikant specialiąsias priemones įrenginio konstrukcija turėtų būti optimizuojama taip, kad iš visų kaitinimo skyrių būtų išmetamas mažas azoto oksidų (NOX) kiekis. Susidarančio terminio NOX kiekį galima apriboti taikant žemesnę (aukščiausią) degiklių temperatūrą ir sumažinant perteklinį deguonies kiekį degimo proceso ore. Be to, mažesnį išmetamo NOX kiekį galima užtikrinti naudojant mažai energijos ir tokį kurą (akmens anglis ir naftą), kurio sudėtyje yra mažas azoto kiekis.

36. Esamų įrenginių atveju GPGB – NOX kiekio sumažinimas iš džiovinimo ir smulkinimo skyriaus, taip pat iš sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostos išsiskiriančiose išmetamosiose dujose; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) – paskutiniame etape taikomas teršalų šalinimo metodas;

II. bet koks kitas metodas, jeigu jį taikant užtikrinamas ne mažesnis nei 80 % NOX redukcijos veiksmingumas.

Pritaikomumas

Esamuose įrenginiuose, grandinio ardyno įrenginiuose ir rotacinėse krosnyse su judriosiomis ardyninėmis grotelėmis, sunku užtikrinti eksploatavimo sąlygas, kurios būtinos, jeigu norima naudoti SKR reaktorių. Šie paskutiniame etape taikomi teršalų šalinimo metodai susiję su didelėmis išlaidomis, todėl jie turėtų būti svarstomi tik tuo atveju, jei aplinkos kokybės standartų laikymosi veikiausiai nepavyktų užtikrinti kitais taikomais metodais.

37. Naujų įrenginių atveju GPGB – NOX kiekio sumažinimas iš džiovinimo ir smulkinimo skyriaus ir iš sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostos išsiskiriančiose išmetamosiose dujose; šiuo tikslu selektyvioji katalizinė redukcija (SKR) naudojama kaip paskutiniame etape taikomas teršalų šalinimo metodas.

Vanduo ir nuotekos

38. Granuliavimo įrenginių atveju GPGB – sunaudojamo vandens kiekio ir iš šlapiojo dujų valymo įtaiso, plovimo ir aušinimo skyrių išleidžiamo vandens kiekio sumažinimas ir kuo didesnis pakartotinis vandens naudojimas.

39. Granuliavimo įrenginių atveju GPBG – nuotekų išvalymas prieš jų išleidimą; šiuo tikslu naudojamas šių metodų derinys:

I. neutralizavimas;

II. flokuliacija;

III. nusodinimas;

IV. filtravimas per smėlį;

V. sunkiųjų metalų nusodinimas.

GPGB SITK, remiantis patvirtintu atsitiktiniu ėminiu ar 24 valandų jungtiniu ėminiu:

— suspenduotų medžiagų < 50 mg/l — cheminis deguonies suvartojimas (2) < 160 mg/l — azoto kiekis pagal Kjeldalį < 45 mg/l — sunkieji metalai < 0,55 mg/l (arseno (As), kadmio (Cd), chromo (Cr), vario (Cu), gyvsidabrio (Hg), nikelio (Ni), švino (Pb) ir cinko (Zn) suma).

Gamybos likučiai

40. GPGB – granuliavimo įrenginių atliekų susidarymo prevencija; šiuo tikslu gamybos vietoje likučiai (t. y. dydžio reikalavimų neatitinkančios ir termiškai neapdorotos ir termiškai apdorotos granulės) veiksmingai perdirbami ar naudojami pakartotinai.

GPGB – kontroliuojamas granuliavimo įrenginio proceso likučių (t. y. apdorojant nuotekas susidarančio dumblo, kurio susidarymo negalima išvengti ir kurio neįmanoma perdirbti) tvarkymas.

Energija

41. GPGB – granuliavimo įrenginiuose sunaudojamos šiluminės energijos kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. kuo didesnis su procesu susijęs iš sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostos perduodamos šilumos pakartotinis panaudojimas;

II. nepanaudotos perteklinės šilumos naudojimas vidaus ir išorės šildymo tinklams, jeigu trečioji šalis užtikrina paklausą.

Aprašymas

Pirminio aušinimo įrenginio karštą orą kaitinimo skyriuje galima naudoti kaip antrinį degimo orą. Savo ruožtu, šilumą iš kaitinimo skyriaus galima naudoti sukietėjusios granuliuotos medžiagos juostos džiovinimo įrenginyje. Antrinio aušinimo įrenginio šilumą taip pat galima naudoti džiovinimo skyriuje.

Perteklinę aušinimo įrenginio šilumą galima naudoti džiovinimo ir smulkinimo įrenginio džiovinimo kamerose. Karštas oras perduodamas izoliuotu vamzdynu, vadinamuoju „karšto oro recirkuliacijos vamzdžiu“.

Pritaikomumas

Perduodamos šilumos atgavimas yra su procesu susijusi granuliavimo įrenginių dalis. „Karšto oro recirkuliacijos vamzdį“ galima naudoti esamuose panašios konstrukcijos įrenginiuose ir veiksmingai tiekti perduodamąją šiluminę energiją.

Bendradarbiavimas ir sutartis su trečiąją šalimi gali nepriklausyti nuo veiklos vykdytojo, todėl nėra leidimo galiojimo srities dalykas.

1.4 Koksavimo krosnims taikomos GPGB išvados

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktas GPGB išvadas galima taikyti visoms koksavimo krosnims.

Į atmosferą išmetami teršalai

42. Akmens anglių smulkinimo įrenginių (akmens anglių ruošimas, įskaitant traiškymą, smulkinimą, malimą ir sijojimą) atveju GPGB – dulkių išmetimo prevencija ar jų kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. pastatų ir (arba) įtaisų uždengimas (smulkintuvas, malimo įrenginys, sietai) ir

II. veiksmingas išsiurbimas ir tolesnis sausojo dulkių šalinimo sistemų naudojimas.

Dulkių GPGB SITK yra < 10–20 mg/Nm3; nustatoma kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

43. Sumaltų akmens anglių laikymo ir tvarkymo atveju GPGB – dulkių išmetimo iš pasklidųjų šaltinių prevencija ar išmetamo kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. sumaltų medžiagų laikymas bunkeriuose ir sandėliuose;

II. uždarųjų ar uždengtųjų konvejerių naudojimas;

III. kritimo aukščio sumažinimas atsižvelgiant į įrenginio dydį ir konstrukciją;

IV. anglių bokšto ir vagonų krovimo išmetamų teršalų kiekio sumažinimas;

V. veiksmingos išsiurbimo ir tolesnės dulkių šalinimo sistemos naudojimas.

Jeigu dulkėms taikomas V GPGB, GPGB SITK yra < 10–20 mg/Nm3; nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

44. GPGB – akmens anglių tiekimas į koksavimo krosnių kameras naudojant išmetamųjų teršalų kiekį sumažinančias tiekimo sistemas.

Aprašymas

Integravimo atžvilgiu „bedūmis“ akmens anglių tiekimas ar laipsniškas tiekimas naudojant dvigubus kėlimo vamzdžius ir jungiamuosius vamzdžius yra pirmenybinis pasirinkimas, nes visos dujos ir dulkės apdorojamos kaip koksavimo krosnies dujų apdorojimo dalis.

Tačiau jeigu dujos surenkamos ir apdorojamos ne koksavimo krosnyje, tada pirmenybiniu metodu laikytinas akmens anglių tiekimas, naudojamas su stacionariąja išmetamųjų dujų apdorojimo sistema. Atliekant apdorojimą turėtų būti veiksmingai išsiurbiami teršalai ir vėliau deginami siekiant sumažinti organinių junginių kiekį bei naudojamas rankovinis filtras, kuriuo turėtų būti surenkamos kietosios dalelės.

Dulkių iš akmens anglių tiekimo sistemų su stacionariąja ištrauktų dujų apdorojimo sistema GPGB SITK yra nuo < 5 g/t kokso ekvivalento iki < 50 mg/Nm3; nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

Su GPGB susijusiais matomaisiais išmetamais teršalais siejama < 30 sekundžių įkrovimo trukmė vienam įkrovimui kaip mėnesinis vidurkis, naudojant 46 GPGB aprašytą stebėsenos metodą.

45. Koksavimo atveju GPGB – kuo didesnio koksavimo dujų kiekio surinkimas.

46. Koksavimo įrenginių atveju GPGB – išmetamų teršalų kiekio sumažinimas užtikrinant nenutrūkstamą kokso gamybą; šiuo tikslu naudojami šie metodai:

I. nuosekli krosnies kamerų, krosnies durų ir korpuso sandariklių, kėlimo vamzdžių, akmens anglių tiekimo angų ir kitos įrangos techninė priežiūra (sistemingą programą turėtų įgyvendinti specialiai išmokyti aptikimo ir techninės priežiūros darbuotojai);

II. didelių temperatūros svyravimų vengimas;

III. visapusiškas koksavimo krosnies stebėjimas;

IV. durų, korpuso sandariklių, tiekimo angų, dangčių ir pakėlimo vamzdžių valymas atlikus sutvarkymą (taikoma naujiems įrenginiams ir tam tikrais atvejais esamiems įrenginiams);

V. laisvo dujų tekėjimo užtikrinimas koksavimo krosnyse;

VI. tinkamas slėgio reguliavimas vykstant koksavimo procesui ir lanksčių spyruoklinių sandarinimo durys ar briauninės durys (krosnyse ≤ 5 m aukščio ir tinkamos naudoti);

VII. kėlimo vamzdžių su vandens uždoriu naudojimas siekiant sumažinti iš viso įrenginio išmetamus teršalus; šie vamzdžiai užtikrina perėjimą iš koksavimo krosnies baterijos į surinkimo, pūstuvo rankovės ir stacionariuosius jungimo vamzdžius;

VIII. anglies tiekimo angos dangčių užglaistymas molio suspensija (arba kita tinkama sandarinimo medžiaga) siekiant sumažinti iš visų angų išmetamą matomųjų teršalų kiekį;

IX. visiško koksavimo proceso užtikrinimas (vengiant termiškai neapdoroto kokso naudojimo) tinkamais metodais;

X. didesnių koksavimo krosnies kamerų sumontavimas (taikoma naujuose įrenginiuose arba tam tikrais atvejais įrenginį visiškai perstatant ant senų pamatų);

XI. jeigu įmanoma, kintamojo slėgio reguliavimas koksavimo krosnies kamerose vykstant koksavimo procesui (taikoma naujuose įrenginiuose, taip pat šį metodą galima taikyti esamuose įrenginiuose; šio metodo taikymo galimybės esamuose įrenginiuose turėtų būti kruopščiai išnagrinėjamos ir jis pasirenkamas atsižvelgiant konkrečią kiekvieno įrenginio būklę).

Su GPGB susijusi per visas duris išmetama matomųjų teršalų procentinė dalis yra < 5–10 %.

Iš visų tipų šaltinių, susijusių su VII GPGB ir VIII GPGB, išmetamų matomųjų teršalų procentinė dalis yra < 1 %.

Procentinės dalys susijusios su visų nuotėkių dažnumu, palyginti su bendru durų, kėlimo vamzdžių ar įkrovimo angų dangčių skaičiumi, nustatomos kaip mėnesio vidurkis naudojant toliau aprašytą stebėsenos metodą.

Nustatant iš koksavimo krosnies pasklidųjų šaltinių išmetamus teršalus naudojami šie metodai:

— EPA 303 metodas;

— DMT (vok. Deutsche Montan Technologie GmbH) metodika;

— BCRA (angl. British Carbonisation Research Association) parengta metodika;

— Nyderlanduose taikomas metodas, grindžiamas matomųjų nuotėkių iš kėlimo vamzdžių ir tiekimo angų skaičiavimu, tačiau atimant matomuosius išmetamus teršalus vykstant įprastoms operacijoms (akmens anglių tiekimas, kokso iškrovimas)

47. Dujų apdorojimo įrenginio atveju GPGB – išmetamų nevaldomųjų dujinių teršalų kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojami šie metodai:

I. jungių skaičiaus sumažinimas, jeigu įmanoma, suvirinant vamzdžių jungtis;

II. atitinkamų sandariklių naudojimas jungėse ir vožtuvuose;

III. dujoms nelaidžių siurblių naudojimas (pvz., siurblių su magnetine mova);

IV. užtikrinimas, kad iš laikymo talpyklose naudojamų slėgio siurblių nebūtų išmetami teršalai; šiuo tikslu: — prie vožtuvo išėjimo atvamzdžio prijungiant koksavimo dujų surinkimo vamzdyną arba — surenkant dujas ir vėliau jas sudeginant.

Pritaikomumas

Metodus galima taikyti naujuose ir esamuose įrenginiuose. Naujuose įrenginiuose dujoms nelaidžią konstrukciją sukurti galėtų būti lengviau nei esamuose įrenginiuose.

48. GPGB – sieros kiekio koksavimo dujose sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų:

I. sieros šalinimas naudojant absorbcijos sistemas;

II. šlapiasis sieros šalinimas naudojant oksidaciją

Su GPGB siejama liekamojo vandenilio sulfido (H2S) koncentracija, nustatyta kaip kasdieninės vidutinės skirtingų kintamųjų vertės, yra < 300–1 000 mg/Nm3, jeigu naudojamas I GPGB (didesnės vertės siejamos su aukštesne aplinkos oro temperatūra, o mažesnės vertės siejamos su žemesne oro temperatūra) ir < 10 mg/Nm3, jeigu naudojamas II GPGB.

49. Koksavimo krosnies kaitinimo atveju GPGB – išmetamų teršalų kiekio sumažinimas naudojant šiuos metodus:

I. nuotėkio tarp krosnies kameros ir kaitinimo kameros prevencijos užtikrinimas reguliariu koksavimo krosnies naudojimu;

II. nuotėkio tarp krosnies kameros ir kaitinimo kameros pašalinimas (taikoma tik esamiems įrenginiams);

III. mažą azoto oksidų (NOX) kiekį išmetančių metodų naudojimas statomose naujose krosnių baterijose, pvz., pakopinio deginimo metodo, ir plonesnių plytų bei ugniai atsparių medžiagų, kurioms būdingas geresnis šiluminis laidumas, taikymas (galioja tik naujiems įrenginiams);

IV. koksavimo dujų, iš kurių pašalinta siera, naudojimas.

GPGB SITK nustatomas kaip kasdieninės vidutinės vertės ir susijusios su 5 % deguonies kiekiu:

— kaip sieros dioksidas (SO2) išreikšti sieros oksidai (SOX) < 200–500 mg/Nm3;

— kaip azoto dioksidas (NO2) išreikšti azoto oksidai (NOX) < 350–500 mg/Nm3 naujiems ar iš esmės perstatytiems įrenginiams (ne senesniems nei 10 metų) ir 500–650 mg/Nm3 senesniems įrenginiams su tinkamai prižiūrėtomis baterijomis, kuriuose naudojami mažo azoto oksidų (NOX) kiekio metodai.

50. Kokso iškrovimo atveju GPGB – išmetamų dulkių kiekio sumažinimas naudojant šiuos metodus:

I. išsiurbimas naudojant integruotą kokso gabenimo mašiną su pritaisytu gaubtu;

II. išmetamųjų dujų apdorojimo stacionariosios įrangos naudojimas su rankoviniu filtru ar kitomis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo sistemomis;

III. kokso gesinimo stacionariojo ar judriojo vagono naudojimas.

Kokso iškrovimo dulkių GPGB SITK yra < 10 mg/Nm3, jeigu taikomi rankoviniai filtrai, ir < 20 mg/Nm3 kitais atvejais; nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

Pritaikomumas

Taikymą esamuose įrenginiuose gali riboti erdvės stygius.

51. Kokso gesinimo atveju GPGB – išmetamų dulkių kiekio sumažinimas naudojant vieną iš šių metodų:

I. sausasis kokso gesinimas su perduodamos šilumos atgavimu ir dulkių pašalinimas atliekant įkrovimo, tvarkymo ir sijojimo operacijas (naudojamas rankovinis filtras);

II. įprastas šlapiasis kokso gesinimas siekiant sumažinti išmetamų teršalų kiekį;

III. spartusis kokso gesinimas.

Dulkių GPGB SITK nustatomas kaip ėminių ėmimo laikotarpio vidutinė vertė:

— < 20 mg/Nm3, jeigu taikomas sausasis kokso gesinimas;

— < 25 g/t kokso, jeigu išmetamų dulkių kiekis sumažinamas naudojant įprastą šlapiąjį kokso gesinimą (4);

— < 10 g/t kokso, jeigu naudojamas spartusis kokso gesinimas (5).

I GPGB aprašymas

Galima rinktis du kokso nenutrūkstamo sausojo gesinimo įrenginių veikimo būdus. Vienu atveju, kokso sausojo gesinimo įrenginį sudaro 2–4 kameros. Viena kamera visada yra budėjimo būsenos. Vadinasi, šlapiasis gesinimas nebūtinas, tačiau turi būti numatytas perteklinis kokso sausojo gesinimo kameros pajėgumas, palyginti su koksavimo krosnimi, dėl kurio patiriama didelių išlaidų. Kitu atveju būtina papildoma kokso šlapiojo gesinimo sistema.

Jeigu kokso šlapiojo gesinimo įrenginys pertvarkomas į kokso sausojo gesinimo įrenginį, esamą kokso šlapiojo gesinimo sistemą galima išlaikyti šiam tikslui. Tokia kokso sausojo gesinimo kamera, palyginti su koksavimo krosnimi, neturi perteklinio gamybinio pajėgumo.

II GPGB pritaikomumas

Esamuose kokso gesinimo bokštuose galima sumontuoti išmetamų teršalų kiekio mažinimo plokšteles. Siekiant užtikrinti būtiną trauką, bokštas turi būti ne žemesnis nei 30 m.

III GPGB pritaikomumas

Jeigu sistema yra didesnė nei būtina įprastam kokso gesinimui, erdvės stygius įrenginyje gali būti ribojantis veiksnys.

52. Kokso rūšiavimo ir tvarkymo atveju GPGB – išmetamo dulkių kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas šių metodų derinys:

I. pastato ar įtaiso gaubtų naudojimas;

II. veiksmingas išsiurbimas ir tolesnis sausasis dulkių šalinimas.

Dulkių GPGB SITK yra < 10 mg/Nm3; nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

Vanduo ir nuotekos

53. GPGB – kuo didesnis koksui gesinti naudojamo vandens kiekio sumažinimas ir pakartotinio jo naudojimo užtikrinimas.

54. GPGB – vengimas gamybinį vandenį, kuriame yra didelis organinių medžiagų kiekis (pvz., nevalytos iš koksavimo krosnies išleistos nuotekos ar nuotekos, kurių sudėtyje yra daug angliavandenilių) pakartotinai naudoti kaip kokso gesinimo vandenį.

55. GPGB – gaminant koksą susidariusioms nuotekoms ir koksavimo dujoms taikomas išankstinio apdorojimo procesas pirmiau nei nuotekos išleidžiamos į nuotekų valymo įrenginius; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. naudojamas veiksmingas dervos ir policiklinių aromatinių angliavandenilių pašalinimas; šiuo tikslu pavieniui taikoma flokuliacija ir tolesnis išplukdymas, nusodinimas ir filtravimas ar šių metodų derinys;

II. naudojamas veiksmingas amoniako pašalinimas taikant šarmus ir garus.

56. Išankstinio nuotekų, susidariusių gaminant koksą ir valant koksavimo dujas, apdorojimo atveju GPGB – biologinio nuotekų apdorojimo su integruotais denitrifikavimo / nitrifikavimo etapais taikymas.

GPGB SITK, grindžiamas patvirtintu atsitiktiniu ėminiu ar 24 valandų jungtiniu ėminiu ir susijusi tik su vienos koksavimo krosnies vandens apdorojimo įrenginiais, yra:

— cheminis deguonies suvartojimas (6) < 220 mg/l — biologinis deguonies suvartojimas 5 dienoms < 20 mg/l — lengvai išsiskiriantys sulfidai (7) < 0,1 mg/l — tiocianatas (SCN-) < 4 mg/l — lengvai išsiskiriantis cianidas (CN-) (8) < 0,1 mg/l — policikliai aromatiniai angliavandeniliai (PAH) (fluoranteno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno ir benzo[g,h,i]perileno) < 0,05 mg/l — fenolių suma < 0,5 mg/l — amoniako azoto (NH4 +-N), nitratinio azoto (NO3 --N) ir azoto nitrito (NO2 --N) suma < 15–50 mg/l.

Su amoniako azoto (NH4 +-N), nitratinio azoto (NO3 --N) ir azoto nitrito (NO2 --N) suma susijusios vertės < 35 mg/l paprastai siejamos su pažangaus biologinio nuotekų apdorojimo įrenginiais, kuriuose taikoma išankstinė denitrifikacija / nitrifikacija ir tolesnė denitrifikacija.

Gamybos likučiai

57. GPGB – gamybos likučių, pvz., dervos iš koksavimo įrenginio išleistame nevalytame vandenyje ir aktyviojo dumblo pertekliaus iš vandens apdorojimo įrenginio, naudojimas koksavimo krosniai tiekiant akmens anglis.

Energija

58. GPGB – išgautosios koksavimo dujos naudojamos kaip kuras arba kaip redukuojančioji medžiaga arba cheminių medžiagų gamybai.

1.5 Aukštakrosnėms taikomos GPGB išvados

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktas GPGB išvadas galima taikyti visoms aukštakrosnėms.

Į atmosferą išmetami teršalai

59. Kai iš anglių įkrovimo įrenginio bunkerio tiekiant anglis išstumiamas oras, GPGB – išmetamų dulkių kiekio surinkimas ir vėliau taikomas sausasis dulkių šalinimas.

Dulkių GPGB SITK yra < 20 mg/Nm3; nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

60. Įkrovos ruošimo (maišymo) ir jos gabenimo atveju GPGB – išmetamų dulkių kiekio sumažinimas ir, jeigu reikia, išsiurbimas ir vėlesnis dulkių šalinimas elektrostatiniu nusodintuvu ar rankoviniu filtru.

61. Išlydyto metalo ir skysto šlako išleidimo iš aukštakrosnės įrangos (išleidimo angos, lieties kanalai, pailgieji kaušai, kaušų įpylimo vietos, šlako skirtuvai) išdėstymo statinyje atveju GPGB – iš pasklidųjų šaltinių išmetamų dulkių kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojami šie metodai:

I. lieties kanalų uždengimas;

II. iš pasklidųjų šaltinių išmetamų dulkių ir kietųjų dalelių surinkimo pajėgumo optimizavimas ir tolesnis išmetamųjų dujų valymas elektrostatiniu nusodintuvu ar rankoviniu filtru;

III. kietųjų dalelių slopinimas naudojant azotą išleidimo metu, jeigu taikoma, ir kai nėra sumontuota išleidimo metu išsiskiriančių teršalų surinkimo ir dulkių šalinimo sistema.

Jeigu naudojamas II GPGB, GPGB SITK yra < 1–15 mg/Nm3 (nustatomas kaip kasdieninė vidutinė vertė).

62. GPGB – lieties kanalų įklotų, kurių sudėtyje nėra dervų, naudojimas.

63. GPGB – iš aukštakrosnės įkrovimo metu išmetamų dujų kiekio mažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. nekūginis aukštakrosnės įkrovimo įrenginys su pirminiu ir antriniu išlyginimu;

II. dujų ar ventiliavimo šilumos atgavimo sistema;

III. aukštakrosnės dujų naudojimas padidinti viršutinių bunkerių slėgį.

II GPGB pritaikomumas

Taikoma naujiems įrenginiams. Esamiems įrenginiams taikoma tik tuo atveju, jeigu aukštakrosnėje sumontuotas nekūginis aukštakrosnės įkrovimo įtaisas. Jis netaikomas įrenginiams, kuriuose dujos, išskyrus aukštakrosnės dujas (pvz., azotą) naudojamos padidinti viršutinių aukštakrosnės bunkerių slėgį.

64. GPGB – iš aukštakrosnių dujų išsiskyrusių dulkių kiekių sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. pirminio sausojo dulkių šalinimo įtaisų naudojimas: i. nukreipikliai, ii. dulkių surinktuvai, iii. dulkių ciklonai, iv. elektrostatiniai nusodintuvai;

II. tolesnis dulkių kiekio mažinimas: i. šlapiojo dujų valymo įtaisai (plaunamieji tinkleliai), ii. Venturi dujų valymo įtaisai, iii. žiediniai plyšeliniai dujų valymo įtaisai, iv. šlapieji elektrostatiniai nusodintuvai, v. smulkintuvai.

Išvalytų aukštakrosnių dujų liekamoji dulkių koncentracija, siejama su GPGB, yra < 10 mg/Nm3; nustatoma kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

65. Kauperių atveju GPGB – išmetamų teršalų kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamos perteklinės koksavimo krosnies dujos, iš kurių pašalinta siera ir dulkės, aukštakrosnės dujos, iš kurių pašalintos dulkės, deguoninio konverterio dujos, iš kurių pašalintos dulkės, ir gamtinės dujos (naudojamos pavienės dujos ar kelių rūšių dujos).

GPGB SITK nustatomas kaip kasdieninės vidutinės vertės ir susijusios su 3 % deguonies kiekiu:

— kaip sieros dioksidas (SO2) išreikšti sieros oksidai (SOx) < 200 mg/Nm3,

— dulkės < 10 mg/Nm3,

— kaip azoto dioksidas (NO2) išreikšti azoto oksidai (NOx) < 100 mg/Nm3.

Vanduo ir nuotekos

66. Naudojant vandenį ir išleidžiant teršalus, susidariusius apdorojant aukštakrosnių dujas, GPGB – šlapiojo dujų valymo įtaise sunaudojamo vandens kiekio sumažinimas ir kuo didesnis šio vandens pakartotinis naudojimas, pvz., granuliuojant šlaką, jeigu reikia, išvalius žvyro filtru.

67. Aukštakrosnių dujų apdorojimo nuotekų apdorojimo atveju GPGB – flokuliacijos (koaguliacijos), nusodinimo procesų naudojimas ir lengvai išsiskiriančio cianido redukavimas, jeigu būtina

GPGB SITK, remiantis patvirtintu atsitiktiniu ėminiu ar 24 valandų jungtiniu ėminiu:

— suspenduotos medžiagos < 30 mg/l — geležis < 5 mg/l — švinas < 0,5 mg/l — cinkas < 2 mg/l — lengvai išsiskiriantis cianidas (CN-) (9) < 0,4 mg/l.

Gamybos likučiai

68. GPGB – aukštakrosnėse susidarančių atliekų prevencija; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. tinkamas surinkimas ir laikymas siekiant palengvinti konkretų apdorojimą;

II. apdorojant aukštakrosnių dujas susidariusių stambiųjų dulkių ir tų dulkių, kurios susikaupia dulkes šalinant iš išlydyto metalo ir skysto šlako išleidimo įrangos iš aukštakrosnės išdėstymo statinio, naudojimas gamybos vietoje tinkamai atsižvelgiant į teršalų, išmetamų iš įrenginio, kuriame jos naudojamos, poveikį;

III. dumblo apdorojimas naudojant hidrocikloną ir tolesnis stambiosios frakcijos naudojimas gamybos vietoje (taikoma tuo atveju, jeigu naudojamas šlapiasis dulkių šalinimas ir jeigu cinko skirtingo dydžio dalelių pasiskirstymas leidžia užtikrinti reikiamą atskyrimą);

IV. dumblo apdorojimas, visų pirma taikant granuliavimo priemones (jeigu jas taikyti įmanoma atsižvelgiant į rinkos sąlygas) ir tolesnis dumblo naudojimas išorėje (pvz., cemento pramonei ar tiesiant kelius).

GPGB – kontroliuojamas aukštakrosnės proceso likučių, kurių susidarymo negalima išvengti ir kurių neįmanoma panaudoti, tvarkymas.

69. Siekiant sumažinti apdorojant šlaką išmetamų teršalų kiekį, GPGB – garų kondensavimas, jeigu privaloma nuslopinti kvapus

Išteklių valdymas

70. Aukštakrosnių išteklių valdymo atveju GPGB – sunaudojamo kokso kiekio sumažinimas; šiuo tikslu tiesiogiai įleidžiama redukuojančių medžiagų, pvz., dulkinių anglių, alyvos, sunkiosios alyvos, dervų, alyvos likučių, koksavimo dujų, gamtinių dujų ir įkraunama atliekų, pvz., metalų likučių, panaudotos alyvos ir emulsijos, alyvuotųjų likučių, riebalų ir plastikų atliekų (įkraunama vienos rūšies ar kelių rūšių atliekų).

Pritaikomumas

Dulkinių anglių įkrovimas. Šis metodas taikomas visose aukštakrosnėse, kuriose sumontuotos dulkinių anglių tiekimo ir prisotinimo deguonimi sistemos.

Dujų įleidimas. Koksavimo dujų įleidimo sistema „Tuyère“ labai priklauso nuo dujų, kurias integruotoje plieno liejykloje galima veiksmingai naudoti kitoms reikmėms, prieinamumo.

Plastikų įkrovimas. Pabrėžtina, kad šis metodas yra labai susijęs su vietinėmis aplinkybėmis ir rinkos sąlygomis. Plastikų sudėtyje gali būti Cl ir sunkiųjų metalų, pvz., Hg, Pb ir Zn. Atsižvelgiant į naudojamų atliekų sudėtį (pvz., smulkintuvo lengvoji frakcija) Hg, Cr, Cu, Ni ir Mo kiekis aukštakrosnių dujose gali padidėti.

Tiesioginis panaudotos alyvos ir emulsijų, kurios naudojamos kaip redukuojančios medžiagos, įleidimas ir geležies kietųjų likučių įkrovimas. Nenutrūkstamas šios sistemos veikimas susijęs su logistikos klausimais, kurie spręstini norint pristatyti ir laikyti likučius. Be to, tinkamam sistemos veikimui ypač svarbi pasirinkta perdavimo technologija.

Energija

71. GPGB – sklandaus, nenutrūkstamo aukštakrosnės veikimo užtikrinimas esant stabiliai jos būklei ir išmetamų teršalų kiekio sumažinimas ir įkrovos suslūgimo tikimybės apribojimas.

72. GPGB – pašalintųjų aukštakrosnių dujų naudojimas kurui.

73. GPGB – aukštakrosnės viršutinės dalies dujų slėgio energijos atgavimas, jeigu šių dujų slėgis yra pakankamas ir maža šarmų koncentracija.

Pritaikomumas

Aukštakrosnės viršutinės dalies dujų slėgio energiją galima atgauti naujuose įrenginiuose ir esamuose įrenginiuose tam tikromis aplinkybėmis, nors šiuo atveju tektų šalinti iškilusius sunkumus ir patirti papildomų išlaidų. Svarbiausias veiksnys taikant šį metodą – atitinkamas aukštakrosnės viršutinės dalies dujų slėgis, t. y. jis turi būti didesnis nei 1,5 baro.

Naujuose įrenginiuose aukštakrosnės viršutinės dalies dujų turbiną galima suderinti su aukštakrosnės dujų valymo įrenginiu siekiant užtikrinti aukštą dujų valymo ir energijos atgavimo veiksmingumą.

74. GPGB – kauperio kaitinimo dujų ir kauperiui tiekiamo degimo oro kaitinimas kauperio išmetamosiomis dujomis ir kauperyje vykstančio degimo proceso optimizavimas.

Aprašymas

Siekiant optimizuoti energijos naudojimo kauperyje veiksmingumą galima naudoti vieną iš šių metodų ar jų derinį:

— kauperio eksploatavimas naudojant kompiuterį;

— kuro ar degimo oro kaitinimas kartu izoliuojant šaltojo pūtimo vamzdyną ir dūmų kanalą;

— tinkamesnių degiklių naudojimas siekiant pagerinti degimą;

— spartus deguonies kiekio matavimas ir tolesnis degimo proceso sąlygų reguliavimas.

Pritaikomumas

Pasirinkimas taikyti kuro kaitinimą priklauso nuo oro šildytuvo veiksmingumo, nes išmetamųjų dujų temperatūra susijusi su šiuo veiksmingumu (pvz., jeigu išmetamųjų dujų temperatūros vertė yra žemesnė nei 250 °C, tada šilumos atgavimas negali būti techniškai ar ekonomiškai perspektyvus).

Norint įdiegti kompiuterinę kontrolę gali tekti sumontuoti ketvirtąjį oro šildytuvą, jeigu aukštakrosnėse naudojami trys oro šildytuvai (jeigu įmanoma) siekiant gauti kuo didesnę naudą.

1.6 Plieno gamybai ir liejimui deguoniniu konverteriu taikomos GPGB išvados

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktas GPGB išvadas galima taikyti visoms plieno gamybos deguoniniu konverteriu ir liejimo operacijoms.

Į atmosferą išmetami teršalai

75. GPGB – kai surenkamos deguoninio konverterio dujos ir kai taikomas deguonies pūtimo procesas naudojant deguoninio konverterio gaubtą, kuo didesnio konverterio dujų kiekio surinkimas ir jų išvalymas naudojant šių metodų derinį:

I. deguonies pūtimo procesas naudojant deguoninio konverterio gaubtą;

II. pirminis dulkių šalinimas siekiant surinkti stambiąsias dulkes ir šiuo tikslu naudoti sausojo atskyrimo būdus (pvz., nukreipiklis, dulkių ciklonas) ar šlapiuosius skirtuvus;

III. dulkių kiekio mažinimas naudojant: i. sausąjį dulkių šalinimą (pvz., elektrostatinį nusodintuvą) naujuose ir esamuose įrenginiuose, ii. šlapiąjį dulkių šalinimą (pvz., šlapiąjį elektrostatinį nusodintuvą ar šlapiojo dujų valymo įrenginį) esamuose įrenginiuose.

Su GPGB siejama liekamųjų dujų koncentracija sukaupus deguoninio konverterio dujas:

— 10–30 mg/Nm3, jeigu taikomas III.i GPGB,

— < 50 mg/Nm3, jeigu taikomas III.ii GPGB.

76. Deguoninio konverterio atveju GPGB – kai surenkamos dujos pučiant deguonį, jeigu išmetamosios dujos deginamos naudojant perteklinį orą, išmetamų dulkių kiekio sumažinimas naudojant vieną iš šių metodų:

I. sausąjį dulkių šalinimą (pvz., elektrostatinį nusodintuvą arba rankovinį filtrą) naujuose ir esamuose įrenginiuose,

II. šlapiąjį dulkių šalinimą (pvz., šlapiąjį elektrostatinį nusodintuvą ar šlapiojo dujų valymo įrenginį) esamuose įrenginiuose.

Dulkių GPGB SITK, nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos):

— 10–30 mg/Nm3, jeigu taikomas I GPGB,

— < 50 mg/Nm3, jeigu taikomas II GPGB.

77. GPGB – deguonies pūstuvo angos išsiskyrusių dulkių kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. deguonies pūstuvo angos uždengimas pučiant deguonį;

II. inertinių dujų ar garų pūtimas į pūstuvo angą siekiant išsklaidyti dulkes;

III. pakaitinių sandarinimo metodų naudojimas kartu su pūstuvo valymo įtaisais.

78. GPGB, kai taikomi antriniai dulkių šalinimo procesai, įskaitant vykstant šiems procesams išmetamus dulkių kiekius:

— išlydyto metalo iš pailgojo kaušo (ar išlydyto metalo maišytuvo) perkrovimas į skipą;

— išlydyto metalo parengiamasis apdorojimas (t. y. konverterių kaitinimas, sieros šalinimas, fosforo šalinimas, šlako šalinimas, išlydyto metalo gabenimo procesai ir svėrimas);

— su deguoniniu konverteriu susiję procesai, pvz., konverterių kaitinimas, šlako putų išsiliejimas iš konverterio pučiant deguonį, išlydyto metalo ir metalo laužo įkrovimas, išlydyto plieno ir šlako išleidimas iš deguoninio konverterio ir

— tolesni plieno gamybos procesai atskirame įrenginyje ir tolydusis liejimas.

yra išmetamų dulkių kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojami su procesu susiję metodai, pvz., bendrieji metodai, kuriais užkertamas kelias išmesti teršalus iš pasklidųjų šaltinių ar nevaldomuosius teršalus ar kontroliuoti jų išmetimo kiekį, ir taikomi veiksmingą išsiurbimą užtikrinantys atitinkami gaubtai ir apdangai bei tolesnis išmetamųjų dujų valymas rankoviniu filtru ar elektrostatiniu nusodintuvu.

Su GPGB siejamas dulkių surinkimo vidutinis veiksmingumas yra > 90 %.

Dulkių GPGB SITK, nustatytas kaip kasdieninė vidutinė vertė ir taikomas visoms dujoms, iš kurių pašalintos dulkės, yra < 1–15 mg/Nm3 (valant rankoviniais filtrais) arba < 20 mg/Nm3 (valant elektrostatiniais nusodintuvais).

Jeigu atliekant parengiamąjį išlydyto metalo apdorojimą ir atskirame įrenginyje vykdant tolesnius plieno gamybos procesus išmesti teršalai valomi atskirai, dulkių GPGB SITK, nustatytas kaip kasdieninė vidutinė vertė, yra < 1–10 mg/Nm3 (valant rankoviniais filtrais) arba < 20 mg/Nm3 (valant elektrostatiniais nusodintuvais).

Aprašymas

Bendrieji metodai, kurie naudojami siekiant užkirsti kelią pasklidųjų ir nevaldomųjų teršalų išmetimui iš antrinių šaltinių vykstant susijusiems deguoninio konverterio procesams:

— nepriklausomas surinkimas ir dulkių šalinimo įtaisų naudojimas vykstant kiekvienam deguoninio konverterio paprocesiui;

— sieros šalinimo įrenginio valdymas pagal nustatytus reikalavimus siekiant užkirsti kelią teršalus išmesti į atmosferą;

— visiškas sieros šalinimo įrenginio uždengimas;

— dangčio uždėjimas, kai išlydyto metalo kaušas nėra naudojamas ir išlydyto metalo kaušų valymas bei reguliarus oksiduoto metalo sankaupų pašalinimas ar ant stogo sumontuotos išsiurbimo sistemos naudojimas;

— išlydyto metalo kaušo laikymas prieš konverterį maždaug dvi minutes po to, kai išlydytas metalas perkeliamas į konverterį, jeigu ant stogo sumontuota išsiurbimo sistema nėra naudojama;

— kompiuterinė kontrolė ir plieno lydymo proceso optimizavimas, pvz., kad būtų užkertamas kelias išsilieti šlako putoms iš konverterio (t. y. kai šlakas suputoja tiek, kad jis išteka iš konverterio) ar šis išsiliejimas būtų apribojamas;

— šlako putų išsiliejimo iš konverterio sumažinimas, kai išpilamas išlydytas metalas, apribojant šį išsiliejimą sukeliančių elementų kiekį ir išsiliejimą slopinančių medžiagų naudojimas;

— deguoniniame konverteryje lydant plieną į aplink konverterį esančias patalpas vedančių durų uždarymas;

— nuolatinis išmetamų matomųjų teršalų stebėjimas ant stogo sumontuota kamera;

— ant stogo sumontuotos išsiurbimo sistemos naudojimas.

Pritaikomumas

Esamuose įrenginiuose įrenginio konstrukcija gali būti tokia, kad būtų apribojamos tinkamos evakuacijos galimybės.

79. GPGB – kai gamybos vietoje apdorojamas šlakas, išmetamų dulkių kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. veiksmingas išsiurbimas iš šlako smulkintuvų ir sijojimo įtaisų ir tolesnis išmetamųjų dujų valymas, jeigu reikia;

II. neapdoroto šlako gabenimas kaušiniu krautuvu;

III. išsiurbimas sutrupintos medžiagos gabenimo konvejeriu vietose ar jų drėkinimas;

IV. supiltų šlako krūvų drėkinimas;

V. vandens rūko naudojimas kraunant sutrupintą šlaką.

Dulkių GPGB SITK yra < 10–20 mg/Nm3, jeigu naudojamas I GPGB; ši vertė nustatoma kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent pusę valandos).

Vanduo ir nuotekos

80. GPGB – vengimas naudoti vandenį pirminiam dulkių šalinimui iš deguoninio konverterio dujų arba tokio vandens ir susidariusių nuotekų kiekio mažinimas; šiais tikslais naudojamas vienas iš šių metodų, kaip nurodyta 75 ir 76 GPGB:

— sausis dulkių šalinimas iš deguoninio konverterio dujų;

— dujoms valyti naudojamo vandens kiekio mažinimas ir kuo didesnis pakartotinis vandens naudojimas (pvz., granuliuojant šlaką), jei naudojamas šlapiasis dulkių šalinimas.

81. GPGB – vykdant tolydųjį liejimą išleidžiamų nuotekų kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas šių metodų derinys:

I. kietųjų medžiagų šalinimas naudojant flokuliacijos, nusodinimo ir (arba) filtravimo procesus;

II alyvos pašalinimas naudojant alyvos skirtuvą–talpyklą ar bet kokį kitą veiksmingą įtaisą;

III. kuo didesnė aušinimo vandens ir sukuriant vakuumą panaudoto vandens recirkuliacija.

GPGB SITK, grindžiamas patvirtintu atsitiktiniu ėminiu ar 24 valandų jungtiniu ėminiu, taikoma iš tolydžiojo liejimo mašinų išleidžiamoms nuotekoms:

— suspenduotos medžiagos < 20 mg/l — geležis < 5 mg/l — cinkas < 2 mg/l — nikelis < 0,5 mg/l — bendras chromo kiekis < 0,5 mg/l — bendras angliavandenilių kiekis < 5 mg/l.

Gamybos likučiai

82. GPGB – atliekų susidarymo prevencija; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys (žr. 8 GPGB):

I. tinkamas surinkimas ir laikymas siekiant palengvinti konkretų apdorojimą;

II. dulkių, susidariusių apdorojant deguoninio konverterio dujas, panaudojimas gamybos vietoje, atliekant antrinį dulkių šalinimą susikaupusių dulkių ir vykdant tolydžiojo liejimo procesą susidarančių antrinių nuodegų panaudojimas plieno liejimo procesams, jeigu tinkamai atsižvelgiama į to įrenginio poveikį, kuriame šios dulkės ir nuodegos yra naudojamos;

III. deguoninio konverterio šlako ir šio šlako smulkiųjų frakcijų panaudojimas gamybos vietoje įvairioms reikmėms;

IV. šlako apdorojimas, jeigu atsižvelgiant į rinkos sąlygas įmanomas šlako naudojimas išorėje (pvz., kaip užpildo gaminant medžiagas ar statybos reikmėms);

V. filtro dulkių ir dumblo naudojimas išorėje atgaunant geležį ir spalvotuosius metalus, pvz., cinką spalvotųjų metalų sektoriuje;

VI. dumblo nusodinimo talpyklos naudojimas siekiant stambiąją frakciją toliau taikyti aglomeravimo krosnyse ir (arba) aukštakrosnėse ar cemento pramonės reikmėms, jeigu atsižvelgiant į granuliometrinę sudėtį įmanomas pagrįstas atskyrimas.

V GPGB pritaikomumas

Jeigu valant deguoninio konverterio dujas naudojamas sausojo elektrostatinio nusodinimo procesas, tada taikomas karštasis briketų gamybos iš dulkių metodas ir jų naudojimas atgaunant granules, kurių sudėtyje yra didelis cinko kiekis ir kurios būtų naudojamos ne gamybos vietoje. Cinko atgavimas gaminant briketus nėra taikomas tuo atveju, jeigu naudojamos šlapiojo dulkių šalinimo sistemos, nes susidarantis vandenilis (cinko metalui reaguojant su vandeniui) kliudo stabiliam nusodinimo proceso vyksmui nusodinimo talpyklose. Dėl su saugos priežasčių cinko kiekis dumble neturėtų būti didesnis nei 8–10 %.

GPGB – kontroliuojamas deguoninio konverterio proceso likučių, kurių susidarymo negalima išvengti ir kurių neįmanoma panaudoti, tvarkymas.

Energija

83. GPGB – iš deguoninio konverterio išmetamų dujų, kurios toliau naudojamos kaip kuras, surinkimas, valymas ir kaupimas.

Pritaikomumas

Tam tikrais atvejais ekonomiškai gali būtų neperspektyvu ar atsižvelgiant į atitinkamą energijos valdymą gali neapsimokėti atgauti deguoninio konverterio dujų naudojant deguonies pūtimą su deguoninio konverterio gaubtu. Šiais atvejais deguoninio konverterio dujas galima deginti ir pasigaminti garų. Degimo proceso tipas (išmetamųjų dujų deginimas naudojant perteklinį orą ar deguonies pūtimas naudojant deguoninio konverterio gaubtą) susijęs su energijos valdymu gamybos vietoje.

84. GPGB – sunaudojamos energijos kiekio sumažinimas, kai naudojamos kaušo su dangčiu sistemos.

Pritaikomumas

Dangčiai gali būti labai sunkūs, nes jie gaminami iš šilumai atsparių plytų, ir todėl kranų keliamoji galia bei viso pastato konstrukcija gali būti nepritaikyta naudoti šį metodą esamuose įrenginiuose. Galima rinktis skirtingas technines konstrukcijas konkrečiomis sąlygomis sistemą diegiant plieno liejykloje.

85. GPGB – proceso optimizavimas ir sunaudojamos energijos kiekio sumažinimas; šiuo tikslu taikomas tiesioginis išlydyto metalo išleidimo procesas po pūtimo.

Aprašymas

Naudojant tiesioginį išlydyto metalo išleidimą tenka naudoti brangius įrenginius, pvz., papildomąjį deguonies pūstuvą ar deguonies kiekio ir konverterio temperatūros matavimo sistemas, kad išlydytą metalą būtų galima išleisti nelaukiant paimtų ėminių cheminės analizės (tiesioginis metalo išleidimas). Pabrėžtina, kad jau sukurtas naujas metodas, kurį naudojant tiesioginis metalo išleidimas įmanomas be minėtų priemonių. Naudojant šį metodą būtina didelė patirtis ir pertvarkymo darbai. Taikant praktiškai anglies kiekis sumažinamas iki 0,04 % ir tuo pačiu metu konverterio temperatūra sumažinama iki pagrįstai žemos tikslinės vertės. Prieš išleidžiant metalą temperatūra ir deguonies kiekis matuojamas prieš imantis kitų veiksmų.

Pritaikomumas

Privaloma įsigyti išlydyto metalo analizatorių ir šlako sulaikymo įtaisus bei šį metodą būna diegti lengviau, jeigu turimas agregatas „krosnis–kaušas“.

86. GPGB – sunaudojamos energijos kiekio sumažinimas; šiuo tikslu taikomas nenutrūkstamas tikslios formos juostos liejimas, jeigu šį metodą galima taikyti atsižvelgiant į produktų derinį ir pagaminamo plieno markes.

Aprašymas

Tikslios formos juostos liejimas reiškia tolydųjį plieno liejimą juostomis, kurių storis yra mažesnis nei 15 mm. Liejimo procesas derinamas su tiesioginiu karštuoju valcavimu, aušinimu ir juostų suvyniojimu, tačiau nenaudojant tarpinio kaitinimo krosnies, kuri paprastai taikoma su įprastais liejimo metodais, pvz., tolydžiuoju liejimu liejant luitus ar plonuosius luitus. Todėl juostos liejimas yra metodas, kuris naudojamas liejant plokščiąsias plienines skirtingo pločio ir mažesnio nei 2 mm storio juostas.

Pritaikomumas

Šio metodo pritaikomumas susijęs su išlieto plieno markėmis (pvz., sunkiųjų plokščių negalima pagaminti naudojant šį procesą) ir pavienės plieno liejyklos produktų rinkinio (produktų mišinio). Esamuose įrenginiuose pritaikomumą gali riboti išdėstymas ir turima erdvę, pvz., naujam juostų liejimo įrenginiui reikia maždaug 100 m ilgio atkarpos.

1.7 Plieno lydymo ir liejimo elektros lanko krosnims taikomos GPGB išvados

Jeigu nenurodyta kitaip, šiame skirsnyje pateiktas GPGB išvadas galima taikyti visoms plieno lydymo ir liejimo elektros lanko krosnims.

Į atmosferą išmetami teršalai

87. Elektros lanko krosnies atveju GPGB – gyvsidabrio išmetimo prevencija; šiuo tikslu kuo labiau vengiama naudoti žaliavas ir pagalbines medžiagas, kurių sudėtyje yra gyvsidabrio (žr. 6 ir 7 GPGB).

88. Elektros lanko krosnies pirminio ir antrinio dulkių šalinimo (įskaitant metalo laužo kaitinimą, įkrovimą, lydymą, skysto metalo išleidimą, agregato „krosnis–kaušas“ operacijas ir tolesnius plieno gamybos procesus atskirame įrenginyje) atveju GPGB – veiksmingas visų taršos šaltinių išsiurbimas (šiuo tikslu naudojamas vienas iš toliau nurodytųjų metodų) ir tolesnis dulkių šalinimas rankoviniu filtru:

I. tiesioginio išmetamųjų dujų išsiurbimo (4–a ar 2–a anga) derinimas su gaubtų sistemomis;

II. tiesioginis dujų išsiurbimas ir elektros lanko krosnies uždengimas gaubtu;

III. tiesioginis dujų išsiurbimas ir bendras dulkių pašalinimas iš pastato (mažo pajėgumo elektros lanko krosnims gali nereikėti taikyti tiesioginio dujų išsiurbimo, kad būtų užtikrinamas toks pats šalinimo veiksmingumas).

Su GPGB siejamas bendrasis dulkių surinkimo vidutinis veiksmingumas yra > 98 %.

Dulkių GPGB SITK yra < 5 mg/Nm3, nustatomas kaip kasdieninė vidutinė vertė.

Gyvsidabrio GPGB SITK yra < 0,05 mg/Nm3; nustatomas kaip vidutinė ėminių ėmimo laikotarpio vertė (epizodinis matavimas, vietiniai ėminiai imami bent keturias valandas).

89. Elektros lanko krosnies pirminio ir antrino dulkių šalinimo (įskaitant metalo laužo kaitinimą, įkrovimą, lydymą, skysto metalo išleidimą, agregato „krosnis–kaušas“ operacijas ir tolesnius plieno gamybos procesus atskirame įrenginyje) atveju GPGB – polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) ir polichloruotų bifenolių (PCB) išmetimo prevencija ar išmetamų jų kiekio sumažinimas; šiuo tikslu kuo labiau vengiama naudoti žaliavas, kurių sudėtyje yra PCDD/F ir PCB ar jų pirmtakų, (žr. 6 ir 7 GPGB) ir naudojamas vienas iš toliau nurodytųjų metodų ar jų derinys kartu su atitinkama dulkių šalinimo sistema:

I. atitinkamas tolesnis deginimas;

II. atitinkamasis spartusis gesinimas;

III. reikiamų adsorbuojančių medžiagų įpurškimas į dulkių vamzdį prieš dulkių šalinimą.

Polichlorintų dibenzodioksinų/furanų (PCDD/F) GPGB SITK yra < 0,1ng I-TEQ/Nm3, vertė nustatyta taikant 6–8 valandų atsitiktinį ėminį stabilios būsenos sąlygomis. GPGB SITK tam tikrais atvejais galima užtikrinti naudojant tik pirmines priemones.

I GPGB pritaikomumas

Siekiant įvertinti, ar esamuose įrenginiuose įmanoma įdiegti šį metodą, privaloma atsižvelgti į tai, ar yra pakankamai erdvės, dujų šalinimo vamzdynas ir t. t.

90. GPGB – kai gamybos vietoje apdorojamas šlakas, išmetamų dulkių kiekio sumažinimas; šiuo tikslu naudojamas vienas iš šių metodų ar jų derinys:

I. veiksmingas išsiurbimas iš šlako smulkintuvų ir sijojimo įtaisų ir tolesnis išmetamųjų dujų valymas, jeigu reik