LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 220/1

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2017/1485

2017 m. rugpjūčio 2 d.

kuriuo nustatomos elektros energijos perdavimo sistemos eksploatavimo gairės

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 (1), ypač į jo 18 straipsnio 3 dalies d punktą ir 5 dalį,

kadangi:

(1) siekiant išlaikyti energijos tiekimo saugumą, didinti konkurencingumą ir užtikrinti, kad visi vartotojai galėtų pirkti energiją priimtinomis kainomis, ypač svarbu turėti visiškai veikiančią jungtinę energijos vidaus rinką;

(2) siekiant užtikrinti tinkamą elektros energijos vidaus rinkos veikimą, Reglamentu (EB) Nr. 714/2009 nustatytos nediskriminacinės taisyklės, kuriomis reglamentuojama prieiga prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo;

(3) siekiant užtikrinti aiškų teisinį sistemos eksploatavimo pagrindą, palengvinti prekybą elektros energija visoje Sąjungoje, užtikrinti sistemos saugumą, užtikrinti, kad būtų prieinama būtina informacija ir duomenys ir kad perdavimo sistemos operatoriai (PSO) galėtų keistis ta informacija ir tais duomenimis tarpusavyje ir su kitais suinteresuotaisiais subjektais, sudaryti sąlygas integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinius, užtikrinti galimybę efektyviau naudoti tinklą ir vartotojų naudai didinti konkurenciją, perdavimo sistemos operatoriams, skirstomųjų tinklų operatoriams (STO) ir svarbiems tinklo naudotojams (STN) reikia nustatyti suderintas sistemos eksploatavimo taisykles;

(4) siekiant užtikrinti jungtinės perdavimo sistemos eksploatavimo saugumą, labai svarbu nustatyti bendrus sistemos eksploatavimo visoje Sąjungoje, PSO tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir prijungtų STO ir STN svarbių charakteristikų panaudojimo būtinuosius reikalavimus;

(5) visi PSO turėtų laikytis bendrų būtinųjų reikalavimų dėl tikralaikio veikimo parengimo, atskirų tinklo modelių sukūrimo ir bendrų tinklo modelių sudarymo procedūrų, norint sudaryti sąlygas efektyviai ir koordinuotai imtis taisomųjų veiksmų tikralaikiam veikimui užtikrinti, kad būtų išlaikytas tinklo eksploatavimo saugumas, kokybė ir jungtinės perdavimo sistemos stabilumas, ir siekiant remti efektyvų Europos elektros energijos vidaus rinkos veikimą ir sudaryti sąlygas integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinius;

(6) nors yra PSO remiamų su sistemų eksploatavimu susijusių savanoriško regioninio bendradarbiavimo iniciatyvų, Sąjungos perdavimo sistemą eksploatuoti ir taip spręsti Sąjungos elektros energijos rinkos pertvarkymo klausimą galima tik oficialiai koordinuojant PSO veiksmus. Šiame reglamente numatytoms sistemos eksploatavimo taisyklėms būtina institucinė sustiprinto PSO bendradarbiavimo struktūra, įskaitant privalomą PSO dalyvavimą regioninio saugumo koordinatorių (RSK) veikloje. Bendrieji RSK steigimo ir šiame reglamente nustatytų jų užduočių reikalavimai yra pirmas žingsnis siekiant geresnio regioninio koordinavimo ir labiau integruoto sistemos eksploatavimo ir turėtų padėti įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 714/2009 tikslus ir užtikrinti aukštesnį tiekimo saugumo lygį Sąjungoje;

(7) šiuo reglamentu turėtų būti numatyta paskirti regioninius saugumo koordinatorius ir taip nustatyta PSO privalomojo bendradarbiavimo sistema. Regioniniai saugumo koordinatoriai turėtų teikti rekomendacijas savo pralaidumo skaičiavimo regiono PSO. Dėl RSK rekomendacijų vykdymo PSO turėtų spręsti individualiai. PSO turėtų ir toliau likti atsakingi už tinklo eksploatavimo saugumo išlaikymą savo valdymo rajone;

(8) siekiant užtikrinti, kad sistemos operatorių darbuotojai ir kiti operatyviniai darbuotojai būtų kvalifikuoti ir gerai išmokyti ir kad sistemos operatorių darbuotojai, užtikrinantys tikralaikį sistemos veikimą, būtų atestuoti saugiai valdyti perdavimo sistemą visose eksploatavimo situacijose, reikia nustatyti operatyvinių darbuotojų mokymo ir atestavimo taisykles. Mokymo ir atestavimo taisyklės stiprina ir įteisina geriausią PSO praktiką ir užtikrina, kad Sąjungoje visi PSO taikytų būtinuosius standartus;

(9) eksploatacinio bandymo ir stebėjimo reikalavimais siekiama užtikrinti, kad perdavimo sistemos elementai, skirstomasis tinklas ir tinklo naudotojų įranga tinkamai veiktų. Eksploatacinius bandymus būtina planuoti ir tinkamai koordinuoti, kad jų neigiamas poveikis jungtinės sistemos stabilumui, veikimui ir ekonominiam efektyvumui būtų kuo mažesnis;

(10) atsižvelgiant į tai, kad dėl planinio atjungimo pablogėja tinklo stabilumas ir už PSO valdymo rajono ribų, kiekvienas PSO, vykdydamas operatyvinį planavimą, turėtų stebėti, ar įmanomas planinis atjungimas kiekvienu laikotarpiu, ir prireikus koordinuoti atjungimą su kitais PSO, taip pat su STO ir STN, kai dėl tokio atjungimo pakinta tarpsisteminiai srautai, darantys poveikį perdavimo sistemų eksploatavimo saugumui;

(11) vykdant veiklos ir planavimo procesus norint numatyti tikralaikio eksploatavimo saugumo problemas ir parengti tinkamas taisomąsias priemones reikia laiku ir tinkamai keistis duomenimis. Todėl tokio keitimosi duomenimis neturėtų apsunkinti jokios kliūtys tarp įvairių susijusių dalyvių;

(12) vienas svarbiausių procesų siekiant užtikrinti tinklo eksploatavimo saugumą ir aukštą patikimumo lygį bei kokybę yra galios ir dažnio valdymas. Galios ir dažnio valdymas gali būti veiksmingas tik tada, kai PSO ir rezervus jungiantys STO įpareigoti bendradarbiauti, kad jungtinė perdavimo sistema būtų eksploatuojama kaip viena visuma, o rezervų teikėjai įpareigoti užtikrinti, kad jų elektros energijos gamybos moduliai ir apkrovos objektai atitiktų būtinuosius techninius reikalavimus;

(13) galios ir dažnio valdymo ir rezervų nuostatomis siekiama perdavimo sistemos operatoriams, rezervus jungiantiems skirstomųjų tinklų operatoriams, rezervų teikėjų elektros energijos gamybos moduliams ir teikėjų apkrovos objektams nustatyti aiškius, nešališkus ir suderintus reikalavimus, kad būtų užtikrintas sistemos saugumas ir prisidėta prie nediskriminacinės, veiksmingos konkurencijos ir efektyvaus elektros vidaus rinkos veikimo. Galios ir dažnio valdymo ir rezervų nuostatos užtikrina tarpsisteminio balansavimo rinkų plėtrai būtiną techninį pagrindą;

(14) siekiant užtikrinti bendro elektros sistemos dažnio palaikymo kokybę, labai svarbu, kad tarpvalstybinis PSO bendradarbiavimas ir, kai tinkama, prijungtų elektros energijos gamybos ir vartojimo sistemų ir skirstomųjų tinklų charakteristikų panaudojimas būtų grindžiamas visoje Sąjungoje taikomais galios ir dažnio valdymo ir rezervų naudojimo būtinaisiais reikalavimais ir principais. Tuo tikslu šiame reglamente sprendžiami galios ir dažnio valdymo struktūros ir veiklos taisyklių, kokybės kriterijų ir tikslinių rodiklių, rezervų apimties nustatymo, rezervų mainų, bendro naudojimo ir paskirstymo, taip pat galios ir dažnio valdymo stebėsenos klausimai;

(15) sinchroninės zonos kerta Sąjungos sienas ir gali apimti trečiųjų valstybių teritoriją. Sąjunga, valstybės narės ir PSO turėtų siekti, kad visose Sąjungoje esančiose sinchroninėse zonose sistema būtų eksploatuojama saugiai. Jie turėtų skatinti trečiosiose valstybėse taikyti panašias į šiame reglamente nustatytąsias taisykles. ENTSO-E turėtų sudaryti sąlygas Sąjungos ir trečiųjų valstybių perdavimo sistemos operatoriams bendradarbiauti siekiant užtikrinti sistemos eksploatavimo saugumą;

(16) vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2009 (2) 8 straipsniu, jeigu kompetentingoms reguliavimo institucijoms nepavyksta susitarti dėl bendrų nuostatų ir sąlygų ar metodikų, sprendimą turėtų priimti Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (toliau – Agentūra);

(17) siekiant skaidriai ir kolektyviškai priimti veiksmingas, subalansuotas ir proporcingas taisykles, šis reglamentas parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su Agentūra, ENTSO-E ir suinteresuotaisiais subjektais. Vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 714/2009 18 straipsnio 3 dalimi, Komisija, prieš siūlydama bet kokius šio reglamento pakeitimus, konsultuosis su Agentūra, ENTSO-E ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais;

(18) šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 714/2009 23 straipsnio 1 dalyje nurodyto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Siekiant užtikrinti jungtinės sistemos eksploatavimo saugumą, dažnio palaikymo kokybę ir efektyvų jungtinės sistemos ir išteklių naudojimą, šiuo reglamentu nustatomos išsamios gairės dėl:

a) tinklo eksploatavimo saugumo reikalavimų ir principų;

b) su operatyviniu planavimu ir beveik tikralaikiu veikimu susijusių PSO tarpusavio, PSO ir STO, taip pat PSO arba STO ir STN veiksmų koordinavimo ir duomenų mainų taisyklių ir pareigų;

c) sistemos operatoriaus darbuotojų mokymo ir atestavimo taisyklių;

d) atjungimo koordinavimo reikalavimų;

e) srautų tarp perdavimo sistemos operatorių valdymo rajonų planavimo reikalavimų ir

f) taisyklių, kuriomis siekiama nustatyti Sąjungos sistemą, taikomą galios ir dažnio valdymui ir rezervams.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1. Šiame reglamente nustatytos taisyklės ir reikalavimai taikomi šiems svarbiems tinklo naudotojams:

a) esamiems ir naujiems elektros energijos gamybos moduliams, kurie, remiantis Komisijos reglamento (ES) 2016/631 (3) 5 straipsnyje nustatytais kriterijais, priskiriami arba būtų priskirti prie B, C arba D tipo;

b) esamiems ir naujiems prie perdavimo sistemos prijungtiems apkrovos objektams;

c) esamiems ir naujiems prie perdavimo sistemos prijungtiems uždariesiems skirstomiesiems tinklams;

d) esamiems ir naujiems apkrovos objektams, uždariesiems skirstomiesiems tinklams ir trečiosioms šalims, jei jie, remiantis Komisijos reglamento (ES) 2016/1388 (4) 27 straipsnyje nustatytais kriterijais, teikia reguliavimo apkrova paslaugas tiesiogiai perdavimo sistemos operatoriui;

e) elektros energijos gamybos modulių arba apkrovos objektų telkiamojo perskirstymo paslaugų teikėjams ir aktyviosios galios rezervo teikėjams pagal šio reglamento IV dalies 8 antraštinę dalį ir

f) esamoms ir naujoms aukštosios įtampos nuolatinės srovės (AĮNS) sistemoms pagal Komisijos reglamento (ES) 2016/1447 (5) 3 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus.

2. Šis reglamentas taikomas visoms Sąjungoje esančioms perdavimo sistemoms, skirstomiesiems tinklams ir jungiamosioms linijoms, išskyrus valstybių narių salose, kurių sistemos neveikia sinchroniškai su žemyninės Europos, Didžiosios Britanijos, Šiaurės Europos, Airijos ir Šiaurės Airijos arba Baltijos sinchronine zona, esančias perdavimo sistemas ir skirstomuosius tinklus ar jų dalis, jis taip pat taikomas regioniniams saugumo koordinatoriams.

3. Kai valstybėje narėje yra daugiau kaip vienas PSO, šis reglamentas taikomas visiems tos valstybės narės PSO. Kai PSO nevykdo funkcijų, susijusių su vienu ar daugiau šiame reglamente nustatytų įpareigojimų, valstybės narės gali numatyti, kad nacionaline reguliavimo tvarka PSO atsakomybė laikytis vieno, kai kurių arba visų šiame reglamente nustatytų įpareigojimų būtų paskirta vienam ar keliems konkretiems PSO.

4. Lietuvos, Latvijos ir Estijos perdavimo sistemų operatoriams tol ir tiek, kiek jie veikia sinchroniniu režimu sinchroninėje zonoje, kurioje ne visos šalys saistomos Sąjungos teisės aktų, daroma šio reglamento I priede išvardytų nuostatų taikymo išimtis, jei pagal 13 straipsnį sudarytame bendradarbiavimo su trečiosios valstybės perdavimo sistemos operatoriais susitarime, kuriuo remdamiesi jie užtikrina saugų elektros sistemos eksploatavimą, nenumatyta kitaip.

5. Jeigu pagal šį reglamentą taikomus reikalavimus turi nustatyti atitinkamas sistemos operatorius, kuris nėra PSO, valstybė narė gali numatyti, kad vietoj jo už atitinkamų reikalavimų nustatymą būtų atsakingas PSO.

3 straipsnis

Apibrėžtys

1. Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (EB) Nr. 714/2009 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) 2015/1222 (6) 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) 2016/631 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) 2016/1388 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) 2016/1447 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) 2016/1719 (7) 2 straipsnyje, Komisijos reglamento (ES) Nr. 543/2013 (8) dėl duomenų teikimo ir skelbimo elektros energijos rinkose 2 straipsnyje ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (9) 2 straipsnyje.

2. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

1) tinklo eksploatavimo saugumas– perdavimo sistemos gebėjimas išlikti normaliosios būsenos arba kuo greičiau ją atkurti, apibūdinamas tinklo eksploatavimo saugumo ribomis;

2) Apribojimas– padėtis, kai būtina parengti ir taikyti taisomąjį veiksmą, kad nebūtų peržengtos tinklo eksploatavimo saugumo ribos;

3) N situacija– padėtis, kai sistemos elementų, kurie būtų neprieinami dėl avarinio atvejo, nėra;

4) avarinių atvejų sąrašas– sąrašas avarinių atvejų, kuriuos reikia imituoti siekiant patikrinti, ar laikomasi tinklo eksploatavimo saugumo ribų;

5) normalioji būsena– padėtis, kai N situacijoje ir įvykus bet kuriam avariniam atvejui iš avarinių atvejų sąrašo sistema veikia neperžengdama tinklo eksploatavimo saugumo ribų, atsižvelgiant į galimų taisomųjų veiksmų poveikį;

6) dažnio išlaikymo rezervai (FCR)– aktyviosios galios rezervai, kuriuos atsiradus disbalansui galima panaudoti elektros sistemos dažniui išlaikyti;

7) dažnio atkūrimo rezervai (FRR)– aktyviosios galios rezervai, kuriuos galima panaudoti elektros sistemos vardiniam dažniui atkurti, o sinchroninėje zonoje, kurią sudaro daugiau kaip vienas galios ir dažnio valdymo rajonas, – planinei galių balanso vertei atkurti;

8) pakaitos rezervai (RR)– rezervai, kuriuos galima panaudoti siekiant atkurti arba išlaikyti reikiamą FRR lygį, kad būtų pasirengta kompensuoti papildomą sistemos disbalansą, taip pat gamybos rezervai;

9) rezervo teikėjas– juridinis asmuo, kuriam taikomas teisinis arba sutartinis įpareigojimas užtikrinti FCR, FRR arba RR bent iš vieno rezervą teikiančio modulio arba rezervą teikiančios modulių grupės;

10) rezervą teikiantis modulis– pavienis elektros energijos gamybos modulis, pavienis apkrovos blokas arba tokių bendrą prijungimo tašką turinčių modulių ir (arba) blokų grupė, atitinkantys FCR, FRR arba RR teikimo reikalavimus;

11) rezervą teikianti modulių grupė– daugiau kaip viename prijungimo taške prijungtų elektros energijos gamybos modulių, apkrovos blokų ir (arba) rezervą teikiančių modulių grupė, atitinkanti FCR, FRR arba RR teikimo reikalavimus;

12) galios ir dažnio valdymo rajonas (LFC rajonas)– matavimo taškais, esančiais ties linijomis, jungiančiomis su kitais tokiais rajonais, fiziškai atribota sinchroninė zona arba jos dalis, kurią valdo vienas ar daugiau PSO, vykdantys galios ir dažnio valdymo įpareigojimus;

13) dažnio atkūrimo laikas– sinchroninėse zonose, kuriose yra tik vienas LFC rajonas – ilgiausias numatytasis laikas, per kurį, atsiradus ne didesniam už atskaitos incidentą momentiniam galios disbalansui, elektros sistemos dažnis grąžinamas į dažnio atkūrimo diapazoną, o sinchroninėse zonose, kuriose yra daugiau kaip vienas LFC rajonas – ilgiausias numatytasis laikas, per kurį kompensuojamas atsiradęs LFC rajono momentinis galios disbalansas;

14) (N – 1) kriterijus– taisyklė, pagal kurią, įvykus avariniam atvejui, PSO valdymo rajone nenustoję veikti elementai geba prisitaikyti prie naujų eksploatavimo aplinkybių neperžengdami tinklo eksploatavimo saugumo ribų;

15) (N – 1) situacija– padėtis perdavimo sistemoje, kai įvyksta vienas į avarinių atvejų sąrašą įtrauktas avarinis atvejis;

16) aktyviosios galios rezervas– balansavimo rezervai, kuriuos galima naudoti dažniui palaikyti;

17) pavojaus būsena– elektros sistemos būsena, kai sistema veikia neperžengdama tinklo eksploatavimo saugumo ribų, tačiau buvo aptiktas į avarinių atvejų sąrašą įtrauktas avarinis atvejis, kuriam įvykus normaliajai būsenai išlaikyti nepakaktų galimų taisomųjų veiksmų;

18) galios ir dažnio valdymo blokas (LFC blokas)– matavimo taškais, esančiais ties linijomis, jungiančiomis su kitais LFC blokais, fiziškai atribota sinchroninė zona arba jos dalis, kurią sudaro vienas arba daugiau LFC rajonų ir kurią valdo vienas ar daugiau PSO, vykdantys galios ir dažnio valdymo įpareigojimus;

19) rajono valdymo paklaida (ACE)– suma, kurią sudaro galios valdymo paklaida ΔP, t. y. konkretaus LFC rajono arba LFC bloko faktinės išmatuotos tikralaikės galios mainų P vertės ir valdymo programos P0 vertės tikralaikis skirtumas, ir dažnio valdymo paklaida K * Δf, t. y. K koeficiento ir konkretaus LFC rajono arba LFC bloko dažnio nuokrypio sandauga; čia rajono valdymo paklaida yra lygi ΔP + K * Δf;

20) valdymo programa– LFC rajono arba LFC bloko grynosios galios mainų per kintamosios srovės jungiamąsias linijas nuostačio verčių seka;

21) įtampos reguliavimas– rankiniu būdu ar automatiškai atliekami generavimo mazgo, AĮNS sistemų arba kintamosios srovės linijų galinių mazgų, transformatorių ar kitų priemonių reguliavimo veiksmai nustatytam įtampos lygiui arba nustatytai reaktyviosios galios vertei palaikyti;

22) visiško atsijungimo būsena– elektros sistemos būsena, kai visos perdavimo sistemos ar jos dalies eksploatavimas yra nutrauktas;

23) vidaus avarinis atvejis– avarinis atvejis PSO valdymo rajone, taip pat jo jungiamosiose linijose;

24) išorės avarinis atvejis– avarinis atvejis už PSO valdymo rajono ir jo jungiamųjų linijų ribų, kurio poveikio faktorius viršija avarinio atvejo poveikio slenkstį;

25) poveikio faktorius– skaitinė vertė, kuria kiekybiškai įvertinamas didžiausias perdavimo sistemos elemento, esančio už PSO valdymo rajono ir jo jungiamųjų linijų ribų, atjungimo poveikis bet kuriam perdavimo sistemos elementui, atsižvelgiant į elektros energijos srautų arba įtampos pokyčius dėl to atjungimo. Kuo didesnė vertė, tuo didesnis poveikis;

26) avarinio atvejo poveikio slenkstis– skaitinė ribinė vertė, su kuria lyginami poveikio faktoriai ir pagal kurią nustatoma, kad už PSO valdymo rajono ribų įvykęs avarinis atvejis, kurio poveikio faktorius yra didesnis už avarinio atvejo poveikio slenkstį, daro didelį poveikį PSO valdymo rajonui ir jungiamosioms linijoms;

27) avarinių atvejų analizė– į avarinių atvejų sąrašą įtrauktų avarinių atvejų kompiuterinis modeliavimas;

28) kritinis trikties pašalinimo laikas– ilgiausias laikas, kurį įvykus trikčiai perdavimo sistema dar gali veikti stabiliai;

29) triktis– bet kokios rūšies (vienos, dviejų ar trijų fazių, su kontaktu į žemę ar be jo) trumpasis jungimas, laidininko nutrūkimas, grandinės nutrūkimas arba sujungimo nepastovumas, dėl kurio paveiktojo perdavimo sistemos elemento tampa neįmanoma naudoti ilgą laiką;

30) perdavimo sistemos elementas– bet kuris perdavimo sistemos komponentas;

31) trikdys– neplaninis įvykis, dėl kurio perdavimo sistema gali nukrypti nuo normaliosios būsenos;

32) dinaminis stabilumas– bendra sąvoka, apimanti rotoriaus kampo stabilumą, dažnio stabilumą ir įtampos stabilumą;

33) dinaminio stabilumo vertinimas– tinklo eksploatavimo saugumo vertinimas pagal dinaminį stabilumą;

34) dažnio stabilumas– perdavimo sistemos gebėjimas N situacijoje ir patyrus trikdį išlaikyti pastovų dažnį;

35) įtampos stabilumas– perdavimo sistemos gebėjimas N situacijoje ir patyrus trikdį išlaikyti priimtiną įtampą visuose perdavimo sistemos mazguose;

36) sistemos būsena– perdavimo sistemos veikimo būsena tinklo eksploatavimo saugumo ribų atžvilgiu; gali būti normalioji būsena, pavojaus būsena, avarinė būsena, visiško atsijungimo būsena ir atkūrimo būsena;

37) avarinė būsena– sistemos būsena, kai pažeista viena ar daugiau tinklo eksploatavimo saugumo ribų;

38) atkūrimo būsena– sistemos būsena, kai po visiško atsijungimo būsenos arba avarinės būsenos visų perdavimo sistemoje vykdomų veiksmų tikslas yra atkurti sistemos veikimą ir išlaikyti tinklo eksploatavimo saugumą;

39) išskirtinis avarinis atvejis– situacija, kai dėl tos pačios priežasties vienu metu įvyksta keli avariniai atvejai;

40) dažnio nuokrypis– neigiamas arba teigiamas skirtumas tarp sinchroninės zonos faktinio ir vardinio dažnių;

41) elektros sistemos dažnis– sistemos elektrinis dažnis, kurį galima išmatuoti visose sinchroninės zonos dalyse, darant prielaidą, kad sekundžių trukmės intervale vertė sistemoje yra pastovi, o įvairiose sistemos vietose išmatuotos vertės skiriasi menkai;

42) dažnio atkūrimas (FRP)– vardinio dažnio, o sinchroninėse zonose, kurias sudaro daugiau nei vienas galios ir dažnio valdymo rajonas, – planinės galių balanso vertės atkūrimo procesas;

43) dažnio atkūrimo valdymo paklaida (FRCE)– FRP valdymo paklaida, kuri yra lygi LFC rajono ACE, o jei LFC rajonas geografiškai sutampa su sinchronine zona – dažnio nuokrypiui;

44) planas– orientacinis elektros energijos gamybos, vartojimo arba mainų per tam tikrą laikotarpį verčių rinkinys;

45) LFC rajono arba LFC bloko K faktorius– vertė, kuri kuo tiksliau atitinka arba viršija vienam hercui tenkančios elektros energijos gamybos automatinio reguliavimo vertės, apkrovos automatinio reguliavimo vertės ir įnašo į sinchroninės zonos dažnio išlaikymo rezervą sumos ir didžiausio nuostoviosios būsenos dažnio nuokrypio santykį, išreiškiama megavatais hercui (MW/Hz);

46) vietinė būsena– pavojaus būsenos, avarinės būsenos arba visiško atsijungimo būsenos, kai nėra pavojaus, kad padariniai išplis už valdymo rajono ribų, įskaitant jo jungiamąsias linijas, apibūdinimas;

47) didžiausias nusistovėjusio dažnio nuokrypis– didžiausias tikėtinas dažnio nuokrypis atsiradus disbalansui, ne didesniam už atskaitos incidentą, kuriam įvykus elektros sistemos dažnis būtų stabilizuojamas;

48) stebimasis rajonas– paties PSO perdavimo sistema ir atitinkamos skirstomųjų tinklų bei kaimyninių PSO perdavimo sistemų dalys, kurių veikimą PSO stebi ir modeliuoja tikruoju laiku, siekdamas išlaikyti savo valdymo rajono ir jo jungiamųjų linijų eksploatavimo saugumą;

49) kaimyniniai PSO– PSO, kurių sistemos tiesiogiai sujungtos bent viena kintamosios arba nuolatinės srovės jungiamąja linija;

50) tinklo eksploatavimo saugumo analizė– visi kompiuteriniai, rankiniai ir automatiniai veiksmai, atliekami siekiant įvertinti perdavimo sistemos eksploatavimo saugumą ir nustatyti jam išlaikyti būtinų taisomųjų veiksmų apimtį;

51) tinklo eksploatavimo saugumo rodikliai– rodikliai, pagal kuriuos PSO stebi tinklo eksploatavimo saugumą, atsižvelgdami į sistemos būsenas, taip pat į triktis ir trikdžius, kurie daro poveikį tinklo eksploatavimo saugumui;

52) tinklo eksploatavimo saugumo kategorijos– kategorijos, kurias naudoja PSO, stebėdami tinklo eksploatavimo saugumą pagal tinklo eksploatavimo saugumo rodiklius;

53) eksploataciniai bandymai– bandymai, kuriuos PSO arba STO atlieka techninės priežiūros, sistemos eksploatavimo metodų kūrimo ir mokymo tikslais ar siekdami įgyti informacijos apie perdavimo sistemos veikimą neįprastomis sąlygomis, taip pat svarbių tinklo naudotojų panašiais tikslais atliekami savo objektų bandymai;

54) įprastas avarinis atvejis– avarinis atvejis, susijęs su paviene šaka ar pavieniu energijos tiekėju;

55) ypatingas avarinis atvejis– situacija, kai ne dėl tos pačios priežasties tuo pačiu metu įvyksta keli avariniai atvejai arba prarandami elektros energijos gamybos moduliai, o bendras prarastas elektros energijos gamybos pajėgumas viršija atskaitos incidentą;

56) kitimo greitis– elektros energijos gamybos modulio, apkrovos objekto ar AĮNS sistemos aktyviosios galios kitimo greitis;

57) reaktyviosios galios rezervas– reaktyvioji galia, kurią galima naudoti įtampai palaikyti;

58) atskaitos incidentas– didžiausias teigiamas arba neigiamas momentinis sinchroninėje zonoje generuojamos ir vartojamos galių nesutapimas, į kurį atsižvelgiama nustatant FCR apimtį;

59) rotoriaus kampo stabilumas– sinchroninių mašinų gebėjimas išlaikyti sinchroniškumą N situacijoje ir patyrus trikdį;

60) apsaugos planas– planas, kuriame pateikiamas rizikos ypatingos svarbos PSO objektams pagal svarbiausius fizinės ir kibernetinės grėsmės scenarijus ir galimo jos poveikio vertinimas;

61) stabilumo ribos– leidžiamosios perdavimo sistemos eksploatavimo ribos, t. y. įtampos stabilumo, rotoriaus kampo stabilumo ir dažnio stabilumo ribos;

62) didelės aprėpties būsena– pavojaus būsenos, avarinės būsenos arba visiško atsijungimo būsenos, kai yra pavojus, kad padariniai išplis į prijungtas perdavimo sistemas, apibūdinimas;

63) sistemos apsaugos planas– techninės ir organizacinės priemonės, kurių turi būti imamasi, kad gedimo ar trikdžio padariniai nepaplistų perdavimo sistemoje ir taip būtų išvengta didelės aprėpties trikdžio ir visiško atsijungimo būsenos;

64) Topologija– įvairių perdavimo sistemos arba skirstomojo tinklo elementų pastotėje junglumo duomenys, apimantys elektrinę konfigūraciją ir jungtuvų bei skyriklių padėtį;

65) pereinamoji leidžiamoji perkrova– laikina perdavimo sistemos elementų perkrova, kuri leidžiama ribotą laikotarpį ir dėl kurios perdavimo sistemos elementai fiziškai nepažeidžiami, jei neviršijama nustatyta perkrovos trukmė ir ribinės vertės;

66) virtuali jungiamoji linija– papildomi susijusių LFC rajonų valdiklių teikiami duomenys, turintys tokį pat poveikį, kaip ir išmatuota fizinės jungiamosios linijos vertė, ir užtikrinantys galimybę vykdyti tų rajonų elektros energijos tarpusavio mainus;

67) lanksčiosios kintamosios srovės perdavimo sistemos (FACTS)– kintamosios srovės elektros energijos perdavimo įranga, skirta geresnėms valdymo galimybėms užtikrinti ir aktyviosios galios perdavimo pajėgumui padidinti;

68) Adekvatumas– į rajoną tiekiamos energijos srautų atitikimas to rajono apkrovai;

69) suvestinis išorės įskaitomųjų mainų planas– planas, apimantis visus PSO išorės mainų planus ir išorės prekybos tarp dviejų planavimo rajonų arba tarp planavimo rajono ir kitų planavimo rajonų grupės planus;

70) parengties planas– visų svarbaus turto planinių parengties būsenų tam tikru laikotarpiu derinys;

71) parengties būsena– veikiančio arba neveikiančio elektros energijos gamybos modulio, tinklo elemento arba apkrovos objekto gebėjimas užtikrinti paslaugos teikimą tam tikrą laiką;

72) beveik tikrasis laikas– ne ilgesnis kaip 15 minučių laikotarpis nuo paskutinės einamosios paros prekybos pabaigos iki tikrojo laiko;

73) vartojimo grafikas– apkrovos objekto arba apkrovos objektų grupės elektros energijos vartojimo tvarkaraštis;

74) ENTSO-E operatyvinio planavimo duomenų tvarkymo aplinka– taikomųjų programų ir įrangos rinkinys, parengtas siekiant užtikrinti galimybę saugoti ir tvarkyti duomenis, kuriuos PSO naudoja operatyvinio planavimo tikslais, ir užtikrinti galimybę PSO keistis tais duomenimis tarpusavyje;

75) išorės prekybos planas– skirtingų planavimo rajonų rinkos dalyvių komercinių elektros energijos tarpusavio mainų tvarkaraštis;

76) PSO išorės mainų planas– skirtingų planavimo rajonų PSO elektros energijos tarpusavio mainų tvarkaraštis;

77) priverstinis atjungimas– svarbaus turto naudojimo nutraukimas dėl bet kokios skubios priežasties, kuri nepriklauso nuo to svarbaus turto operatoriaus operacinio valdymo;

78) elektros energijos gamybos grafikas– elektros energijos gamybos modulio arba elektros energijos gamybos modulių grupės elektros energijos gamybos tvarkaraštis;

79) vidaus prekybos planas– įvairių to paties planavimo rajono rinkos dalyvių komercinių elektros energijos tarpusavio mainų tvarkaraštis;

80) vidaus svarbus turtas– svarbus turtas, kuris yra PSO valdymo rajono dalis, arba svarbus turtas, esantis skirstomajame tinkle arba uždarajame skirstomajame tinkle, kuris yra tiesiogiai arba netiesiogiai prijungtas prie to PSO valdymo rajono;

81) grynoji rajono kintamosios srovės pozicija– visų rajono kintamosios srovės išorės mainų planų suvestinė;

82) atjungimo koordinavimo regionas– valdymo rajonų, kuriuose PSO nustato svarbaus turto parengties būsenos stebėjimo ir prireikus koordinavimo visais laikotarpiais tvarką, rinkinys;

83) svarbus apkrovos objektas– apkrovos objektas, kuris dalyvauja atjungimo koordinavimo procese ir nuo kurio parengties būsenos priklauso tarpsisteminio tinklo eksploatavimo saugumas;

84) svarbus turtas– bet kuris svarbus apkrovos objektas, svarbus elektros energijos gamybos modulis arba svarbus tinklo elementas, dalyvaujantis atjungimo koordinavimo procese;

85) svarbus tinklo elementas– bet kuris perdavimo sistemos ir jos jungiamųjų linijų, skirstomojo tinklo arba uždarojo skirstomojo tinklo elementas, kaip antai pavienė linija, pavienė grandinė, pavienis transformatorius, fazės keitimo transformatorius arba įtampos kompensavimo įranga, kuris dalyvauja atjungimo koordinavimo procese ir nuo kurio parengties būsenos priklauso tarpsisteminio tinklo eksploatavimo saugumas;

86) atjungimo planavimo nesuderinamumas– būsena, kai vieno ar daugiau svarbių tinklo elementų, svarbių elektros energijos gamybos modulių ir (arba) svarbių apkrovos objektų parengties būsenos ir tiksliausiai numatytos padėties elektros tinkle derinys yra toks, kad tinklo eksploatavimo saugumo ribos būtų pažeistos net jei PSO imtųsi taisomųjų veiksmų, kurių gali imtis be papildomų išlaidų;

87) atjungimo planuotojas– subjektas, kuriam pavesta planuoti svarbaus elektros energijos gamybos modulio, svarbaus apkrovos objekto ar svarbaus tinklo elemento parengties būseną;

88) svarbus elektros energijos gamybos modulis– elektros energijos gamybos modulis, kuris dalyvauja atjungimo koordinavimo procese ir nuo kurio parengties būsenos priklauso tarpsisteminio tinklo eksploatavimo saugumas;

89) regioninis saugumo koordinatorius– perdavimo sistemos operatoriams priklausantis arba jų valdomas subjektas arba subjektai, viename arba keliuose pralaidumo skaičiavimo regionuose vykdantys su PSO regioniniu koordinavimu susijusias užduotis;

90) planuotojas– subjektas arba subjektai, kurių užduotis – pateikti rinkos dalyvių planus perdavimo sistemos operatoriams arba, kai tinkama, trečiosioms šalims;

91) planavimo rajonas– rajonas, kuriame dėl veiklos ar organizacinių poreikių perdavimo sistemos operatoriams taikomi planavimo įpareigojimai;

92) prieš savaitę– savaitė prieš kalendorinę eksploatacijos savaitę;

93) prieš metus– metai prieš kalendorinius eksploatacijos metus;

94) paveiktasis PSO– PSO, kuriam būtina informacija apie keitimąsi ir (arba) dalijimąsi rezervais, ir (arba) disbalanso pasiskirstymo nustatymą, ir (arba) aktyvinimą per tarpsisteminius ryšius, kad jis galėtų atlikti analizę ir išlaikyti tinklo eksploatavimo saugumą;

95) rezervo pajėgumas– FCR, FRR arba RR kiekis, kuriuo pasinaudoti PSO turi būti sudarytos sąlygos;

96) rezervų mainai– PSO galimybė naudotis prie kito LFC rajono, LFC bloko ar sinchroninės zonos prijungto rezervo pajėgumu, kad jis galėtų užtikrinti reikalaujamą rezervo dydį, nustatytą atliekant savo FCR, FRR ar RR apimties nustatymą, kai tas rezervo pajėgumas skirtas išimtinai tam PSO ir kai į jį neatsižvelgia joks kitas PSO, siekdamas užtikrinti reikalaujamą rezervo dydį, kurį gavo nustatydamas savo rezervų apimtis;

97) dalijimasis rezervais– mechanizmas, kurį taikant daugiau kaip vienas PSO atsižvelgia į tą patį FCR, FRR ar RR pajėgumą, kad galėtų užtikrinti reikalaujamą savo rezervo dydį, kurį gavo nustatydamas savo rezervų apimtį;

98) pavojaus būsenos suaktyvinimo laikas– laikas, per kurį suaktyvinama pavojaus būsena;

99) automatinio dažnio atkūrimo rezervai– FRR, kuriuos galima aktyvinti automatiniu valdymo įtaisu;

100) automatinio dažnio atkūrimo rezervų aktyvinimo delsa– laikas nuo naujos nuostačio vertės nustatymo dažnio atkūrimo valdikliu iki fizinio automatinio dažnio atkūrimo rezervų teikimo pradžios;

101) automatinio dažnio atkūrimo rezervų suaktyvinimo laikas– laikas nuo naujos nuostačio vertės nustatymo dažnio atkūrimo valdikliu iki atitinkamo automatinio dažnio atkūrimo rezervo aktyvinimo arba pasyvinimo;

102) vidutinės FRCE duomenys– duomenų rinkinys, kurį sudaro užregistruotų LFC rajono arba LFC bloko per tam tikrą laikotarpį išmatuotų momentinių FRCE verčių vidurkis;

103) valdymo galimybes teikiantis PSO– PSO, kuris dalijimosi rezervais susitarime nustatytomis sąlygomis aktyvina savo rezervo pajėgumą, skirtą valdymo galimybes gaunančiam PSO;

104) valdymo galimybes gaunantis PSO– PSO, kuris rezervo pajėgumą skaičiuoja atsižvelgdamas į valdymo galimybes teikiančio PSO rezervo pajėgumą, kuriuo gali naudotis dalijimosi rezervais susitarime nustatytomis sąlygomis;

105) kriterijų taikymas– sinchroninės zonos, LFC bloko ir LFC rajono tikslinių parametrų skaičiavimas pagal renkamus ir teikiamus duomenis;

106) duomenų rinkimas ir teikimas– duomenų, būtinų dažnio palaikymo kokybei įvertinti pagal dažnio kokybės vertinimo kriterijus, rinkimas;

107) FRR aktyvinimas per tarpsisteminius ryšius– procesas, dėl kurio susitarė jame dalyvaujantys PSO ir kurį vykdant galima aktyvinti prie kito LFC rajono prijungtus FRR, atitinkamai pakoregavus taikomų FRP įvesties duomenis;

108) RR aktyvinimas per tarpsisteminius ryšius– procesas, dėl kurio susitarė jame dalyvaujantys PSO ir kurį vykdant galima aktyvinti prie kito LFC rajono prijungtus RR, atitinkamai pakoregavus taikomų RRP įvesties duomenis;

109) skaičiuojamasis trikdys– didžiausias tikėtinas momentinis teigiamas ar neigiamas aktyviosios galios disbalansas LFC bloke;

110) elektrinio laiko nuokrypis– sinchroninio laiko ir suderintojo pasaulinio laiko (UTC) neatitikimas;

111) FCR suaktyvinimo dažnio nuokrypis– vardinė dažnio nuokrypio vertė, kuriai esant sinchroninėje zonoje suaktyvinami FCR;

112) FCR suaktyvinimo laikas– laikotarpis nuo atskaitos incidento pasireiškimo iki atitinkamo FCR suaktyvinimo;

113) FCR aktyvinimo įsipareigojimas– visų FCR dalis, už kurią atsakingas PSO;

114) dažnio išlaikymas (FCP)– elektros sistemos dažnio stabilizavimas kompensuojant disbalansą iš atitinkamų rezervų;

115) dažnio susiejimas– procesas, dėl kurio susitarė visi dviejų sinchroninių zonų PSO ir kuriuo užtikrinama galimybė susieti FCR aktyvinimą, atitinkamai koreguojant AĮNS srautus tarp sinchroninių zonų;

116) dažnio palaikymo kokybės nustatymo parametras– pagrindiniai elektros sistemos dažnio kintamieji, kuriais apibrėžiami dažnio palaikymo kokybės principai;

117) dažnio palaikymo kokybės tikslinis parametras– pagrindinio sistemos dažnio tikslinė vertė, pagal kurią vertinami FCR, FRR ir RR aktyvinimo procesai, kai sistema yra normaliosios būsenos;

118) dažnio palaikymo kokybės vertinimo kriterijai– pagal elektros sistemos dažnio matavimų duomenis atliekami skaičiavimai, kuriais remiantis galima įvertinti sistemos dažnio palaikymo kokybę pagal dažnio palaikymo kokybės tikslinius parametrus;

119) dažnio palaikymo kokybės vertinimo duomenys– duomenys, pagal kuriuos galima apskaičiuoti dažnio palaikymo kokybės vertinimo kriterijus;

120) dažnio susigrąžinimo diapazonas– elektros sistemos dažnio diapazonas, į kurį per dažnio susigrąžinimo laiką Didžiosios Britanijos bei Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninėse zonose turėtų grįžti sistemos dažnis po patirto ne didesnio už atskaitos incidentą disbalanso;

121) dažnio susigrąžinimo laikas– Didžiosios Britanijos bei Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninėse zonose – ilgiausias numatytasis laikas nuo patirto ne didesnio už atskaitos incidentą disbalanso, per kurį elektros sistemos dažnis grįžta į didžiausio nusistovėjusio dažnio nuokrypio intervalą;

122) dažnio atkūrimo diapazonas– elektros sistemos dažnio diapazonas, į kurį per dažnio atkūrimo laiką Didžiosios Britanijos, Airijos ir Šiaurės Airijos, taip pat Šiaurės Europos sinchroninėse zonose turėtų grįžti sistemos dažnis po patirto ne didesnio už atskaitos incidentą disbalanso;

123) FRCE tikslinis parametras– LFC bloko pagrindinių kintamųjų tikslinė vertė, pagal kurią nustatomi ir vertinami LFC bloko FRR ir RR apimties nustatymo kriterijai ir kuri naudojama LFC bloko veikimui įprasto veikimo sąlygomis apibūdinti;

124) dažnio atkūrimo galios mainai– galia, kuria LFC rajonai keičiasi tarpusavyje FRR aktyvinimo per tarpsisteminius ryšius metu;

125) dažnio nuostatis– dažnio atkūrimo procese naudojama tikslinė dažnio vertė, apibrėžiama kaip vardinio elektros sistemos dažnio ir poslinkio, būtino elektrinio laiko nuokrypiui kompensuoti, verčių suma;

126) FRR prieinamumo reikalavimai– LFC bloko perdavimo sistemos operatorių nustatyti FRR prieinamumo reikalavimai;

127) FRR apimties nustatymo taisyklės– LFC bloko FRR apimties nustatymo specifikacijos;

128) disbalanso pasiskirstymo nustatymas– perdavimo sistemos operatorių sutartas procesas, kuriuo užtikrinama galimybė išvengti FRR aktyvinimo tuo pačiu metu priešingomis kryptimis, atsižvelgiant į atitinkamas FRCE, taip pat į aktyvintus FRR, ir atitinkamai pakoregavus taikomų FRP įvesties duomenis;

129) disbalanso pasiskirstymo galios mainai– galia, kuria LFC rajonai keičiasi tarpusavyje disbalanso pasiskirstymo nustatymo metu;

130) pradinis FCR aktyvinimo įsipareigojimas– remiantis dalijimosi indėliu perdavimo sistemos operatoriui priskirtų FCR dydis;

131) momentinio dažnio duomenys– bendro sinchroninės zonos elektros sistemos dažnio matavimų per ne ilgesnį kaip vienos sekundės laikotarpį duomenys, naudojami elektros sistemos dažnio palaikymo kokybei vertinti;

132) momentinis dažnio nuokrypis– bendro sinchroninės zonos elektros sistemos dažnio nuokrypio matavimų per ne ilgesnį kaip vienos sekundės laikotarpį duomenys, naudojami elektros sistemos dažnio palaikymo kokybei vertinti;

133) momentinės FRCE duomenys– LFC bloko FRCE matavimo per ne ilgesnį kaip 10 sekundžių laikotarpį duomenys, naudojami elektros sistemos dažnio palaikymo kokybei vertinti;

134) 1 lygio FRCE intervalas– pirmas intervalas, naudojamas LFC bloko elektros sistemos dažnio palaikymo kokybei vertinti, kuriame FRCE turi būti išlaikoma nustatytą procentinę laiko dalį;

135) 2 lygio FRCE intervalas– antras intervalas, naudojamas LFC bloko elektros sistemos dažnio palaikymo kokybei vertinti, kuriame FRCE turi būti išlaikoma nustatytą procentinę laiko dalį;

136) LFC bloko eksploatavimo sutartis– LFC bloko, kurį eksploatuoja daugiau kaip vienas PSO – visų jo PSO daugiašalis susitarimas, o LFC bloko, kurį eksploatuoja tik vienas PSO – LFC bloko eksploatavimo metodika, kurią vienašališkai patvirtina atitinkamas PSO;

137) pakaitos galios mainai– galia, kuria LFC rajonai keičiasi tarpusavyje RR aktyvinimo per tarpsisteminius ryšius metu;

138) LFC bloko disbalansas– FRCE, FRR aktyvinimo ir RR aktyvinimo LFC bloke ir to LFC bloko disbalanso pasiskirstymo galios mainų, dažnio atkūrimo galios mainų ir pakaitos galios mainų su kitais LFC blokais suma;

139) LFC bloko stebėtojas– PSO, atsakingas už dažnio palaikymo kokybės vertinimo kriterijų duomenų rinkimą ir LFC bloko dažnio palaikymo kokybės vertinimo kriterijų taikymą;

140) galios ir dažnio valdymo struktūra– pagrindinė struktūra, kurioje numatyti visi svarbūs galios ir dažnio valdymo aspektai, visų pirma atitinkama atsakomybė ir pareigos, taip pat aktyviosios galios rezervų rūšys ir paskirtis;

141) proceso atsakomybės struktūra– su aktyviosios galios rezervais susijusios atsakomybės ir pareigų struktūra, grindžiama sinchroninės zonos valdymo struktūra;

142) proceso aktyvinimo struktūra– procesų rūšiavimo pagal skirtingų aktyviosios galios rezervų paskirtį ir aktyvinimą struktūra;

143) rankinio FRR suaktyvinimo laikas– laikas nuo nuostačio vertės pakeitimo iki atitinkamo rankinio FRR suaktyvinimo arba pasyvinimo;

144) didžiausias momentinis dažnio nuokrypis– didžiausia tikėtina absoliučioji dažnio nuokrypio vertė atsiradus disbalansui, ne didesniam už atskaitos incidentą, kurią viršijus aktyvinamos avarinės priemonės;

145) stebimasis rajonas– matavimo taškais, esančiais ties linijomis, jungiančiomis su kitais stebimaisiais rajonais, fiziškai atribota sinchroninė zona arba jos dalis, kurią valdo vienas ar daugiau PSO, vykdantys rajono stebėjimo įpareigojimus;

146. parengties tvirtinimas– tikrinimas, ar rezervą teikiantis modulis arba rezervą teikianti modulių grupė atitinka PSO nustatytus reikalavimus;

147) kitimo trukmė– fiksuotu pradiniu tašku ir trukme, per kurią bus padidinta arba sumažinta imamoji arba atiduodamoji aktyvioji galia, apibrėžiamas laikotarpis;

148) rezervą teikiančias šalis informuojantis PSO– PSO, atsakingas už nurodymą aktyvinti FRR ir (arba) RR rezervą teikiančiam moduliui arba rezervą teikiančiai modulių grupei;

149) rezervą jungiantis STO– STO, atsakingas už skirstomąjį tinklą, prie kurio prijungtas rezervą teikiantis modulis arba rezervą teikianti modulių grupė, kuriais užtikrinami rezervai perdavimo sistemos operatoriui;

150) rezervą jungiantis PSO– PSO, atsakingas už stebimąjį rajoną, prie kurio yra prijungtas rezervą teikiantis modulis arba rezervą teikianti modulių grupė;

151) rezervą gaunantis PSO– PSO, vykdantis mainus su rezervą jungiančiu PSO ir (arba) rezervą teikiančiu moduliu arba rezervą teikiančia modulių grupe, prijungtais prie kito stebimojo arba LFC rajono;

152) rezervo pakeitimas (RRP)– aktyvinto FRR atkūrimo procesas, o Didžiosios Britanijos ir Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninėse zonose – taip pat ir aktyvinto FCR atkūrimo procesas;

153) RR prieinamumo reikalavimai– LFC bloko perdavimo sistemos operatorių nustatyti RR prieinamumo reikalavimai;

154) RR apimties nustatymo taisyklės– LFC bloko RR apimties nustatymo specifikacijos;

155) standartinis dažnio diapazonas– apie vardinį dažnį nustatytas simetrinis intervalas, kuriame turėtų būti išlaikomas sinchroninės zonos veikiančios elektros sistemos dažnis;

156) standartinio dažnio nuokrypis– absoliučioji dažnio nuokrypio vertė, ribojanti standartinį dažnio diapazoną;

157) nusistovėjusio dažnio nuokrypis– absoliučioji dažnio nuokrypio, kuris išlieka stabilizavus elektros sistemos dažnį po to, kai atsirado disbalansas, vertė;

158) sinchroninės zonos stebėtojas– PSO, atsakingas už dažnio palaikymo kokybės vertinimo kriterijų duomenų rinkimą ir sinchroninės zonos dažnio palaikymo kokybės vertinimo kriterijų taikymą;

159) laiko reguliavimas– procesas, per kurį atliekamas reguliavimo veiksmas, kuriuo siekiama grąžinti nulinę elektrinio laiko nuokrypio tarp sinchroninio laiko ir UTC laiko vertę.

4 straipsnis

Tikslai ir reglamentavimo aspektai

1. Šiuo reglamentu siekiama:

a) nustatyti bendrus tinklo eksploatavimo saugumo reikalavimus ir principus;

b) nustatyti bendrus jungtinės sistemos operatyvinio planavimo principus;

c) nustatyti bendrus galios ir dažnio valdymo procesus ir valdymo struktūras;

d) užtikrinti tinklo eksploatavimo saugumo išlaikymo visoje Sąjungoje sąlygas;

e) užtikrinti dažnio palaikymo kokybės lygio išlaikymo visose sinchroninėse zonose visoje Sąjungoje sąlygas;

f) skatinti sistemos eksploatavimo ir operatyvinio planavimo koordinavimą;

g) užtikrinti ir didinti informacijos apie perdavimo sistemos eksploatavimą skaidrumą ir patikimumą;

h) prisidėti prie efektyvaus Sąjungos elektros energijos perdavimo sistemos ir elektros energijos sektoriaus veikimo ir plėtros.

2. Taikydamos šį reglamentą, valstybės narės, kompetentingos institucijos ir sistemos operatoriai:

a) taiko proporcingumo ir nediskriminavimo principus;

b) užtikrina skaidrumą;

c) taiko didžiausio bendro veiksmingumo ir mažiausių bendrų išlaidų visoms susijusioms šalims optimizavimo principą;

d) užtikrina, kad PSO, siekdami užtikrinti tinklo saugumą ir stabilumą, kuo labiau naudotų rinkos priemones;

e) gerbia atitinkamo PSO pareigą užtikrinti sistemos saugumą, be kita ko, kaip reikalaujama pagal nacionalinės teisės aktus;

f) konsultuojasi su atitinkamais STO ir atsižvelgia į galimą poveikį jų tinklui ir

g) atsižvelgia į sutartus Europos standartus ir technines specifikacijas.

5 straipsnis

PSO sąlygos arba metodikos

1. Iki atitinkamų šiame reglamente nustatytų terminų PSO parengia sąlygas arba metodikas, kurių reikalaujama šiuo reglamentu, ir pateikia jas tvirtinti kompetentingoms reguliavimo institucijoms pagal 6 straipsnio 2 ir 3 dalis arba valstybės narės paskirtam subjektui pagal 6 straipsnio 4 dalį.

2. Jeigu pasiūlymą dėl sąlygų arba metodikų pagal šį reglamentą turi parengti ir dėl jo susitarti daugiau kaip vienas PSO, procese dalyvaujantys PSO turi glaudžiai bendradarbiauti. PSO, padedami ENTSO-E, reguliariai informuoja reguliavimo institucijas ir Agentūrą apie pažangą, padarytą rengiant šias sąlygas arba metodikas.

3. Jei sprendimą dėl sąlygų arba metodikų pasiūlymų pagal 6 straipsnio 2 dalį priimantiems PSO nepavyksta pasiekti bendro sutarimo, jie nusprendžia kvalifikuota balsų dauguma. Kvalifikuota balsų dauguma balsuojant dėl pasiūlymų pagal 6 straipsnio 2 dalį yra dauguma, kurią sudaro:

a) PSO, atstovaujantys bent 55 % valstybių narių, ir

b) PSO, atstovaujantys valstybėms narėms, kurių gyventojai sudaro bent 65 % Sąjungos gyventojų.

4. Pagal 6 straipsnio 2 dalį priimamus sprendimus blokuojančią mažumą turi sudaryti PSO, atstovaujantys ne mažiau kaip keturioms valstybėms narėms; priešingu atveju laikoma, kad kvalifikuota balsų dauguma pasiekta.

5. Jei susijusį regioną sudaro daugiau kaip penkios valstybės narės ir sprendimą dėl sąlygų arba metodikų pasiūlymų pagal 6 straipsnio 3 dalį priimantiems PSO nepavyksta pasiekti bendro sutarimo, jie nusprendžia kvalifikuota balsų dauguma. Kvalifikuota balsų dauguma balsuojant dėl pasiūlymų pagal 6 straipsnio 3 dalį yra dauguma, kurią sudaro:

a) PSO, atstovaujantys bent 72 % susijusių valstybių narių, ir

b) PSO, atstovaujantys valstybėms narėms, kurių gyventojai sudaro bent 65 % atitinkamo regiono gyventojų.

6. Pagal 6 straipsnio 3 dalį priimamus sprendimus blokuojančią mažumą turi sudaryti bent minimalus PSO, atstovaujančių ne mažiau kaip 35 % dalyvaujančių valstybių narių gyventojų, skaičius, pridėjus PSO, atstovaujančius bent vienai papildomai susijusiai valstybei narei; priešingu atveju laikoma, kad kvalifikuota balsų dauguma pasiekta.

7. PSO sprendimus dėl 6 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų arba metodikų pasiūlymų, susijusių su regionais, kuriuos sudaro ne daugiau kaip penkios valstybės narės, priima bendru sutarimu.

8. Balsuojant dėl PSO sprendimų pagal 3 ir 4 dalis kiekvienai valstybei narei skiriama po vieną balsą. Jei valstybės narės teritorijoje yra daugiau nei vienas PSO, balsavimo teises PSO paskirsto valstybė narė.

9. Jeigu iki šiame reglamente nustatytų terminų PSO nacionalinėms reguliavimo nstitucijoms pagal 6 straipsnio 2 ir 3 dalis arba valstybių narių paskirtiems subjektams pagal 6 straipsnio 4 dalį pasiūlymo dėl sąlygų arba metodikų nepateikia, jie kompetentingoms reguliavimo institucijoms ir Agentūrai turi pateikti atitinkamus sąlygų arba metodikų projektus ir paaiškinti, kodėl nepavyko pasiekti susitarimo. Agentūra informuoja Komisiją ir, bendradarbiaudama su kompetentingomis reguliavimo institucijomis, Komisijos prašymu išnagrinėja nesėkmės priežastis ir apie jas informuoja Komisiją. Komisija imasi atitinkamų veiksmų, kad reikiamas sąlygas arba metodikas būtų galima patvirtinti per keturis mėnesius nuo Agentūros pateiktos informacijos gavimo.

6 straipsnis

PSO sąlygų arba metodikų tvirtinimas

1. Kiekviena reguliavimo institucija tvirtina PSO pagal 2 ir 3 dalis parengtas sąlygas arba metodikas. Valstybės narės paskirtas subjektas tvirtina PSO pagal 4 dalį parengtas sąlygas arba metodikas. Paskirtasis subjektas yra reguliavimo institucija, jeigu valstybė narė nenumato kitaip.

2. Toliau išvardytas pasiūlytas sąlygas arba metodikas tvirtina visos Sąjungos reguliavimo institucijos, o valstybė narė atitinkamai reguliavimo institucijai gali dėl jų pateikti nuomonę:

a) pagrindinius organizacinius reikalavimus ir su tinklo eksploatavimo saugumu susijusių duomenų mainų vykdymo funkcijas ir pareigas pagal 40 straipsnio 6 dalį;

b) bendrų tinklo modelių sudarymo metodiką pagal 67 straipsnio 1 dalį ir 70 straipsnį;

c) koordinuotos tinklo eksploatavimo saugumo analizės metodiką pagal 75 straipsnį.

3. Toliau išvardytas pasiūlytas sąlygas arba metodikas tvirtina visos atitinkamo regiono reguliavimo institucijos, o valstybė narė atitinkamai reguliavimo institucijai gali dėl jų pateikti nuomonę:

a) mažiausios inercijos nustatymo kiekvienoje sinchroninėje zonoje metodiką pagal 39 straipsnio 3 dalies b punktą;

b) bendras kiekvieno pralaidumo skaičiavimo regiono tinklo eksploatavimo saugumo koordinavimo nuostatas pagal 76 straipsnį;

c) turto svarbos atjungimo koordinavimui nustatymo bent kiekvienoje sinchroninėje zonoje metodiką pagal 84 straipsnį;

d) į 118 straipsnyje nurodytas sinchroninės zonos eksploatavimo sutartis įtrauktas metodikas, sąlygas ir vertes: i) dažnio palaikymo kokybės nustatymo parametrus ir dažnio palaikymo kokybės tikslinį parametrą pagal 127 straipsnį; ii) FCR apimties nustatymo taisykles pagal 153 straipsnį; iii) FCR papildomas charakteristikas pagal 154 straipsnio 2 dalį; iv) Didžiosios Britanijos bei Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninėse zonose – energijos rezervuarų atkūrimo užtikrinimo priemones pagal 156 straipsnio 6 dalies b punktą; v) žemyninės Europos ir Šiaurės Europos sinchroninėse zonose – trumpiausią suaktyvinimo laiką, kurį turi užtikrinti FCR teikėjai pagal 156 straipsnio 10 dalį; vi) žemyninės Europos ir Šiaurės Europos sinchroninėse zonose – sąnaudų ir naudos analizės prielaidas ir metodiką pagal 156 straipsnio 11 dalį; vii) kitose nei žemyninės Europos sinchroninėse zonose ir jeigu tinkama – perdavimo sistemos operatorių keitimosi dažnio išlaikymo rezervais ribas pagal 163 straipsnio 2 dalį; viii) Didžiosios Britanijos bei Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninėse zonose – mažiausio FCR, kuriais keičiamasi tarp sinchroninių zonų, pajėgumo nustatymo metodiką, nustatytą pagal 174 straipsnio 2 dalies b punktą; ix) sinchroninių zonų keitimosi dažnio atkūrimo rezervais ribas, nustatytas pagal 176 straipsnio 1 dalį, ir sinchroninių zonų dalijimosi dažnio atkūrimo rezervais ribas, nustatytas pagal 177 straipsnio 1 dalį; x) sinchroninių zonų keitimosi pakaitos rezervais ribas, nustatytas pagal 178 straipsnio 1 dalį, ir sinchroninių zonų dalijimosi pakaitos rezervais ribas, nustatytas pagal 179 straipsnio 1 dalį;

e) į 119 straipsnyje nurodytas LFC bloko eksploatavimo sutartis įtrauktas metodikas ir sąlygas: i) atiduodamosios aktyviosios galios kitimo apribojimus pagal 137 straipsnio 3 ir 4 dalis; ii) koordinuotus veiksmus, kuriais siekiama sumažinti FRCE, nurodytus 152 straipsnio 14 dalyje; iii) priemones FRCE mažinti pareikalaujant keisti elektros energijos gamybos modulių gaminamą arba apkrovos blokų vartojamą aktyviąją galią, nurodytas 152 straipsnio 16 dalyje; iv) FRR apimties nustatymo taisykles pagal 157 straipsnio 1 dalį;

f) poveikio mažinimo priemones kiekvienoje sinchroninėje zonoje arba LFC bloke pagal 138 straipsnį;

g) bendrą kiekvienos sinchroninės zonos pasiūlymą dėl LFC blokų nustatymo pagal 141 straipsnio 2 dalį.

4. Jei valstybė narė nenustačiusi kitaip, pagal 1 dalį valstybės narės paskirtas subjektas atskirai tvirtina šias sąlygas arba metodikas:

a) Didžiosios Britanijos bei Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninėse zonose – kiekvieno PSO pasiūlymą, kuriame nurodomas apkrovos praradimo lygis, kuriam esant perdavimo sistema visiškai atsijungia;

b) duomenų mainų su STO ir svarbiais tinklo naudotojais apimtį pagal 40 straipsnio 5 dalį;

c) papildomus reikalavimus FCR teikiančioms grupėms pagal 154 straipsnio 3 dalį;

d) FCR teikiančių grupių pašalinimą iš FCR teikėjų sąrašo pagal 154 straipsnio 4 dalį;

e) žemyninės Europos ir Šiaurės Europos sinchroninėse zonose – PSO pasiūlymą dėl tarpinio trumpiausio suaktyvinimo laiko, kurį turi užtikrinti FCR teikėjai, pagal 156 straipsnio 9 dalį;

f) FRR techninius reikalavimus, kuriuos pagal 158 straipsnio 3 dalį nustatė PSO;

g) FRR teikiančių grupių pašalinimą iš FRR teikėjų sąrašo pagal 159 straipsnio 7 dalį;

h) RR teikiančių modulių ir RR teikiančių grupių prijungimo techninius reikalavimus, kuriuos pagal 161 straipsnio 3 dalį nustatė PSO, ir

i) RR teikiančių grupių pašalinimą iš RR teikėjų sąrašo pagal 162 straipsnio 6 dalį.

5. Jei pagal šį reglamentą reikalaujama arba leidžiama, kad atitinkamas sistemos operatorius arba PSO nustatytų reikalavimus, kuriems netaikoma 4 dalis, arba dėl jų susitartų, valstybė narė gali reikalauti, kad prieš tai tuos reikalavimus patvirtintų kompetentinga reguliavimo institucija.

6. Į sąlygų arba metodikų pasiūlymą įtraukiamas siūlomas jų įgyvendinimo tvarkaraštis ir aprašomas numatomas jų poveikis šio reglamento tikslams. Pasiūlymai dėl sąlygų arba metodikų, kurias turi patvirtinti kelios arba visos reguliavimo institucijos, Agentūrai ir reguliavimo institucijoms pateikiami tuo pačiu metu. Kompetentingų reguliavimo institucijų prašymu Agentūra per tris mėnesius pateikia nuomonę dėl sąlygų arba metodikų pasiūlymų.

7. Jei sprendimą dėl sąlygų arba metodikų tvirtinimo turi priimti daugiau nei viena reguliavimo institucija, kompetentingos reguliavimo institucijos konsultuojasi, glaudžiai bendradarbiauja ir koordinuoja savo veiksmus, kad būtų pasiektas susitarimas. Jei Agentūra pateikia nuomonę, kompetentingos reguliavimo institucijos į ją atsižvelgia. Reguliavimo institucijos sprendimus dėl sąlygų arba metodikų, nurodytų 2 ir 3 dalyse, priima per šešis mėnesius po to, kai tas sąlygas arba metodikas gauna reguliavimo institucija arba, kai taikoma, paskutinė susijusi reguliavimo institucija.

8. Jei reguliavimo institucijoms nepavyksta susitarti per 7 dalyje nurodytą laikotarpį arba jei jos pateikia atitinkamą bendrą prašymą, sprendimą dėl pasiūlytų sąlygų arba metodikų, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 713/2009 8 straipsnio 1 dalimi, per šešis mėnesius priima Agentūra.

9. Jei sprendimą dėl sąlygų arba metodikų tvirtinimo pagal 4 dalį atskirai turi priimti paskirtasis subjektas, sprendimą jis priima per šešis mėnesius nuo sąlygų arba metodikų gavimo dienos.

10. Bet kuri šalis, nepatenkinta tuo, kaip atitinkamas sistemos operatorius arba PSO vykdo savo įpareigojimus arba priima sprendimus pagal šį reglamentą, gali pateikti skundą nagrinėti reguliavimo institucijai, kuri, veikdama kaip ginčų sprendimo institucija, per du mėnesius nuo skundo gavimo pateikia sprendimą. Šis laikotarpis gali būti pratęstas dar dviem mėnesiams, jei reguliavimo institucija siekia gauti papildomos informacijos. Tas pratęstas laikotarpis skundo pateikėjo sutikimu gali būti dar pratęstas. Reguliavimo institucijos sprendimas yra privalomas, nebent jis panaikinamas apeliacine tvarka.

7 straipsnis

PSO sąlygų arba metodikų pakeitimai

1. Jeigu viena ar kelios reguliavimo institucijos pareikalauja iš dalies pakeisti pateiktas sąlygas arba metodikas, kad pagal 6 straipsnio 2 ir 3 dalis galėtų jas patvirtinti, atitinkami PSO pasiūlymą dėl iš dalies pakeistų sąlygų arba metodikų pateikia tvirtinti per du mėnesius nuo reguliavimo institucijų pareikalavimo. Kompetentingos reguliavimo institucijos sprendimą dėl iš dalies pakeistų sąlygų arba metodikų priima per du mėnesius nuo jų pateikimo.

2. Jeigu paskirtasis subjektas pareikalauja iš dalies pakeisti pateiktas sąlygas arba metodikas, kad pagal 6 straipsnio 4 dalį galėtų jas patvirtinti, atitinkamas PSO pasiūlymą dėl iš dalies pakeistų sąlygų arba metodikų pateikia tvirtinti per du mėnesius nuo paskirtojo subjekto pareikalavimo. Paskirtasis subjektas sprendimą dėl iš dalies pakeistų sąlygų arba metodikų priima per du mėnesius nuo jų pateikimo.

3. Jei per du mėnesius kompetentingoms reguliavimo institucijoms nepavyksta susitarti dėl sąlygų arba metodikų pagal 6 straipsnio 2 ir 3 dalis arba jei jos pateikia atitinkamą bendrą prašymą, sprendimą dėl iš dalies pakeistų sąlygų arba metodikų, vadovaudamasi Reglamento (EB) Nr. 713/2009 8 straipsnio 1 dalimi, per šešis mėnesius priima Agentūra. Jeigu atitinkami PSO pasiūlymo dėl iš dalies pakeistų sąlygų arba metodikų nepateikia, taikoma 5 straipsnio 7 dalyje numatyta procedūra.

4. PSO, atsakingi už pasiūlymo dėl sąlygų arba metodikų parengimą, taip pat reguliavimo institucijos arba paskirtieji subjektai, atsakingi už jų patvirtinimą pagal 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, gali pareikalauti iš dalies pakeisti tas sąlygas arba metodikas. Kai tinkama, sąlygų ir metodikų pakeitimų pasiūlymai pateikiami konsultacijoms 11 straipsnyje nustatyta tvarka ir tvirtinami 5 ir 6 straipsniuose nustatyta tvarka.

8 straipsnis

Skelbimas internete

1. PSO, pagal šį reglamentą atsakingi už sąlygų arba metodikų nustatymą, paskelbia jas internete, kai jas patvirtina kompetentingos reguliavimo institucijos, arba, jeigu tokio patvirtinimo nereikalaujama, kai jos nustatomos, išskyrus atvejus, kai tokia informacija, remiantis 12 straipsniu, laikoma konfidencialia.

2. Skelbiama ir ši informacija:

a) tinklo eksploatavimo priemonių patobulinimai pagal 55 straipsnio 1 dalies e punktą;

b) FRCE tiksliniai parametrai pagal 128 straipsnį;

c) kitimo apribojimai sinchroninės zonos lygmeniu pagal 137 straipsnio 1 dalį;

d) kitimo apribojimai LFC bloko lygmeniu pagal 137 straipsnio 3 dalį;

e) priemonės, kurių imamasi pavojaus būsenoje, kai nepakanka aktyviosios galios rezervų, pagal 152 straipsnio 11 dalį ir

f) rezervą jungiančio PSO reikalavimas, kad FCR teikėjas teiktų informaciją tikruoju laiku pagal 154 straipsnio 11 dalį.

9 straipsnis

Išlaidų susigrąžinimas

1. Atitinkamos reguliavimo institucijos įvertina sistemos operatorių, kuriems taikomas tinklo tarifų reguliavimas, dėl šiame reglamente nustatytų įpareigojimų patiriamas išlaidas. Išlaidos, kurios įvertinamos kaip pagrįstos, ekonomiškai naudingos ir proporcingos, padengiamos taikant tinklo tarifus ar kitus atitinkamus mechanizmus.

2. Gavę atitinkamų reguliavimo institucijų prašymą, 1 dalyje nurodyti sistemos operatoriai per tris mėnesius pateikia būtiną informaciją, kad būtų galima įvertinti patirtas išlaidas.

10 straipsnis

Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas

Agentūra, glaudžiai bendradarbiaudama su ENTSO-E, organizuoja suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą nagrinėjant saugaus sistemos eksploatavimo ir kitų šio reglamento įgyvendinimo aspektų klausimus. Toks dalyvavimas apima reguliarius susitikimus su suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti problemas ir pasiūlyti patobulinimus, susijusius su saugiu sistemos eksploatavimu.

11 straipsnis

Viešos konsultacijos

1. PSO, pagal šį reglamentą atsakingi už sąlygų arba metodikų ar jų pakeitimų pasiūlymų pateikimą, dėl 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse išvardytų sąlygų arba metodikų pasiūlymų projektų konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant atitinkamas kiekvienos valstybės narės institucijas. Konsultacijos trunka ne trumpiau kaip vieną mėnesį.

2. Sąjungos lygmeniu pateikti PSO pasiūlymai dėl sąlygų arba metodikų skelbiami ir pateikiami viešoms konsultacijoms Sąjungos lygmeniu. Regionų lygmeniu pateikti PSO pasiūlymai pateikiami viešoms konsultacijoms bent regiono lygmeniu. Dvišaliu ar daugiašaliu lygmeniu pasiūlymus pateikusios šalys surengia viešas konsultacijas bent susijusiose valstybėse narėse.

3. Už sąlygų arba metodikų pasiūlymo parengimą atsakingi PSO, prieš pateikdami jį tvirtinti reguliavimo institucijoms, tinkamai atsižvelgia į suinteresuotųjų subjektų nuomones, pareikštas per konsultacijas. Bet kuriuo atveju tinkamas sprendimo atsižvelgti arba neatsižvelgti į konsultacijų metu pareikštas nuomones pagrindimas pateikiamas kartu su pasiūlymu ir skelbiamas laiku prieš paskelbiant pasiūlymą dėl nuostatų ir sąlygų arba metodikų arba tuo pačiu metu.

12 straipsnis

Konfidencialumo įpareigojimai

1. Visai konfidencialiai informacijai, kuri gaunama, kuria keičiamasi ar kuri perduodama pagal šį reglamentą, taikomos 2, 3 ir 4 dalyse nustatytos profesinės paslapties sąlygos.

2. Įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį taikomas visiems asmenims, kuriems taikomos šio reglamento nuostatos.

3. Konfidencialios informacijos, kurią 2 dalyje nurodyti asmenys arba reguliavimo institucijos gauna vykdydami savo pareigas, negalima atskleisti kitiems asmenims ar institucijoms, išskyrus nacionalinės teisės aktuose, kitose šio reglamento nuostatose arba kituose atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose numatytus atvejus.

4. Išskyrus nacionalinės arba Sąjungos teisės aktuose numatytus atvejus, reguliavimo institucijos, įstaigos ir asmenys, gaunantys konfidencialios informacijos pagal šio reglamento nuostatas, gali ją naudoti tik vykdydami šiame reglamente nustatytas savo pareigas.

13 straipsnis

Susitarimai su PSO, kurie neprivalo laikytis šio reglamento

Jei sinchroninėje zonoje veikia ir Sąjungos, ir trečiųjų valstybių PSO, per aštuoniolika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo visi toje sinchroninėje zonoje veikiantys Sąjungos PSO siekia sudaryti su trečiųjų valstybių PSO, kurie šio reglamento laikytis neprivalo, susitarimą, kuriuo būtų nustatomas jų bendradarbiavimo dėl saugaus sistemos eksploatavimo pagrindas ir nustatoma tvarka, kuria užtikrinama, kad trečiųjų valstybių PSO laikytųsi šiame reglamente nustatytų įpareigojimų.

14 straipsnis

Stebėsena

1. Vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. 714/2009 8 straipsnio 8 dalimi, ENTSO-E stebi, kaip įgyvendinamas šis reglamentas. Stebėsena apima bent šiuos klausimus:

a) tinklo eksploatavimo saugumo rodiklius pagal 15 straipsnį;

b) galios ir dažnio valdymą pagal 16 straipsnį;

c) regioninio koordinavimo vertinimą pagal 17 straipsnį;

d) šio reglamento įgyvendinimo, susijusio su 6 straipsnio 3 dalyje išvardytomis sąlygomis arba metodikomis, nacionalinių skirtumų nustatymą;

e) papildomų (be tų, kuriuos pagal 55 straipsnio e punktą nustatė PSO) priemonių ir paslaugų patobulinimų pagal 55 straipsnio a ir b punktus nustatymą;

f) pagal 15 straipsnį rengiamos metinės incidentų klasifikavimo skalės ataskaitos būtinų patobulinimų, kurių reikia siekiant užtikrinti tvarų tinklo eksploatavimo saugumą ilguoju laikotarpiu, nustatymą ir

g) bendradarbiavimo dėl saugaus sistemos eksploatavimo su trečiųjų valstybių perdavimo sistemų operatoriais problemų nustatymą.

2. Agentūra, bendradarbiaudama su ENTSO-E, per dvylika mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo parengia aktualios informacijos, kurią ENTSO-E turi pateikti agentūrai pagal Reglamento (EB) Nr. 714/2009 8 straipsnio 9 dalį ir 9 straipsnio 1 dalį, sąrašą. Aktualios informacijos sąrašas gali būti atnaujinamas. ENTSO-E sukuria išsamų standartizuotos formos skaitmeninių duomenų archyvą, kuriame saugoma Agentūros reikalaujama informacija.

3. Atitinkami PSO ENTSO-E pateikia informaciją, būtiną 1 ir 2 dalyse nurodytoms užduotims atlikti.

4. Remdamiesi reguliavimo institucijos prašymu, skirstomųjų tinklų operatoriai perdavimo sistemos operatoriams pateikia informaciją pagal 2 dalį, tačiau siekiant išvengti informacijos dubliavimo tai netaikoma tais atvejais, kai šią informaciją reguliavimo institucijos, PSO, Agentūra arba ENTSO-E jau yra gavę vykdydami atitinkamas įgyvendinimo stebėsenos užduotis.

15 straipsnis

Metinė tinklo eksploatavimo saugumo rodiklių ataskaita

1. Remdamasis pagal Reglamento (EB) Nr. 714/2009 8 straipsnio 3 dalies a punktą patvirtinta incidentų klasifikavimo skale, ENTSO-E iki rugsėjo 30 d. paskelbia metinę ataskaitą. Agentūra gali pateikti savo nuomonę dėl metinės ataskaitos formos ir turinio, įskaitant incidentų, apie kuriuos pranešta, geografinę aprėptį, PSO valdymo rajonų tarpusavio elektrinę priklausomybę ir atitinkamą ankstesnių laikotarpių informaciją.

2. Kiekvienos valstybės narės PSO iki kovo 1 d. ENTSO-E pateikia duomenis ir informaciją, kurių reikia 1 dalyje nurodytai metinei incidentų klasifikavimo skalės ataskaitai parengti. PSO pateikiami duomenys turi apimti vienus praėjusius metus.

3. 1 dalyje nurodytoje metinėje ataskaitoje pateikiami bent šie tinklo eksploatavimo saugumui svarbūs tinklo eksploatavimo saugumo rodikliai:

a) kiekvieno PSO perdavimo sistemos elementų, kurių apsauga suveikė, skaičius per metus;

b) kiekvieno PSO elektros energijos gamybos objektų, kurių apsauga suveikė, skaičius per metus;

c) kiekvieno PSO dėl neplaninio apkrovos objektų atjungimo nepatiektos energijos kiekis per metus;

d) kiekvieno PSO sistemos pavojaus ir avarinių būsenų trukmė ir skaičius;

e) kiekvieno PSO įvykių, per kuriuos trūko nustatytų rezervų, trukmė ir skaičius;

f) kiekvieno PSO įtampos nuokrypių nuo II priedo 1 ir 2 lentelėse nurodytų intervalų trukmė ir skaičius;

g) minučių, kurių dažnis buvo už standartinio dažnio diapazono ribų, skaičius ir minučių, kurių dažnio nuokrypis viršijo 50 % didžiausio nusistovėjusio dažnio nuokrypio, skaičius kiekvienoje sinchroninėje zonoje;

h) sistemos dalių atskyrimo ar vietinės visiško atsijungimo būsenos atvejų skaičius ir

i) visiško atsijungimo būsenos, susijusios su dviem arba daugiau PSO, atvejų skaičius.

4. 1 dalyje nurodytoje metinėje ataskaitoje pateikiami šie operatyviniam planavimui svarbūs tinklo eksploatavimo saugumo rodikliai:

a) įvykių, per kuriuos dėl incidento, įtraukto į avarinių atvejų sąrašą, pablogėjo sistemos eksploatavimo būsena, skaičius;

b) a punkte nurodytų įvykių, per kuriuos sistemos eksploatavimo sąlygos pablogėjo dėl apkrovos ir elektros energijos gamybos prognozių nesutapimo, skaičius;

c) įvykių, per kuriuos sistemos eksploatavimo sąlygos pablogėjo dėl išskirtinio avarinio atvejo, skaičius;

d) c punkte nurodytų įvykių, per kuriuos sistemos eksploatavimo sąlygos pablogėjo dėl apkrovos ir elektros energijos gamybos prognozių nesutapimo, skaičius ir

e) įvykių, per kuriuos sistemos eksploatavimo sąlygos pablogėjo dėl aktyviosios galios rezervų trūkumo, skaičius.

5. Metinėse ataskaitose paaiškinamos incidentų, atitinkančių 2 ir 3 eksploatavimo saugumo kategoriją pagal ENTSO-E patvirtintą incidentų klasifikavimo skalę, priežastys. Šie paaiškinimai grindžiami PSO atliktu incidentų tyrimu, kurio tvarka nustatoma incidentų klasifikavimo skalėje. PSO apie tyrimą laiku iš anksto informuoja atitinkamas reguliavimo institucijas. Reguliavimo institucijos ir Agentūra savo prašymu gali būti įtrauktos į tyrimą.

16 straipsnis

Metinė galios ir dažnio valdymo ataskaita

1. Remdamasis pagal 2 dalį PSO suteikta informacija, ENTSO-E iki rugsėjo 30 d. paskelbia metinę galios ir dažnio valdymo ataskaitą. Metinėje galios ir dažnio valdymo ataskaitoje pateikiama 2 dalyje nurodyta informacija apie kiekvieną valstybę narę.

2. Pradedant nuo 2018 m. rugsėjo 14 d., kiekvienos valstybės narės perdavimo sistemos operatoriai ENTSO-E kasmet iki kovo 1 d. praneša šią praeitų metų informaciją:

a) nurodo valstybės narės LFC blokus, LFC rajonus ir stebimuosius rajonus;

b) nurodo LFC blokus, kurie nėra valstybėje narėje, bet apima joje esančius LFC rajonus ir stebimuosius rajonus;

c) nurodo sinchronines zonas, kurioms priklauso kiekviena valstybė narė;

d) kiekvienos sinchroninės zonos ir kiekvieno LFC bloko, nurodytų a, b ir c punktuose, dažnio palaikymo kokybės vertinimo kriterijų kiekvieną bent dvejų praeitų kalendorinių metų mėnesį duomenis;

e) kiekvieno valstybėje narėje veikiančio perdavimo sistemos operatoriaus FCR aktyvinimo įsipareigojimą ir ir pradinį FCR aktyvinimo įsipareigojimą kiekvieną bent dvejų praeitų kalendorinių metų mėnesį ir

f) visų poveikio mažinimo priemonių ir kitimo reikalavimų siekiant kompensuoti vienareikšmišką dažnio nuokrypį, kurių per praeitus kalendorinius metus pagal 137 ir 138 straipsnius ėmėsi ar kuriuos taikė valstybės narės perdavimo sistemos operatoriai, apibūdinimas ir įgyvendinimo datos.

3. PSO pateikiami duomenys turi apimti praėjusius metus. A, b ir c punktuose nurodyta informacija apie sinchronines zonas, LFC blokus, LFC rajonus ir stebimuosius rajonus pateikiama vieną kartą. Jei šios zonos arba rajonai pasikeičia, atitinkama informacija pateikiama iki kitų metų kovo 1 d.

4. Kai tinkama, rinkdami 2 dalyje nurodytus duomenis, visi sinchroninės zonos arba LFC bloko PSO bendradarbiauja.

17 straipsnis

Metinė regioninio koordinavimo vertinimo ataskaita

1. ENTSO-E, remdamasis metinėmis regioninio koordinavimo vertinimo ataskaitomis, kurias pagal 2 dalį pateikia regioniniai saugumo koordinatoriai, iki rugsėjo 30 d. paskelbia metinę regioninio koordinavimo vertinimo ataskaitą, įvertina visus sąveikumo klausimus ir pasiūlo pakeitimų, kuriais siekiama pagerinti sistemos eksploatavimo koordinavimo veiksmingumą ir efektyvumą.

2. Iki kovo 1 d. kiekvienas regioninis saugumo koordinatorius parengia ir ENTSO-E pateikia metinę ataskaitą, kurioje nurodo šią su savo vykdomomis užduotimis susijusią informaciją:

a) atvejų, kai negalėjo atlikti savo funkcijų, skaičių, vidutinę trukmę ir priežastis;

b) apribojimų statistinį aprašą, kuriame nurodoma jų trukmė, vieta ir taikymo atvejų skaičius, o jei buvo imtasi taisomųjų veiksmų, nurodomi tie veiksmai ir dėl jų patirtos išlaidos, jei jų buvo;

c) atvejų, kai PSO atsisakė imtis regioninio saugumo koordinatoriaus rekomenduotų taisomųjų veiksmų, skaičių ir atsisakymo priežastis;

d) avarinio atjungimo nesuderinamumų, nustatytų pagal 80 straipsnį, skaičių ir

e) atvejų, kai buvo nustatytas regioninis neadekvatumas, aprašą ir veiksmų, kurių imtasi poveikiui mažinti, aprašą.

3. Regioninių saugumo koordinatorių ENTSO-E pateikiami duomenys turi apimti praėjusius metus.

II DALIS

TINKLO EKSPLOATAVIMO SAUGUMAS

1 ANTRAŠTINĖ DALIS

TINKLO EKSPLOATAVIMO SAUGUMO REIKALAVIMAI

1 SKYRIUS

Sistemos būsenos, taisomieji veiksmai ir tinklo eksploatavimo saugumo ribos

18 straipsnis

Sistemos būsenų klasifikacija

1. Perdavimo sistema yra normaliosios būsenos, kai tenkinamos visos šios sąlygos:

a) įtampa ir energijos srautai neperžengia tinklo eksploatavimo saugumo ribų, nustatytų pagal 25 straipsnį;

b) dažnis atitinka šias sąlygas: i) nusistovėjusio elektros sistemos dažnio nuokrypis neperžengia standartinio dažnio diapazono ribų arba ii) absoliučioji nusistovėjusio elektros sistemos dažnio nuokrypio vertė neviršija didžiausio nusistovėjusio dažnio nuokrypio, o elektros sistemos dažnis neperžengia nustatytų pavojaus būsenos ribų;

c) aktyviosios ir reaktyviosios galios rezervų pakanka, kad nebūtų pažeistos tinklo eksploatavimo saugumo ribos įvykus avariniams atvejams, įtrauktiems į avarinių atvejų sąrašą, nustatytą pagal 33 straipsnį;

d) susijusio PSO valdymo rajone sistema veikia ir, jei įvyks į avarinių atvejų sąrašą, nustatytą pagal 33 straipsnį, įtrauktas avarinis atvejis ir bus aktyvinti taisomieji veiksmai, toliau veiks nepažeisdama tinklo eksploatavimo saugumo ribų;

2. Perdavimo sistema yra pavojaus būsenos, kai:

a) įtampa ir energijos srautai neperžengia tinklo eksploatavimo saugumo ribų, nustatytų pagal 25 straipsnį, ir

b) PSO rezervo pajėgumas ilgiau kaip 30 minučių yra sumažėjęs daugiau kaip 20 % ir eksploatuojant sistemą tikruoju laiku nėra galimybės tą sumažėjimą kompensuoti, arba

c) dažnis atitinka šias sąlygas: i) absoliučioji nusistovėjusio elektros sistemos dažnio nuokrypio vertė neviršija didžiausio nusistovėjusio dažnio nuokrypio ir ii) absoliučioji nusistovėjusio elektros sistemos dažnio nuokrypio vertė nuolat viršijo 50 % didžiausio nusistovėjusio dažnio nuokrypio ilgesnį nei pavojaus būsenos suaktyvinimo laikas laikotarpį arba dažnis buvo už standartinio dažnio diapazono ribų ilgesnį nei dažnio atkūrimo laikas laikotarpį, arba

d) bent vienas avarinis atvejis iš avarinių atvejų sąrašo, nustatyto pagal 33 straipsnį, sukelia PSO tinklo eksploatavimo saugumo ribų pažeidimą net ėmusis taisomųjų veiksmų.

3. Perdavimo sistema yra avarinės būsenos, kai tenkinama bent viena iš šių sąlygų:

a) yra bent vienas pagal 25 straipsnį nustatytų PSO tinklo eksploatavimo saugumo ribų pažeidimas;

b) dažnis neatitinka normaliosios būsenos ir pavojaus būsenos sąlygų, nustatytų pagal 1 ir 2 dalis;

c) imtasi bent vienos priemonės, numatytos PSO sistemos apsaugos plane;

d) ilgiau kaip 30 minučių sutrinka pagal 24 straipsnio 1 dalį nustatytų priemonių ar įrangos veikimas ir dėl to tomis priemonėmis ar įranga negalima naudotis.

4. Perdavimo sistema yra visiško atsijungimo būsenos, kai tenkinama bent viena iš šių sąlygų:

a) prarasta daugiau kaip 50 % atitinkamo PSO valdymo rajono apkrovos;

b) atitinkamo PSO valdymo rajone visiškai nėra įtampos bent tris minutes ir todėl aktyvinami atkūrimo planai.

Didžiosios Britanijos bei Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninių zonų PSO gali parengti pasiūlymą, kuriame nurodomas apkrovos praradimo lygis, kuriam esant perdavimo sistema bus visiško atsijungimo būsenos. Didžiosios Britanijos bei Airijos ir Šiaurės Airijos sinchroninių zonų PSO apie šį atvejį praneša ENTSO-E.

5. Perdavimo sistema yra atkūrimo būsenos, jei PSO, kurio sistema yra avarinės arba visiško atsijungimo būsenos, pradėjo aktyvinti savo atkūrimo plane numatytas priemones.

19 straipsnis

PSO vykdoma sistemos būsenų stebėsena ir nustatymas

1. Kiekvienas PSO nustato tikralaikę savo perdavimo sistemos būseną.

2. Kiekvienas PSO, remdamasis tikralaikiais telemetriniais matavimais arba apskaičiuotomis vertėmis iš savo stebimojo rajono, savo valdymo rajone tikruoju laiku stebi šiuos perdavimo sistemos parametrus, atsižvelgdamas į struktūrinius ir tikralaikius duomenis pagal 42 straipsnį:

a) aktyviosios ir reaktyviosios galios srautus;

b) šynų įtampas;

c) dažnį ir dažnio atkūrimo valdymo paklaidą savo LFC rajone;

d) aktyviosios ir reaktyviosios galios rezervus ir

e) elektros energijos gamybą ir apkrovą.

3. Kad galėtų nustatyti sistemos būseną, kiekvienas PSO bent kas 15 minučių atlieka avarinių atvejų analizę, stebėdamas pagal 2 dalį nustatytus perdavimo sistemos parametrus ir lygindamas juos su tinklo eksploatavimo saugumo ribomis, nustatytomis pagal 25 straipsnį, ir sistemos būsenų kriterijais, nustatytais pagal 18 straipsnį. Be to, kiekvienas PSO stebi turimų rezervų lygį ir lygina jį su rezervo pajėgumu. Atlikdamas avarinių atvejų analizę, kiekvienas PSO atsižvelgia į taisomųjų veiksmų ir sistemos apsaugos plane numatytų priemonių poveikį.

4. Jei PSO perdavimo sistema nėra normaliosios būsenos ir jei ta sistemos būsena laikoma didelės aprėpties būsena, PSO:

a) naudodamasis visos Europos tikralaikių duomenų mainų IT priemone, apie savo perdavimo sistemos būseną informuoja visus PSO ir

b) pateikia papildomą informaciją apie savo perdavimo sistemos elementus, kurie yra kitų PSO stebimojo rajono dalis, tiems PSO.

20 straipsnis

Sistemos eksploatavimo taisomieji veiksmai

1. Kiekvienas PSO stengiasi užtikrinti, kad jo perdavimo sistema išliktų normaliosios būsenos, ir atsako už tinklo eksploatavimo saugumo pažeidimų valdymą. Siekdamas šio tikslo, kiekvienas PSO numato, parengia ir aktyvina taisomuosius veiksmus, atsižvelgdamas į jų aktyvinimo galimybę, laiką ir išteklius ir visas kiekvienam taisomajam veiksmui svarbias perdavimo sistemos išorės sąlygas.

2. Taisomieji veiksmai, kurių, eksploatuodami sistemą, pagal 1 dalį ir pagal šio reglamento 21–23 straipsnius imasi PSO, turi derėti su taisomaisiais veiksmais, į kuriuos atsižvelgiama skaičiuojant pralaidumą pagal Reglamento (ES) 2015/1222 25 straipsnį.

21 straipsnis

Taisomiesiems veiksmams taikytini principai ir kriterijai

1. Kiekvienas PSO, aktyvindamas ir koordinuodamas taisomuosius veiksmus pagal 23 straipsnį, remiasi šiais principais:

a) tinklo eksploatavimo saugumo pažeidimams, kurių nebūtina valdyti koordinuotai, PSO iš 22 straipsnyje nustatytų kategorijų numato, parengia ir aktyvina taisomuosius veiksmus, kad būtų atkurta normalioji sistemos būsena ir išvengta pavojaus arba avarinės būsenos padarinių paplitimo už PSO valdymo rajono ribų;

b) tinklo eksploatavimo saugumo pažeidimams, kuriuos būtina valdyti koordinuotai, PSO taisomuosius veiksmus numato, parengia ir aktyvina koordinuodamas su kitais susijusiais PSO pagal 76 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą koordinuotų taisomųjų veiksmų rengimo metodiką ir atsižvelgdamas į regioninio saugumo koordinatoriaus rekomendacijas pagal 78 straipsnio 4 dalį.

2. Kiekvienas PSO taisomuosius veiksmus renkasi pagal šiuos kriterijus:

a) aktyvinti veiksmingiausius ir ekonomiškai racionalius taisomuosius veiksmus;

b) taisomuosius veiksmus aktyvinti kuo arčiau tikrojo laiko, atsižvelgiant į numatomą aktyvinimo laiką ir sistemos eksploatavimo padėties, kurią ketinama tais veiksmais ištaisyti, taisymo skubumą;

c) atsižvelgti į riziką, susijusią su taisomųjų veiksmų nesiėmimu, ir jos poveikį sistemos eksploatavimo saugumui, kaip antai: i) topologijos pokyčių sukelto gedimo arba trumpojo jungimo riziką; ii) elektros energijos gamybos modulių arba apkrovos objektų aktyviosios arba reaktyviosios galios pokyčių sukelto atjungimo riziką ir iii) dėl įrangos veikimo sukeltų sutrikimų riziką;

d) teikti pirmenybę taisomiesiems veiksmams, kuriais, laikantis visų tinklo eksploatavimo saugumo ribų, užtikrinamas didžiausias tarpzoninis pralaidumas pralaidumui paskirstyti.

22 straipsnis

Taisomųjų veiksmų kategorijos

1. Kiekvienas PSO taisomuosius veiksmus skirsto į šias kategorijas:

a) planinio atjungimo trukmės arba perdavimo sistemos elementų grąžinimo eksploatuoti, užtikrinant jų prieinamumą, termino pakeitimas;

b) aktyvus poveikis elektros energijos srautams šiomis priemonėmis: i) perjungiant galios transformatorių atšakas; ii) perjungiant fazės keitimo transformatorių atšakas; iii) keičiant topologiją;

c) įtampos reguliavimas ir reaktyviosios galios valdymas šiomis priemonėmis: i) perjungiant galios transformatorių atšakas; ii) perjungiant kondensatorius ir reaktorius; iii) perjungiant galios elektronika grindžiamus įtampos reguliavimo ir reaktyviosios galios valdymo įtaisus; iv) nurodant STO, kurių tinklai prijungti prie perdavimo sistemos, ir svarbiems tinklo naudotojams blokuoti transformatorių automatinio įtampos reguliavimo ir reaktyviosios galios valdymo įtaisus arba savo objektuose aktyvinti i–iii papunkčiuose nurodytus taisomuosius veiksmus, jei dėl įtampos pokyčio kyla grėsmė tinklo eksploatavimo saugumui arba gali dingti įtampa perdavimo sistemoje; v) pareikalaujant pakeisti prie perdavimo sistemos prijungtų sinchroninių elektros energijos gamybos modulių užtikrinamą reaktyviąją galią arba įtampos nuostatį; vi) pareikalaujant pakeisti prie perdavimo sistemos prijungtų nesinchroninių elektros energijos gamybos modulių keitiklių užtikrinamą reaktyviąją galią;

d) kitos paros ir einamosios paros tarpzoninio pralaidumo perskaičiavimas pagal Reglamentą (ES) 2015/1222;

e) prie perdavimo sistemos arba skirstomojo tinklo prijungtų tinklo naudotojų perskirstymas PSO valdymo rajone tarp dviejų ar daugiau PSO;

f) kompensacinė prekyba tarp dviejų arba daugiau prekybos zonų;

g) aktyviosios galios srautų AĮNS sistemose koregavimas;

h) dažnio nuokrypio valdymo procedūrų aktyvinimas;

i) paskirstyto tarpzoninio pralaidumo apribojimas pagal Reglamento (EB) Nr. 714/2009 16 straipsnio 2 dalį, susidarius avarinei padėčiai, kai pasinaudojus tuo pralaidumu būtų sukeltas pavojus tinklo eksploatavimo saugumui ir visi konkrečios jungiamosios linijos PSO tokiam koregavimui pritaria, o perskirstymas arba kompensacinė prekyba yra neįmanomi, ir

j) kai tinkama, įskaitant normaliąją ar pavojaus būseną, apkrovos sumažinimas rankiniu būdu.

2. Jei reikia ir pagrįsta siekiant išlaikyti tinklo eksploatavimo saugumą, kiekvienas PSO gali parengti ir aktyvinti papildomus taisomuosius veiksmus. Aktyvinęs papildomus taisomuosius veiksmus, PSO apie tokius atvejus praneša reguliavimo institucijai ir, kai tinkama, valstybei narei, bent kartą per metus, nurodydamas jų aktyvinimo priežastis. Atitinkamos ataskaitos ir pagrindimai taip pat skelbiami viešai. Europos Komisija arba Agentūra gali prašyti atitinkamos reguliavimo institucijos pateikti daugiau informacijos, susijusios su papildomų taisomųjų veiksmų aktyvinimu tais atvejais, kai tie veiksmai paveikia kaimyninę perdavimo sistemą.

23 straipsnis

Taisomųjų veiksmų rengimas, aktyvinimas ir koordinavimas

1. Kiekvienas PSO parengia ir aktyvina taisomuosius veiksmus pagal 21 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus, kad būtų išvengta sistemos būsenos pablogėjimo, remdamasis šiais elementais:

a) sistemos būsenų stebėsena ir nustatymu pagal 19 straipsnį;

b) avarinių atvejų analize užtikrinant tikralaikį sistemos veikimą pagal 34 straipsnį ir

c) avarinių atvejų analize atliekant operatyvinį planavimą pagal 72 straipsnį.

2. Rengdamas ir aktyvindamas taisomąjį veiksmą, įskaitant apkrovų perskirstymą arba kompensacinę prekybą pagal Reglamento (ES) 2015/1222 25 ir 35 straipsnius, arba PSO sistemos apsaugos plane numatytą procedūrą, kuri daro poveikį kitiems PSO, atitinkamas PSO, koordinuodamas su susijusiais PSO, įvertina tokio taisomojo veiksmo ar priemonės poveikį savo valdymo rajone ir už jo ribų pagal 75 straipsnio 1 dalį, 76 straipsnio 1 dalies b punktą ir 78 straipsnio 1, 2 ir 4 dalis ir pateikia informaciją apie šį poveikį susijusiems PSO.

3. Rengdamas ir aktyvindamas taisomuosius veiksmus, kurie daro poveikį prie perdavimo sistemos prijungtiems STN ir STO, kiekvienas PSO, jei jo perdavimo sistema yra normaliosios arba pavojaus būsenos, koordinuodamas su paveiktaisiais STN ir STO įvertina tokių taisomųjų veiksmų poveikį ir pasirenka taisomuosius veiksmus, kurie padeda išlaikyti normaliąją būseną ir saugiai eksploatuoti visų susijusių šalių įrangą. Kiekvienas paveiktasis STN ir STO pateikia perdavimo sistemos operatoriui visą šiam koordinavimui būtiną informaciją.

4. Rengdamas ir aktyvindamas taisomuosius veiksmus, kiekvienas PSO, jei jo perdavimo sistema yra ne normaliosios ir ne pavojaus būsenos, kiek įmanoma koordinuoja tokius taisomuosius veiksmus su paveiktaisiais prie perdavimo sistemos prijungtais STN ir STO, kad išlaikytų perdavimo sistemos tinklo eksploatavimo saugumą ir sistemos vientisumą.

Kai PSO aktyvina taisomąjį veiksmą, kiekvienas paveiktasis prie perdavimo sistemos prijungtas STN ir STO vykdo PSO nurodymus.

5. Kai apribojimais daromas poveikis tik vietinei būsenai PSO valdymo rajone ir tinklo eksploatavimo saugumo pažeidimo nereikia valdyti koordinuotai, už jo valdymą atsakingas PSO gali nuspręsti nesiimti taisomųjų veiksmų, kurie yra susiję su išlaidomis.

24 straipsnis

Galimybė pasinaudoti PSO priemonėmis ir įranga

1. Kiekvienas PSO užtikrina, kad būtų prieinami, patikimi ir dubliuoti šie elementai:

a) perdavimo sistemos būsenos stebėjimo įranga, įskaitant būsenos vertinimo taikomąsias programas bei galios ir dažnio valdymo priemones;

b) jungtuvų, šyninių jungtuvų, transformatorių atšakų perjungiklių ir kitos įrangos, naudojamos perdavimo sistemos elementams valdyti, perjungimo valdymo priemonės;

c) priemonės ryšiui su kitų PSO ir RSK dispečerinėmis palaikyti;

d) tinklo eksploatavimo saugumo analizės priemonės ir

e) ryšio įranga ir priemonės, kurios perdavimo sistemos operatoriams būtinos, kad jie galėtų sudaryti sąlygas vykdyti tarpsistemines rinkos operacijas.

2. Jei 1 dalyje nurodytos PSO priemonės ir įranga daro poveikį prie perdavimo sistemos prijungtiems STO ar STN, susijusiems su balansavimo paslaugų, pagalbinių paslaugų teikimu, sistemos apsaugos užtikrinimu, veikimo atkūrimu ar tikralaikių veikimo duomenų teikimu pagal 44, 47, 50, 51 ir 52 straipsnius, atitinkamas PSO ir minėti STO ir STN bendradarbiauja ir koordinuoja veiksmus, siekdami nustatyti tas priemones ir įrangą ir užtikrinti jų prieinamumą, patikimumą ir dubliavimą.

3. Per aštuoniolika mėnesių po šio reglamento įsigaliojimo kiekvienas PSO patvirtina veiklos tęstinumo planą, kuriame išsamiai numato, kaip reaguos į ypatingos svarbos priemonių ir įrangos praradimą, taip pat nuostatas dėl tų priemonių ir įrangos techninės priežiūros, pakeitimo ir tobulinimo. Kiekvienas PSO savo veiklos tęstinumo planą peržiūri bent vieną kartą per metus ir kiekvieną kartą po esminio ypatingos svarbos priemonių ar įrangos arba atitinkamų sistemos eksploatavimo sąlygų pakeitimo ir prireikus jį atnaujina. Veiklos tęstinumo plano dalimis, kurios daro poveikį STO ir STN, PSO pasidalija su susijusiais STO ir STN.

25 straipsnis

Tinklo eksploatavimo saugumo ribos

1. Kiekvienas PSO nustato kiekvieno savo perdavimo sistemos elemento eksploatavimo saugumo ribas, atsižvelgdamas bent į šias fizines charakteristikas:

a) įtampos ribas pagal 27 straipsnį;

b) trumpojo jungimo srovės ribas pagal 30 straipsnį ir

c) srovės ribas pagal šiluminį atsparumą, įskaitant pereinamąją leidžiamą perkrovą.

2. Nustatydamas tinklo eksploatavimo saugumo ribas, kiekvienas PSO atsižvelgia į STN galimybes, siekdamas užtikrinti tokius normaliosios ir pavojaus būsenos įtampos intervalus ir dažnio ribas, kad STN įranga neatsijungtų.

3. Jei bent vienas iš PSO perdavimo sistemos elementų pakeičiamas, PSO patikrina tinklo eksploatavimo saugumo ribas ir prireikus jas patikslina.

4. Kiekvienas PSO su kaimyniniu PSO susitaria dėl kiekvienos jungiamosios linijos bendrų tinklo eksploatavimo saugumo ribų pagal 1 dalį.

26 straipsnis

Saugumo planas dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos

1. Kiekvienas PSO, vadovaudamasis Tarybos direktyvos 2008/114/EB (10) 5 straipsniu, nustato konfidencialų saugumo planą, kuriame pateikia rizikos turimam arba valdomam turtui įvertinimą pagal svarbiausius valstybės narės numatytus fizinės ir kibernetinės grėsmės scenarijus.

2. Saugumo plane nagrinėjamas galimas poveikis Europos tarpusavyje sujungtoms perdavimo sistemoms ir numatomos organizacinės ir fizinės priemonės, kuriomis siekiama sumažinti nustatytų rūšių riziką.

3. Kiekvienas PSO reguliariai peržiūri saugumo planą, kad atsižvelgtų į grėsmės scenarijų pasikeitimus ir perdavimo sistemos plėtotę.

2 SKYRIUS

Įtampos reguliavimas ir reaktyviosios galios valdymas

27 straipsnis

Visiems PSO taikomi įpareigojimai, susiję su įtampos ribomis

1. Pagal 18 straipsnį kiekvienas PSO stengiasi užtikrinti, kad, kai sistema yra normaliosios būsenos, nusistovėjusi įtampa perdavimo sistemos prijungimo taškuose išliktų II priedo 1 ir 2 lentelėse nustatytuose intervaluose.

2. Jeigu atitinkamas PSO Ispanijoje pagal Reglamento (ES) 2016/631 16 straipsnio 2 dalį reikalauja, kad elektros energijos gamybos moduliai, prijungti prie 300–400 kV vardinės įtampos, neatsijungtų neribotą laiką, kai įtampa išlieka 1,05–1,0875 (santykiniais vienetais) intervale, Ispanijos PSO, laikydamasis 1 dalies reikalavimo, atsižvelgia į tą papildomą įtampos intervalą.

3. Kiekvienas PSO nustato bazinę įtampą, pagal kurią nurodomi santykiniai vienetai.

4. Kiekvienas PSO stengiasi užtikrinti, kad kai sistema yra normaliosios būsenos ir įvykus avariniam atvejui, įtampa didesniuose intervaluose, jei dėl šių didesnių intervalų susitarta su STO, kurių tinklai prijungti prie perdavimo sistemos, ar pagal Reglamento (ES) 2016/631 16 straipsnio 2 dalį su elektros energijos gamybos objektų savininkais arba pagal Reglamento (ES) 2016/1447 18 straipsnį su AĮNS sistemų savininkais, išliktų ribotą laiką.

5. Kiekvienas PSO su STO, kurių tinklai prijungti prie perdavimo sistemos, ir prie perdavimo sistemos prijungtais STN susitaria dėl įtampos intervalų prijungimo taškuose, kurių įtampa žemesnė nei 110 kV, jei tie įtampos intervalai yra svarbūs siekiant neperžengti tinklo eksploatavimo saugumo ribų. Kiekvienas PSO stengiasi užtikrinti, kad, kai sistema yra normaliosios būsenos ir įvykus avariniam atvejui, įtampa išliktų sutartame intervale.

28 straipsnis

STN prievolės, susijusios su įtampos reguliavimu ir reaktyviosios galios valdymu eksploatuojant sistemą

1. Per tris mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo visi STN, kurie yra prie perdavimo sistemos prijungti elektros energijos gamybos moduliai, kuriems netaikomas Reglamento (ES) 2016/631 16 straipsnis, arba kurie yra AĮNS sistemos, kurioms netaikomas Reglamento (ES) 2016/1447 18 straipsnis, informuoja PSO apie savo galimybes, susijusias su Reglamento (ES) 2016/631 16 straipsnio arba Reglamento (ES) 2016/1447 18 straipsnio įtampos reikalavimais, nurodydami įtampas ir laiką, kurį gali išlaikyti tas įtampas neatsijungdami.

2. STN, kurie yra apkrovos objektai, kuriems taikomi Reglamento (ES) 2016/1388 3 straipsnio reikalavimai, neturi atsijungti dėl trikdžių, kai įtampa išlieka 27 straipsnyje nurodytuose intervaluose. Per tris mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo STN, kurie yra prie perdavimo sistemos prijungti apkrovos objektai, kuriems netaikomas Reglamento (ES) 2016/1388 3 straipsnis, informuoja savo PSO apie savo galimybes, susijusias su Reglamento (ES) 2016/1388 II priede nustatytais įtampos reikalavimais, nurodydami įtampas ir laiką, kurį gali išlaikyti tas įtampas neatsijungdami.

3. Kiekvienas STN, kuris yra prie perdavimo sistemos prijungtas apkrovos objektas, išlaiko reaktyviosios galios nuostačius, galios faktoriaus intervalus ir įtampos reguliatorių nuostačius intervale, dėl kurio pagal 27 straipsnį susitarė su savo PSO.

29 straipsnis

Visų PSO prievolės, susijusios su įtampos reguliavimu ir reaktyviosios galios valdymu eksploatuojant sistemą

1. Jei įtampa prijungimo prie perdavimo sistemos taške yra už šio reglamento II priedo 1 ir 2 lentelėse nustatytų intervalų ribų, kiekvienas PSO imasi taisomųjų įtampos reguliavimo ir reaktyviosios galios valdymo veiksmų pagal šio reglamento 22 straipsnio 1 dalies c punktą, kad grąžintų įtampą prijungimo taške į II priede nustatytą intervalą per Reglamento (ES) 2016/631 16 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2016/1388 13 straipsnyje nustatytą laiką.

2. Atlikdamas tinklo eksploatavimo saugumo analizę, kiekvienas PSO atsižvelgia į įtampos vertes, kurioms esant gali atsijungti prie perdavimo sistemos prijungti STN, kuriems Reglamento (ES) 2016/631 arba Reglamento (ES) 2016/1388 reikalavimai netaikomi.

3. Kiekvienas PSO užtikrina pakankamos apimties ir tinkamo reagavimo laiko reaktyviosios galios rezervą, kad išlaikytų įtampas savo valdymo rajone ir jungiamosiose linijose II priede nustatytuose intervaluose.

4. PSO, kurių sistemos sujungtos kintamosios srovės jungiamosiomis linijomis, bendrai nustato tinkamą įtampos reguliavimo tvarką, siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrų tinklo eksploatavimo saugumo ribų, nustatytų pagal 25 straipsnio 4 dalį.

5. Kiekvienas PSO pagal Reglamento (ES) 2016/1388 15 straipsnį susitaria su kiekvienu STO, kurio tinklas prijungtas prie perdavimo sistemos, dėl reaktyviosios galios nuostačių, galios faktoriaus intervalų ir įtampos reguliatorių nuostačių įtampai reguliuoti PSO sistemą ir STO tinklą jungiančiame taške. Siekdamas užtikrinti, kad tų parametrų būtų laikomasi, kiekvienas STO, kurio tinklas prijungtas prie perdavimo sistemos, naudoja savo reaktyviosios galios išteklius ir turi teisę duoti įtampos reguliavimo nurodymus prie skirstomojo tinklo prijungtiems STN.

6. Kiekvienas PSO turi teisę naudoti visas savo valdymo rajone turimas prie perdavimo sistemos prijungtų reaktyviosios galios šaltinių galimybes, kad užtikrintų veiksmingą reaktyviosios galios valdymą ir išlaikytų įtampą šio reglamento II priedo 1 ir 2 lentelėse nustatytuose intervaluose.

7. Kiekvienas PSO savo valdymo rajone tiesiogiai arba netiesiogiai, prireikus koordinuodamas veiksmus su STO, kurių tinklai prijungti prie perdavimo sistemos, naudoja reaktyviosios galios išteklius, įskaitant transformatorių automatinio įtampos reguliavimo/reaktyviosios galios valdymo blokavimą, įtampos sumažinimą ir apkrovos atjungimą dėl nepakankamos įtampos, siekdamas užtikrinti, kad nebūtų peržengtos tinklo eksploatavimo saugumo ribos ir perdavimo sistemoje nedingtų įtampa.

8. Kiekvienas PSO įtampos reguliavimo veiksmus nustato koordinuodamas su prie perdavimo sistemos prijungtais STN bei STO ir kaimyniniais PSO.

9. Kai tai svarbu perdavimo sistemos įtampos reguliavimui ir reaktyviosios galios valdymui, PSO, koordinuodamas veiksmus su STO, gali reikalauti, kad prie skirstomųjų tinklų prijungti STN vykdytų įtampos reguliavimo nurodymus.

3 SKYRIUS

Trumpojo jungimo srovės valdymas

30 straipsnis

Trumpojo jungimo srovė

Kiekvienas PSO nustato:

a) didžiausią trumpojo jungimo srovę, kuriai esant viršijamas vardinis jungtuvų ir kitos įrangos srovės stipris, ir

b) mažiausią trumpojo jungimo srovę, kuriai esant tinkamai suveikia apsaugos įranga.

31 straipsnis

Trumpojo jungimo srovės skaičiavimas ir susijusios priemonės

1. Kiekvienas PSO atlieka trumpojo jungimo srovės skaičiavimus, kad įvertintų kaimyninių PSO ir prie perdavimo sistemos prijungtų STN ir skirstomųjų tinklų, įskaitant uždaruosius skirstomuosius tinklus, poveikį trumpojo jungimo srovės lygiams perdavimo sistemoje. Jei prie perdavimo sistemos prijungtas skirstomasis tinklas, įskaitant uždaruosius skirstomuosius tinklus, daro poveikį trumpojo jungimo srovės lygiams, jis įtraukiamas į perdavimo sistemos trumpojo jungimo srovės skaičiavimus.

2. Atlikdamas trumpojo jungimo srovės skaičiavimus, kiekvienas PSO:

a) naudoja tiksliausius ir kokybiškiausius turimus duomenis;

b) atsižvelgia į tarptautinius standartus ir

c) didžiausią trumpojo jungimo srovę skaičiuoja pagal tokias eksploatavimo sąlygas, kuriomis gaunamas didžiausias įmanomas trumpojo jungimo srovės, įskaitant trumpojo jungimo srovę iš kitų perdavimo sistemų ir skirstomųjų tinklų, įskaitant uždaruosius skirstomuosius tinklus, lygis.

3. Kiekvienas PSO visais laikotarpiais ir visai įrangai taiko operatyvines ar kitas priemones, kad išvengtų nuokrypio peržengiant 30 straipsnyje nurodytas didžiausios ir mažiausios trumpojo jungimo srovės ribas. Jei įvyksta toks nuokrypis, kiekvienas PSO imasi taisomųjų veiksmų arba taiko kitas priemones, kad nukrypęs parametras būtų grąžintas į 30 straipsnyje nurodytas ribas. Nukrypimas nuo tų ribų leidžiamas tik perjungimo sekų metu.

4 SKYRIUS

Elektros energijos srautų valdymas

32 straipsnis

Elektros energijos srautų ribos

1. Kiekvienas PSO stengiasi išlaikyti tokius elektros energijos srautus, kad nebūtų peržengtos tinklo eksploatavimo saugumo ribos, nustatytos, kai sistema yra normaliosios būsenos ir įvykus avariniam atvejui, įtrauktam į 33 straipsnio 1 dalyje nurodytą avarinių atvejų sąrašą.

2. ((N – 1)) situacijoje, kai sistema yra normaliosios būsenos, kiekvienas PSO, parengęs vykdytinus taisomuosius veiksmus, kurių turi būti imamasi per nustatytą pereinamųjų leidžiamų perkrovų laikotarpį, išlaiko tokius elektros energijos srautus, kad nebūtų viršytos 25 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos pereinamosios leidžiamos perkrovos.

5 SKYRIUS

Avarinių atvejų analizė ir valdymas

33 straipsnis

Avarinių atvejų sąrašai

1. Kiekvienas PSO parengia avarinių atvejų sąrašą, į kurį įtraukia savo stebimojo rajono vidaus ir išorės avarinius atvejus, įvertindamas, ar kuris nors iš tų avarinių atvejų kelia pavojų PSO valdymo rajono tinklo eksploatavimo saugumui. Į avarinių atvejų sąrašą įtraukiami ir įprasti avariniai atvejai, ir išskirtiniai avariniai atvejai, nustatyti taikant pagal 75 straipsnį parengtą metodiką.

2. Sudarydamas avarinių atvejų sąrašą, kiekvienas PSO kiekvieną avarinį atvejį prie įprastų, išskirtinių ar ypatingų avarinių atvejų priskiria atsižvelgdamas į jo įvykimo tikimybę ir vadovaudamasis šiais principais:

a) kiekvienas PSO klasifikuoja avarinius atvejus savo valdymo rajone;

b) kai išskirtinio avarinio atvejo tikimybė labai padidėja dėl eksploatavimo arba oro sąlygų, PSO įtraukia tokį išskirtinį avarinį atvejį į savo avarinių atvejų sąrašą ir

c) siekdamas atsižvelgti į išskirtinius avarinius atvejus, kurie daro didelį poveikį jo paties arba kaimyninėms perdavimo sistemoms, kiekvienas PSO įtraukia tokius išskirtinius avarinius atvejus į savo avarinių atvejų sąrašą.

3. Kiekvienas STO, kurio tinklas prijungtas prie perdavimo sistemos, ir STN, kuris yra prie perdavimo sistemos prijungtas elektros energijos gamybos objektas, pateikia visą PSO prašomą avarinių atvejų analizei svarbią informaciją, įskaitant prognozę ir tikralaikius duomenis; pagal 50 straipsnio 2 dalį gali būti teikiami suvestiniai duomenys.

4. Pagal 75 straipsnį kiekvienas PSO savo avarinių atvejų analizę koordinuoja bent su savo stebimojo rajono PSO, kad avarinių atvejų sąrašai būtų nuoseklūs.

5. Kiekvienas PSO informuoja savo stebimojo rajono PSO apie į savo avarinių atvejų sąrašą įtrauktus išorės avarinius atvejus.

6. Kiekvienas PSO pakankamai iš anksto informuoja susijusius savo stebimojo rajono PSO apie visus numatomus savo perdavimo sistemos elementų topologijos pakeitimus, kurie yra įtraukti į tų PSO avarinių atvejų sąrašą kaip išorės avariniai atvejai.

7. Kiekvienas PSO užtikrina, kad tikralaikiai duomenys būtų pakankamai tikslūs, kad būtų galima apkrovos ir srautų skaičiavimų, atliekamų vykdant avarinių atvejų analizę, konvergencija.

34 straipsnis

Avarinių atvejų analizė

1. Kiekvienas PSO atlieka savo stebimojo rajono avarinių atvejų analizę, kad nustatytų avarinius atvejus, kurie kelia arba gali kelti pavojų tinklo eksploatavimo saugumui jo valdymo rajone, ir taisomuosius veiksmus, kurių gali reikėti imtis įvykus tiems avariniams atvejams, įskaitant išskirtinių avarinių atvejų poveikio mažinimą.

2. Kiekvienas PSO užtikrina, kad galimi tinklo eksploatavimo saugumo ribų pažeidimai jo valdymo rajone, nustatyti atliekant avarinių atvejų analizę, nekeltų pavojaus jo perdavimo sistemos ar prijungtų perdavimo sistemų eksploatavimo saugumui.

3. Kiekvienas PSO atlieka avarinių atvejų analizę remdamasis prognozuojamais veikimo duomenimis ir tikralaikiais veikimo duomenimis, gautais iš savo stebimojo rajono. Avarinių atvejų analizės N situacijoje pradžios taškas yra atitinkama perdavimo sistemos topologija, apimanti planinius atjungimus operatyvinio planavimo etapuose.

35 straipsnis

Avarinių atvejų valdymas

1. Kiekvienas PSO, atlikęs kiekvieno į savo avarinių atvejų sąrašą įtraukto avarinio atvejo modeliavimą ir įvertinęs, ar savo perdavimo sistemoje gali išlaikyti tinklo eksploatavimo saugumo ribas ((N – 1)) situacijoje, įvertina su avariniais atvejais susijusią riziką.

2. Jei PSO vertinimu rizika, susijusi su avariniu atveju, yra tokia didelė, kad gali būti neįmanoma laiku parengti ir imtis taisomųjų veiksmų siekiant išvengti neatitikties (N – 1) kriterijui arba kad yra pavojus, jog trikdžio padariniai išplis į jungtinę perdavimo sistemą, PSO kuo greičiau parengia ir aktyvina taisomuosius veiksmus, kad užtikrintų atitiktį ((N – 1)) kriterijui.

3. Jei dėl trikdžio susidaro ((N – 1)) situacija, kiekvienas PSO imasi taisomojo veiksmo siekdamas užtikrinti, kad kuo greičiau būtų atkurta perdavimo sistemos normalioji būsena ir kad ši ((N – 1)) situacija taptų nauja N situacija.

4. Nereikalaujama, kad PSO užtikrintų atitiktį ((N – 1)) kriterijui šiose situacijose:

a) vykdant perjungimo sekas;

b) laikotarpį, kuris būtinas taisomiesiems veiksmams parengti ir aktyvinti.

5. Jei valstybė narė nenustačiusi kitaip, nereikalaujama, kad PSO laikytųsi ((N – 1)) kriterijaus, kai galimi tik vietiniai padariniai PSO valdymo rajone.

6 SKYRIUS

Apsauga

36 straipsnis

Bendrieji apsaugos reikalavimai

1. Kiekvienas PSO savo perdavimo sistemą eksploatuoja naudodamas apsaugos įrangą ir apsaugos dubliavimo įrangą, siekdamas užtikrinti, kad būtų automatiškai užkertamas kelias plisti trikdžiams, kurie galėtų kelti pavojų jo paties perdavimo sistemos ir jungtinės sistemos eksploatavimo saugumui.

2. Bent kas penkerius metus kiekvienas PSO peržiūri savo apsaugos strategiją ir koncepciją ir prireikus jas atnaujina, kad užtikrintų tinkamą apsaugos įrangos veikimą ir išlaikytų tinklo eksploatavimo saugumą.

3. Po kiekvienos apsaugos operacijos, kurios poveikis pasireiškė už PSO valdymo rajono ribų, įskaitant jungiamąsias linijas, kiekvienas PSO įvertina, ar jo valdymo rajone apsaugos įranga veikė taip, kaip buvo numatyta, ir prireikus imasi taisomųjų veiksmų.

4. Kiekvienas PSO savo perdavimo sistemos apsaugos įrangos, taip pat trikčių pašalinimo apsaugos dubliavimo įrangos, jei pagrindinė apsaugos sistema nesuveiktų, nuostačius parenka taip, kad užtikrintų patikimą, greitą ir atrankinį trikčių pašalinimą.

5. Prieš pradėdamas eksploatuoti apsaugos ir jos dubliavimo įrangą ar padaręs kokių nors jos pakeitimų, kiekvienas PSO susitaria su kaimyniniais PSO dėl jungiamųjų linijų apsaugos nuostačių ir prieš juos keisdamas koordinuoja veiksmus su tais PSO.

37 straipsnis

Specialiosios apsaugos schemos

Jei PSO naudoja specialiąją apsaugos schemą, jis turi:

a) užtikrinti, kad kiekviena specialioji apsaugos schema veiktų atrankiai, patikimai ir veiksmingai;

b) projektuodamas specialiąją apsaugos schemą įvertint