PRIEDAS

„InvestEU“ FONDO INVESTAVIMO GAIRĖS

TURINYS

1. TAIKYMO SRITIS 22

2. HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS 22

2.1. Indėlis siekiant Sąjungos politikos tikslų ir Sąjungos pridėtinė vertė 22

2.2. Rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir papildomumas 23

2.3. Bendrieji finansavimo ir investavimo operacijų reikalavimai 23

2.3.1. Įgyvendinantieji partneriai, finansų tarpininkai ir galutiniai gavėjai 23

2.3.2. Finansinių produktų rūšys ir bendro intereso su įgyvendinančiaisiais partneriais ir finansų tarpininkais užtikrinimo reikalavimai 25

2.3.3. Nefinansuojama veikla 26

2.3.4. Valstybės pagalbos aspektai 26

2.4. Rizikos vertinimas 26

2.5. Finansavimo valiuta 27

2.6. Paskirstymo pagal politikos liniją principai 28

2.7. Geografinė ir sektorinė diversifikacija 28

2.8. Valstybių narių skyriai politikos linijose 29

2.9. Iš „InvestEU“ fondo remiamos derinimo operacijos 29

2.10. Strateginės investicijos 30

3. TVARIŲ INVESTICIJŲ SKATINIMAS 31

3.1. Klimato ir aplinkos stebėjimas ir ataskaitų teikimas 32

3.2. Tvarumo patikrinimas 33

3.3. Teisingos pertvarkos sistema pagal programą „InvestEU“ 33

4. ES GARANTIJOS NAUDOJIMAS 34

4.1. Bendrieji finansiniai produktai 35

4.1.1. ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms 35

4.1.2. ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms 36

4.2. Teminiai finansiniai produktai 36

4.2.1. ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms 36

4.2.2. ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms 36

5. ĮGYVENDINANČIOJO PARTNERIO TEIKIAMAS FINANSAVIMAS 36

5.1. Bendrieji finansiniai produktai 37

5.1.1. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas 37

5.1.2. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas 37

5.2. Teminiai finansiniai produktai 38

5.2.1. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas 38

5.2.2. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas 38

6. POLITIKOS LINIJOS 39

6.1. Tvarios infrastruktūros politikos linija 39

6.1.1. Intervencijos politikos sritys 39

6.1.2. Galimų finansinių produktų savybės 47

6.2. Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linija 49

6.2.1. Intervencijos politikos sritys 49

6.2.2. Galimų finansinių produktų savybės 52

6.3. MVĮ linija 55

6.3.1. Intervencijos politikos sritys 55

6.3.2. Galimų finansinių produktų savybės 56

6.4. Socialinių investicijų ir įgūdžių linija 58

6.4.1. Intervencijos politikos sritys 58

6.4.2. Galimų finansinių produktų savybės 62

1. TAIKYMO SRITIS

Pagal 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (1) (toliau – „InvestEU“ reglamentas), 8 straipsnio 9 dalį šiose investavimo gairėse nustatomi finansiniams produktams ir finansavimo bei investavimo operacijoms pagal „InvestEU“ fondo politikos linijas taikomi tinkamumo reikalavimai:

a) „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 9 punkte nurodyti finansiniai produktai ir to reglamento 2 straipsnio 10 punkte nurodytos finansavimo ir investavimo operacijos turi atitikti „InvestEU“ reglamente ir šiose investavimo gairėse nustatytus reikalavimus;

b) priimdamas sprendimą pagal „InvestEU“ reglamento 24 straipsnį Investicijų komitetas turi patikrinti, ar laikomasi šių investavimo gairių.

Šios investavimo gairės taikomos tiek ES, tiek valstybių narių skyriams, nustatytiems „InvestEU“ reglamento 9 straipsnyje, nebent šiose gairėse būtų nurodyta kitaip. Šioms investavimo gairėms taip pat taikomos „InvestEU“ reglamento 2 straipsnyje nustatytos apibrėžtys.

2. HORIZONTALIOSIOS NUOSTATOS

2.1. Indėlis siekiant Sąjungos politikos tikslų ir Sąjungos pridėtinė vertė

„InvestEU“ fondo remiamomis finansavimo ir investavimo operacijomis daugiausia dėmesio skiriama investicijoms, kuriomis kuriama Sąjungos pridėtinė vertė. Kai finansavimo ir investavimo operacijoms naudojami konkretūs finansiniai produktai, Sąjungos pridėtinės vertės pobūdis gali skirtis, kaip nurodyta pagal kiekvieną politikos liniją, pateiktą šių investavimo gairių 6 skirsnyje. Naudojant finansinius produktus vykdomų finansavimo ir investavimo operacijų Sąjungos pridėtinė vertė taip pat gali atsirasti dėl sektorinio ar geografinio rizikos diversifikavimo finansinių produktų lygmeniu. Be to, Sąjungos pridėtinė vertė, be kita ko, gali atsirasti dėl indėlio į Sąjungos atsparumą strateginės svarbos srityse, kaip išsamiau išdėstyta 2.10 skirsnyje.

Kad būtų pasiekti Sąjungos politikos tikslai programos „InvestEU“ remiamose politikos srityse, kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento 3 straipsnyje ir II priede, kiek tai susiję su jame nurodytais sektoriais, finansavimo ir investavimo operacijomis gali būti papildomas dotacijų finansavimas ir kita parama, visų pirma vykdant derinimo operacijas ir derinant veiksmus. „InvestEU“ fondas visų pirma gali papildyti atitinkamus programos „Europos horizontas“ (2), Europos infrastruktūros tinklų priemonės (3), Skaitmeninės Europos programos (4), Bendrosios rinkos programos (5), Europos kosmoso programos (6), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) (7), Sanglaudos fondo (8), „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) (9), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) (10), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (11), programos „Kūrybiška Europa“ (12), Prieglobsčio ir migracijos fondo (13), Vidaus saugumo fondo (14), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) (15), Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) (16), ATLPS inovacijų fondo (17), programos „ES – sveikatos labui“ (18), Teisingos pertvarkos fondo (TPF) (19) ir Europos gynybos fondo (20) politikos tikslus.

2.2. Rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir papildomumas

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (toliau – Finansinis reglamentas (21)) 209 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ES garantija sprendžiamos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir siekiama papildomumo, kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento (22) V priedo A skirsnyje.

2.3. Bendrieji finansavimo ir investavimo operacijų reikalavimai

2.3.1. Įgyvendinantieji partneriai, finansų tarpininkai ir galutiniai gavėjai

Pagal „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 13 punktą įgyvendinantieji partneriai yra reikalavimus atitinkančios garantijos šalys, pavyzdžiui, finansų įstaigos, su kuriomis Komisija yra sudariusi susitarimą dėl garantijos.

Įgyvendinantieji partneriai gali teikti finansavimą galutiniams gavėjams tiesiogiai (23) arba netiesiogiai per privačiuosius arba viešuosius finansų tarpininkus.

Įgyvendinantieji partneriai taip pat gali tapti patariamaisiais partneriais, per „InvestEU“ konsultacijų centrą tiesiogiai arba netiesiogiai teikiančiais techninę paramą ir gebėjimų stiprinimo paramą finansų tarpininkams ir galutiniams gavėjams. Be to, finansų tarpininkai gali teikti techninę paramą ir gebėjimų stiprinimo paramą galutiniams gavėjams arba gali patys ja pasinaudoti.

Tiesioginės operacijos yra susijusios su tiesioginiu įgyvendinančiųjų partnerių teikiamu finansavimu galutiniams gavėjams (24).

Netiesioginių operacijų atveju įgyvendinantieji partneriai gali sudaryti susitarimus su finansų tarpininkais pagal Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalį. Tarpinio finansavimo atveju pagal Finansinio reglamento 208 straipsnio 4 dalį tuos finansų tarpininkus turi atrinkti įgyvendinantieji partneriai pagal procedūras, lygiavertes Komisijos taikomoms procedūroms. Tokios procedūros turi atitikti atvirų, skaidrių, proporcingų ir nediskriminacinių procedūrų principus ir jomis turi būti vengiama interesų konflikto. Pavyzdžiui, tos operacijos galėtų būti vykdomos skelbiant kvietimą pareikšti susidomėjimą. Netiesioginėmis operacijomis finansavimas taip pat gali būti teikiamas per investavimo platformas, apibrėžtas „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 18 punkte.

Pagal Finansinio reglamento 209 straipsnio 2 dalies a punktą ir 219 straipsnio 3 dalį vykdant finansavimo ir investavimo operacijas parama teikiama tik galutiniams gavėjams, kurie pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus Sąjungos finansinės paramos teikimo metu laikomi ekonomiškai perspektyviais.

Reikalavimus atitinkantys galutiniai gavėjai turi būti fiziniai arba juridiniai asmenys, įskaitant:

a) privačius subjektus, pavyzdžiui, specialiosios paskirties įmones arba projektų įmones, dideles įmones, vidutinės kapitalizacijos įmones, įskaitant mažas vidutinės kapitalizacijos įmones (25), ir MVĮ;

b) viešojo sektoriaus subjektus (teritorinius arba neteritorinius, išskyrus finansavimo ir investavimo operacijas su tokiais subjektais (26), dėl kurių kyla tiesioginė rizika valstybėms narėms) ir subjektus, kurie gali būti prilyginami viešojo sektoriaus subjektams;

c) mišrius subjektus, pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes ir privačias įmones, kurioms pavestas viešasis tikslas, arba

d) ne pelno organizacijas.

Tiksliniai finansinio produkto galutiniai gavėjai bus apibrėžti susitarime dėl garantijos.

Įgyvendinantieji partneriai neturi būti patekę nė į vieną iš Finansinio reglamento 136 straipsnio 1 dalyje arba 4 dalies a arba b punkte nurodytų situacijų. Kalbant apie finansų tarpininkus ir galutinius gavėjus, tai, kad taikomas 136 straipsnis, turi būti nurodyta susitarimuose dėl garantijų. Kai finansavimo ir investavimo operacijomis nauda teikiama galutiniams gavėjams, kurie yra didelės įmonės, viešojo sektoriaus subjektai ir subjektai, kurie gali būti prilyginami viešojo sektoriaus subjektams, ir jiems lengviau patekti į kapitalo rinkas arba gauti bankų finansavimą, arba kurių rizika mažesnė, įgyvendinantysis partneris turi įrodyti didelę politinę pridėtinę vertę.

Remdamasis informacija, gauta iš įgyvendinančiojo partnerio, Investicijų komitetas patikrina, ar pagal programą „InvestEU“ remiama finansavimo arba investavimo operacija, kurią pateikė įgyvendinantysis partneris, arba tokių operacijų derinys, kurį pateikė daugiau nei vienas įgyvendinantysis partneris:

a) tiesioginių operacijų atveju neviršija 50 % (27) visų projekto išlaidų;

b) netiesioginių nuosavo kapitalo operacijų atveju neviršija 50 % viso fondo dydžio (28);

c) netiesioginių skolos operacijų atveju bent 20 % pozicijos išlaiko finansų tarpininkas.

Šie reikalavimai taikomi, nebent šiose investavimo gairėse pagal 5 skirsnį nenurodyta kitaip.

Netiesioginių operacijų atveju įgyvendinantysis partneris pagal susitarimą reikalauja, kad finansų tarpininkas negalėtų įtraukti to paties sandorio su galutiniais gavėjais ar kitais tarpininkais į daugiau kaip vieną portfelį, kuris remiamas pagal programą „InvestEU“.

Netiesioginių nuosavo kapitalo operacijų atveju įgyvendinantysis partneris, laikydamasis b punkte nurodyto reikalavimo, prašo, kad potencialūs finansų tarpininkai jį informuotų apie savo ketinimą siekti investicijų iš kito įgyvendinančiojo partnerio ir (arba) finansų tarpininko, kurie naudojasi ES garantija, laikydamiesi potencialiems finansų tarpininkams privalomų konfidencialumo reikalavimų.

Pagal susitarimą reikalaujama, kad galutiniai gavėjai patvirtintų, kad „InvestEU“ fondo ir kitų Sąjungos programų paramos derinys neviršija visų projekto išlaidų, kai taikytina, ir kad programos „InvestEU“ remiamas finansavimas nenaudojamas iš Sąjungos programų skiriamai dotacijai iš anksto finansuoti arba kad pagal Sąjungos programą skiriama dotacija nenaudojama programos „InvestEU“ paramai kompensuoti.

Atsižvelgdami į finansinio produkto ir galutinių gavėjų pobūdį, įgyvendinantieji partneriai užtikrina programos „InvestEU“ paramos matomumą pagal „InvestEU“ reglamento 32 straipsnį, kaip išsamiau nurodyta susitarimuose dėl garantijų.

2.3.2. Finansinių produktų rūšys ir bendro intereso su įgyvendinančiaisiais partneriais ir finansų tarpininkais užtikrinimo reikalavimai

2.3.2.1. Prioritetinių politikos tikslų nustatymas

Siekiant nustatyti kiekvieno finansinio produkto prioritetinius politikos tikslus, bus nustatyti pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai, iš kurių matyti, kaip įgyvendinami politikos prioritetai. Be to, bus naudojama viena ar kelios iš šių priemonių:

a) tikslinės tam tikriems politikos prioritetams suteikto finansavimo sumos;

b) atitinkamiems galutiniams gavėjams skirti konkretūs specialūs kriterijai;

c) skirtingas ES garantijos taikymas rizikai, susijusiai su konkrečiais politikos prioritetais;

d) koncentracijos ribos pagal sektorių ir (arba) geografinę aprėptį;

e) tinkamai pagrįstas veiklos rezultatais grindžiamas mechanizmas, atspindintis konkrečių politikos prioritetų įgyvendinimą;

f) tarpinių ir siektinų reikšmių, susijusių su papildomų ES garantijos dalių paskirstymu naujiems arba esamiems įgyvendinančiojo partnerio finansiniams produktams, apibrėžimas arba

g) bet kokios kitos deramos priemonės.

Susitarime dėl garantijos bus nustatyti prioritetai ir taikytinos priemonės.

Be to, siekiant nustatyti politikos kryptį ir peržiūrėti „InvestEU“ fondo lėšomis numatytų finansuoti operacijų bazę bus užmegztas glaudus Komisijos ir kiekvieno įgyvendinančiojo partnerio dialogas.

Siekiant užtikrinti lankstumą ir gebėjimą reaguoti į potencialiai kintančius rinkos ir politikos poreikius, kaip reikalaujama pagal kiekvieną politikos liniją, Komisija ir atitinkami „InvestEU“ valdymo organai gali teikti pirmenybę „InvestEU“ reglamento II priede nustatytoms sritimis, kuriose gali būti vykdomas finansavimas, remdamiesi šiame skirsnyje aprašytomis priemonėmis. Komisija gali visų pirma:

a) kartu su įgyvendinančiaisiais partneriais reguliariai peržiūrėti jų pateiktą projektų bazę. Projektų bazę sudaro apibendrinta informacija (arba išsami informacija, kuriai taikomi įgyvendinančiojo partnerio ir galutinio gavėjo tarpusavio konfidencialumo įsipareigojimai, jei taip sutarta susitarime dėl garantijos), susijusi su numatoma finansavimo suma pagal atitinkamas politikos sritis subsektorių lygmeniu ir operacijų geografine aprėptimi. Reikės pateikti išsamesnę informaciją apie 2.3.2.2 skirsnyje apibrėžtus teminius produktus ir apie finansavimo ir investavimo operacijas, kurioms naudojamas 2.9 skirsnyje apibrėžtas derinimas;

b) pateikti šiose gairėse nurodytų tinkamumo kriterijų ir prioritetų nustatymo priemonių aiškinimo gaires;

c) peržiūrėti atitinkamų finansinių produktų rezultatus ir taikymo sritį, kad būtų galima optimaliai įgyvendinti šiose gairėse nurodytus politikos prioritetus.

Pagal šiame 2.3.2.1 skirsnyje nustatytą sistemą orientaciniai tikslai, kuriais daugiausia dėmesio skiriama konkretiems politikos tikslams, gali būti nustatomi pagal bendruosius finansinius produktus.

2.3.2.2. Finansiniai produktai

Finansiniai produktai gali būti bendrieji finansiniai produktai, teminiai finansiniai produktai ir jungtiniai bendrieji ar teminiai finansiniai produktai.

Bendraisiais finansiniais produktais remiama viena ar daugiau politikos sričių, kurias apima kiekviena politikos linija, kaip išsamiau apibrėžta šių investavimo gairių 6 skirsnyje.

Tinkamai pagrįstais atvejais, priklausomai nuo finansavimo ir investavimo operacijų, kuriomis siekiama konkrečių politikos tikslų, rizikos profilio, teminius finansinius produktus galima kurti pagal politikos linijas.

Teminis finansinis produktas skirtas aiškiai apibrėžtai, didesnės Sąjungos pridėtinės vertės politikos sričiai, kurioje rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos negalima išspręsti bendraisiais finansiniais produktais, nes ji labai skiriasi nuo šių esamų bendrųjų finansinių produktų sąlygų. Tai visų pirma gali būti susiję su finansavimo ir investavimo operacijomis, kurių rizikos profilis yra didelis ir kurioms reikia didesnės ES garantijos, su įgyvendinančiuoju partneriu dalijantis rizika asimetriškai, ribotai arba visai ja nesidalijant. Bet kuriuo atveju įgyvendinančiojo partnerio finansinis įnašas atsižvelgiant į portfelį turi atitikti „InvestEU“ reglamento 13 straipsnio 4 ir 5 dalis.

Teminis finansinis produktas grindžiamas rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos vertinimu, kuris turi būti proporcingas siūlomo teminio finansinio produkto savybėms, jei produktas dar nebuvo vertinamas esamuose vertinimuose ir tyrimuose.

Be projektų bazės peržiūros, įgyvendinantysis partneris pateikia Komisijai konkrečią informaciją apie kiekvienos finansavimo arba investavimo operacijos tinkamumą pagal teminį produktą, kaip nustatyta susitarime dėl garantijos.

Jungtinis bendrasis arba teminis finansinis produktas gali būti kuriamas siekiant veiksmingiau įgyvendinti politikos tikslus, patenkančius į daugiau nei vieną politikos liniją. Tokiuose produktuose naudojami dviejų ar daugiau linijų ištekliai.

2.3.3. Nefinansuojama veikla

„InvestEU“ fondas neremia veiklos, nurodytos „InvestEU“ reglamento V priedo B skirsnyje.

2.3.4. Valstybės pagalbos aspektai

Valstybių narių ištekliai, naudojami finansavimo ir investavimo operacijose, kurios remiamos „InvestEU“ fondo lėšomis iš ES ir valstybių narių skyrių, tam tikrais atvejais gali būti laikomi valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 107 straipsnio 1 dalyje. Tačiau jiems netaikomas SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatytas reikalavimas pranešti apie valstybės pagalbos priemones, jeigu jos atitinka reikalavimus, nustatytus Bendrajame bendrosios išimties reglamente (29), visų pirma jo konkrečiame skirsnyje dėl programos „InvestEU“ (30), arba kitame bendrosios išimties reglamente (31). Apie bet kokią valstybės pagalbą, kuri neatitinka viename iš bendrosios išimties reglamentų nustatytų reikalavimų, Komisijai turi būti pranešta pagal SESV 108 straipsnį.

2.4. Rizikos vertinimas

Visų tiesioginių skolos tipo operacijų atveju įgyvendinantieji partneriai atlieka savo standartinį rizikos vertinimą, apimantį įsipareigojimų neįvykdymo tikimybės ir tikėtino susigrąžinimo normos apskaičiavimą bei klasifikavimą pagal įgyvendinančiojo partnerio vidaus reitingų arba lygių sistemą, ir apie tai praneša Komisijai.

Siekiant atspindėti bendrą operacijos riziką, toks apskaičiavimas atliekamas neatsižvelgiant į ES garantiją ir įgyvendinančiojo partnerio finansinį įnašą. Tačiau apskaičiuojant turi būti atsižvelgiama į tai, kad kai kurios operacijos naudojant teminius produktus gali pagal įgyvendinančiojo partnerio taisykles ir procedūras nepatekti į jo įprastų rizikos parametrų taikymo sritį. Tokiais atvejais įgyvendinantysis partneris, bendradarbiaudamas su Komisija, parengia tinkamą rizikos vertinimą, kad būtų užtikrintas tinkamas pranešimas apie riziką.

Informacija apie tikėtiną skolos tipo operacijų rizikos profilį taip pat pateikiama Investicijų komitetui teikiant paraišką dėl „InvestEU“ fondo paramos. Skolos tipo operacija – tai operacija, turinti skolos rizikos požymių, į kurią gali būti įtrauktos priemonės, kurios teisiškai yra skola. Skolos pavyzdžiai: paskolos, finansinė nuoma, hipoteka, akredityvai, garantijos, rezervinės kredito priemonės ir kapitalo rinkose išleisti vertybiniai popieriai, pvz., obligacijos; tai gali būti pirmaeilės skolos, tarpinio pobūdžio skolos arba subordinuotosios ir užtikrintos arba neužtikrintos.

Nuosavo kapitalo tipo operacijų atveju ES garantija gali būti naudojama įgyvendinančiųjų partnerių investicijoms į atskirus subjektus arba projektus (nuosavo kapitalo tipo investicijoms) paremti arba investicijoms į fondus (įskaitant fondų fondus, bendrojo investavimo priemones ar kitų rūšių tarpininkus) arba kitų rūšių finansavimo priemones, keliančias nuosavo kapitalo tipo portfelio riziką (nuosavo kapitalo tipo portfelis).

Nuosavo kapitalo tipo operacija – tai operacija, turinti nuosavo kapitalo rizikos požymių. Tai gali apimti priemones, kurios teisiškai yra nuosavas kapitalas, pavyzdžiui, investicijas į paprastąsias arba privilegijuotąsias akcijas, ir kvazinuosavas kapitalas arba mišrios priemonės, pavyzdžiui, labai subordinuotos paskolos su teise dalytis pelną, tarpinio pobūdžio finansavimas, rizikos kapitalo paskolos, konvertuojamos akcijos, varantai ar kitų formų dalyvavimo nuosavame kapitale sąlyga, kai turėtojui kyla nuosavo kapitalo tipo rizika. Tiesioginių nuosavo kapitalo tipo operacijų atveju įgyvendinantysis partneris atlieka savo standartinį vertinimą ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai. Operacijų, kurios nepatenka į įprastų nuosavo kapitalo parametrų taikymo sritį, atveju įgyvendinantysis partneris, bendradarbiaudamas su Komisija, parengia tinkamą vertinimo metodą, kad būtų užtikrintas tinkamas ataskaitų teikimas.

Įgyvendinantysis partneris naudoja savo standartinį rizikos vertinimą, kad nustatytų, ar operacija priskiriama nuosavo kapitalo tipo ar skolos tipo kategorijai, nepriklausomai nuo jos teisinės formos ir nomenklatūros, ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai.

Tarpininkaujamų operacijų atveju įgyvendinantieji partneriai gali remtis standartinėmis finansų tarpininkų procedūromis, susijusiomis su galutinių gavėjų rizikos vertinimu arba operacijos vertinimu, jei taikoma. Susitarime dėl garantijos bus numatyta, kad Komisijai pranešama apie įgyvendinančiųjų partnerių atliktos analizės, pagrįstos iš finansų tarpininkų portfelio lygmeniu gauta informacija, rezultatus, kad ji galėtų įvertinti tokių operacijų poveikį rizikai, kurią apima ES garantija, ir atidėjinių poreikių pakankamumui.

Finansavimo ir investavimo operacijos kartografuojamos pagal bendrą reitingų sistemą, nustatytą pagal „InvestEU“ reglamento 11 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį. Atitinkama informacija apie finansavimo arba investavimo operacijos rizikos vertinimą pateikiama Investicijų komitetui pagal „InvestEU“ reglamento 24 straipsnio 4 dalį ir Komisijai ataskaitų teikimo tikslais. Išsamūs reikalavimai nustatomi susitarimuose dėl garantijų, atsižvelgiant į ES (kaip garanto) interesus ir užtikrinant, kad būtų tinkamai saugomas privačios ir (arba) neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumas.

2.5. Finansavimo valiuta

ES garantija įgyvendinantiesiems partneriams teikiama eurais.

Finansavimas galutiniams gavėjams pagal finansavimo ir investavimo operacijas gali būti teikiamas bet kuria valiuta, kuri valstybėje narėje turi teisėtos mokėjimo priemonės statusą. Be to, toks finansavimas gali prisidėti prie vietos kapitalo rinkų plėtros.

Finansavimas taip pat gali būti teikiamas kitomis valiutomis, kuriomis prekiaujama. Tačiau įgyvendinantieji partneriai ir finansų tarpininkai stengiasi užtikrinti, kad galutiniams gavėjams nekiltų užsienio valiutos kurso rizika. Paprastai finansavimas galutiniams gavėjams gali būti teikiamas kitomis valiutomis nei tos valstybės, kurioje yra įsisteigęs galutinis gavėjas, teisėta mokėjimo priemonė tik jei tam yra svarių ekonominių priežasčių. Tokiais atvejais pageidautina, kad finansavimas būtų teikiamas eurais.

2.6. Paskirstymo pagal politikos liniją principai

Finansiniai produktai sukuriami pagal atitinkamą politikos liniją, vadovaujantis toliau išdėstomais principais:

a) finansiniai produktai, skirti finansavimo ir investavimo operacijoms remti, kurių pagrindinis tikslas – užtikrinti teigiamą socialinį poveikį arba įgūdžių ugdymą, patenka į socialinių investicijų ir įgūdžių liniją;

b) finansiniai produktai, skirti portfeliams, kuriuos sudaro tik MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės, remti, teikiami per tarpininkus skolos arba nuosavo kapitalo forma, priskiriami MVĮ linijai, išskyrus tuos, kurie patenka į a punkto taikymo sritį. Tiesioginių operacijų atveju finansiniai produktai, skirti portfeliams, kuriuos sudaro tik MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės bendroje politikos srityje, nurodytoje „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies c punkte, remti, priskiriami MVĮ linijai, o kitoms konkrečioms politikos sritims skirti finansiniai produktai turi būti priskirti tą sritį apimančiai linijai;

c) finansiniai produktai, skirti mokslinių tyrimų, inovacijų ar skaitmeninimo veiklai remti, priskiriami mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai, išskyrus a ir b punktuose nurodytus produktus;

d) finansiniai produktai, skirti infrastruktūros operacijoms, susijusiam kilnojamajam turtui, inovatyvių technologijų, kurių rizika daugiausia susijusi su paklausa, diegimui ir konkretaus sektoriaus rinkos plėtrai remti, priskiriami tvarios infrastruktūros politikos linijai, jei laikomasi šių sąlygų: i) su socialine infrastruktūra (32) susiję finansiniai produktai turi būti priskiriami socialinių investicijų ir įgūdžių linijai; ii) su infrastruktūra susiję finansiniai produktai, kurių pagrindinė rizika susijusi su technologine plėtra ir inovacijų veikla, turi būti priskirti mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo linijai. Tačiau MVĮ ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės taip pat gali pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją įgyvendinti ir plėtoti finansinius produktus, susijusius su projektais, kuriais siekiama atitinkamų tvarios infrastruktūros politikos tikslų, jei portfeliams netaikomas b punktas.

Pagal „InvestEU“ reglamento 3 straipsnio 1 dalies g punktą kapitalo parama MVĮ gali būti teikiama naudojant bet kurios politikos linijos finansinius produktus.

Jungtiniai finansiniai produktai priklauso dviem ar daugiau linijų pagal atitinkamą garantijų paskirstymo mechanizmą, kaip nustatyta susitarimuose dėl garantijų. Tokį garantijų paskirstymo mechanizmą gali sudaryti kiekvienos ex ante apibrėžtos finansavimo arba investavimo operacijos pro rata padalijimas tarp atitinkamų politikos linijų arba kitas mechanizmas.

Kiekviena įgyvendinančiojo partnerio pasiūlyta atskira finansavimo arba investavimo operacija priskiriama atitinkamam finansiniam produktui, kurį ji atitinka. Pagal „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 4 dalį finansavimo arba investavimo operacijos, atitinkančios daugiau nei vieno nustatyto finansinio produkto kriterijus, atveju tokia operacija priskiriama finansiniam produktui, kurio pagrindinį tikslą ji atitinka.

Teikdamas konkrečią finansavimo arba investavimo operaciją, įgyvendinantysis partneris pasiūlo atitinkamą finansinį produktą pagal politikos liniją, kuriai priskirta finansavimo arba investavimo operacija.

2.7. Geografinė ir sektorinė diversifikacija

Finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms taikoma ES garantija, apimtis bet kuriose trijose valstybėse narėse investavimo laikotarpio pabaigoje neturėtų sudaryti daugiau kaip 45 % „InvestEU“ fondo remiamo finansavimo sumos visiems įgyvendinantiesiems partneriams kartu sudėjus. Tai neapima finansavimo ir investavimo operacijų arba atitinkamų jų dalių, įtrauktų į valstybių narių skyrius.

Be to, turi būti dedamos visos pastangos siekiant užtikrinti, kad investavimo laikotarpio pabaigoje būtų aprėptos įvairios sritys, kuriose gali būti vykdomos operacijos, išvardytos „InvestEU“ reglamento II priede. Visų pirma bus įtrauktos besiformuojančios arba nepakankamai išvystytos rinkos ir bus atsižvelgiama į įgyvendinančiojo partnerio pateiktus finansinius produktus. Finansinis produktas gali apimti bet kurią „InvestEU“ reglamento II priede nustatytą sritį, kurioje gali būti vykdomos finansavimo ir investavimo operacijos.

Siekiant skatinti geografinę diversifikaciją, gali būti kuriamos investicijų platformos, kuriose būtų sujungiamos įgyvendinančiųjų partnerių ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ar įstaigų, turinčių ribotą patirtį finansinių priemonių naudojimo srityje, pastangos ir ekspertinės žinios.

Valstybių narių skyriuose į atitinkamus susitarimus dėl įnašo bus įtraukta geografinė taikymo sritis ir konkretus rezervavimas.

2.8. Valstybių narių skyriai politikos linijose

Valstybių narių skyriai gali būti sudaromi taip, kad apimtų vieną ar kelias taikomas politikos linijas arba linijas. Juos sudarys rezervuojami prisidedančių valstybių narių asignavimai, skirti fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, EGADP politikos tikslų įgyvendinimui užtikrinti arba susitarime dėl įnašo nustatytiems tikslams, priklausomai nuo įmokėtos sumos kilmės. Valstybių narių skyriai, be kita ko, gali teikti kapitalo paramą MVĮ pagal „InvestEU“ reglamento 3 straipsnio 1 dalies g punktą.

Pagal „InvestEU“ reglamento 10 straipsnį valstybių narių skyrių finansavimo ir investavimo operacijos vykdomos laikantis „InvestEU“ fondo taisyklių ir atitinka šias investavimo gaires bei susitarimą dėl įnašo, įskaitant prisidedančių programų tikslus.

Parama iš kiekvieno valstybės narės skyriaus (33) gali būti teikiama pagal šiuos 2.3.2.2 skirsnyje nurodytų finansinių produktų scenarijus:

a) esamas finansinis produktas, sukurtas ES skyriui, taip pat gali būti teikiamas per valstybės narės skyrių. Įnašas rezervuojamas kilmės valstybei (-ėms) narei (-ėms) arba regionui (-ams);

b) konkretiems kilmės valstybės narės ar regiono poreikiams ir konkretiems galutiniams gavėjams gali būti rengiami specialiai pritaikyti finansiniai produktai. Toks finansinis produktas gali būti naujos rūšies finansinis produktas arba gali labai skirtis nuo esamo finansinio produkto, sukurto ES skyriui;

c) finansinis produktas gali papildyti bendrą ES ir valstybių narių skyrių paramą.

Pagal „InvestEU“ reglamento 10 straipsnio 2 dalį dvi ar daugiau valstybių narių su Komisija gali sudaryti susitarimą dėl bendro įnašo.

2.9. Iš „InvestEU“ fondo remiamos derinimo operacijos

„InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 5 punkte apibrėžtos ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos derinimo operacijos (34) yra parama iš „InvestEU“ fondo. Įgyvendinantysis partneris pateikia Investicijų komitetui tvirtinti finansavimo arba investavimo operacijos, kuri yra tokios derinimo operacijos dalis, pasiūlymą.

Derinimo operacija įgyvendinama pagal „InvestEU“ taisykles. Sektoriaus programoje (35) numatytas derinimo elementas gali būti dotacija arba finansinė priemonė ir turi atitikti sektoriaus programos tinkamumo finansuoti taisykles. Derinimo elementas, kuris yra finansinė priemonė, gali būti derinamas ir rizika pasidalijama su programos „InvestEU“ garantija, kaip išsamiau nurodyta susitarime dėl garantijos. Atitinkama darbo programa (36) bus finansavimo sprendimas dėl sektoriaus programos derinimo elemento ir jame bus nurodyta jos forma, tikslai, sektoriaus programos biudžeto suma, kuri bus skirta derinimo operacijoms, ir subjektų, dalyvaujančių derinimo operacijoje, sąrašas. Sprendimas dėl sektoriaus programos derinimo elemento nedaro poveikio Investicijų komiteto sprendimui dėl ES garantijos pagal „InvestEU“ reglamentą.

Rengiant ir įgyvendinant derinimo operaciją ypatingas dėmesys skiriamas bendros Sąjungos paramos veiksmingumui ir proporcingumui. Susitarime dėl garantijos bus nurodytas (-i) finansinis (-iai) produktas (-ai), pagal kurį (-iuos) galima teikti derinimo operacijas, ir konkrečios derinimo operacijoms taikomos nuostatos. Jos gali apimti orientacines arba privalomas atitinkamų Sąjungos paramos dalių viršutines ribas. Be to, apibendrinta informacija (arba, jei taip sutarta susitarime dėl garantijos, išsami informacija) apie derinimo operacijas gali būti peržiūrėta, kai su Komisija aptariama projektų bazė. Suvestinėje nurodoma, ar derinimo operacijoje naudojamas dotacijų komponentas ar finansinė priemonė pagal kitas Sąjungos programas.

Be projektų bazės peržiūros, įgyvendinantysis partneris pateikia Komisijai konkrečią informaciją apie kiekvienos finansavimo arba investavimo operacijos, kurioje naudojamas derinimas, tinkamumą pagal finansinį produktą, kaip apibrėžta susitarime dėl garantijos. Vienodų netiesioginių finansavimo arba investavimo operacijų atveju susitarime dėl garantijos gali būti apibrėžti konkretūs sandorių su galutiniais gavėjais tinkamumo kriterijai, kurie gali pakeisti tokios konkrečios informacijos poreikį.

2.10. Strateginės investicijos

Kaip nustatyta „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 3 dalyje, finansavimo arba investavimo operacijomis pagal programą „InvestEU“ gali būti prisidedama prie veiklos, kuri Sąjungai yra strategiškai svarbi. Tokia veikla bus laikoma strateginėmis investicijomis, jeigu ji:

i) yra susijusi su projektais ir galutiniais gavėjais, kurie asocijuojasi su rizika Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui ar viešajai tvarkai, visų pirma investicijos į gynybos ir kosmoso sektorius, taip pat kibernetinį saugumą: — gynybos srityje – investicijos į gynybos technologijas ir produktus, nustatytus Europos gynybos fondo metinėje darbo programoje; — kosmoso srityje – investicijos į šiuos produktus: — atominius laikrodžius (pvz., GALILEO padėties nustatymo sistemas); — strateginius paleidimo įrenginius (t. y. Sąjungos valdomoms kosminėms sistemoms skirtas nešančiąsias raketas) ir — kosmoso produktus, apibrėžtus sąraše, dėl kurio Komisija kasmet priima sprendimą ir kuris perduodamas Valdančiajai tarybai; — kibernetinio saugumo srityje – investicijos, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama tik kibernetinio saugumo priemonių ir sprendimų kūrimui ir diegimui, be kita ko, kai jie yra skaitmeninių tinklų ir duomenų infrastruktūros diegimo arba atnaujinimo dalis, arba

ii) prisideda prie Sąjungos atsparumo jai strategiškai svarbiose srityse, kaip nustatyta 6.1.1.8, 6.2.1.1 ir 6.4.1.1 skirsniuose, išlaikant ir stiprinant strategines vertės grandines ir Sąjungai strategiškai svarbią veiklą, įskaitant bendriems Europos interesams svarbius projektus, šiose srityse: ypatingos svarbos infrastruktūros, transformatyviųjų technologijų, padėtį iš esmės keičiančių inovacijų ir išteklių įmonėms ir vartotojams.

Tiesioginių operacijų atveju įgyvendinantysis partneris užtikrina, kad vykdant strategines investicijas būtų laikomasi tolesnėse pastraipose nustatytų apribojimų. Netiesioginių operacijų atveju įgyvendinantysis partneris pagal susitarimą reikalauja, kad finansų tarpininkas užtikrintų reikalavimų laikymąsi su tais pačiais apribojimais.

Apribojimai taikomi galutiniams gavėjams, kuriems taikomas pirmos pastraipos i punktas, išskyrus atvejus, kai tiesioginės operacijos neviršija 10 000 000 EUR ir sandoriai vykdant netiesiogines operacijas neviršija 10 000 000 EUR.

Šiame skirsnyje nustatytų apribojimų tikslais:

a) kontrolė – gebėjimas tiesiogiai arba netiesiogiai daryti teisės subjektui lemiamą įtaką per vieną ar kelis tarpinius teisės subjektus;

b) vykdomoji valdyba – teisės subjekto organas, kuris yra paskirtas pagal nacionalinę teisę ir, kai taikytina, yra atskaitingas vykdomajam direktoriui arba bet kuriam kitam asmeniui, turinčiam palyginamus įgaliojimus priimti sprendimus, kuriam suteikti įgaliojimai nustatyti teisės subjekto strategiją, tikslus ir bendrą kryptį ir kuris prižiūri ir stebi vadovybės sprendimų priėmimą;

c) trečiosios valstybės subjektas – teisės subjektas, kuris yra įsisteigęs trečiosios valstybės teritorijoje arba, kai yra įsisteigęs Sąjungos teritorijoje, – jo vykdomoji valdyba yra trečiosios valstybės teritorijoje. Teisės subjekto įsteigimo vieta nustatoma pagal jo registruotos buveinės vietą.

Galutinio gavėjo, kuriam taikomas i punktas, neturi kontroliuoti trečioji valstybė arba trečiosios valstybės subjektai ir jo vykdomoji valdyba turi būti Sąjungoje.

Jei galutinis gavėjas, kuriam taikomas i punktas, dalyvauja strateginėje investicijoje 5G ryšio srityje, priemonės ir rizikos mažinimo planai pagal 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkinį (37) taip pat taikomi jo tiekėjams. Tokie tiekėjai visų pirma yra telekomunikacijų įrangos bei gamintojų pardavėjai ir kiti trečiųjų šalių tiekėjai, pavyzdžiui, debesijos infrastruktūros paslaugų teikėjai, valdomų paslaugų teikėjai, sistemų integruotojai, saugumo ir techninės priežiūros rangovai ir perdavimo įrangos gamintojai.

Jei galutinis gavėjas, kuriam taikomas i punktas, dalyvauja strateginėje investicijoje gynybos srityje, šis apribojimas taip pat taikomas jo tiekėjams ir subrangovams.

Pirmesnėse trijose pastraipose nustatyti apribojimai, susiję su trečiosios valstybės arba trečiosios valstybės subjekto kontrolės nebuvimu, netaikomi konkrečiai finansavimo ir investavimo operacijai, jei galutinis gavėjas, kuriam taikomas i punktas, gali įrodyti, kad jis yra teisės subjektas, kuriam valstybė narė, kurioje jis yra įsisteigęs, patvirtino garantiją pagal reikalavimus atitinkantiems subjektams taikomus principus, nustatytus atitinkamose Europos gynybos fondo (EGF) reglamento (38) nuostatose, arba Komisijos atleidimą nuo prievolės pagal reikalavimus atitinkantiems subjektams taikomus principus, nustatytus atitinkamose Kosmoso reglamento (39) nuostatose. Įgyvendinantysis partneris turi pranešti Komisijai apie bet kokią nuo šiame 2.10 skirsnyje nustatytų apribojimų nukrypti leidžiančią nuostatą.

Galutiniai gavėjai, kuriems taikomas i punktas, išimties tvarka nesuteikia licencijų naudoti arba neperduoda intelektinės nuosavybės teisių į susijusias ypatingos svarbos technologijas ir technologijas, kurios yra svarbios siekiant apsaugoti esminius Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus, tiesiogiai atsirandančius dėl tų strateginių investicijų, trečiosioms valstybėms arba trečiųjų valstybių subjektams, nebent tai patvirtina valstybė narė, kurioje yra įsisteigęs galutinis gavėjas.

Šis apribojimas nebetaikomas praėjus penkeriems metams nuo galutinio finansavimo lėšų išmokėjimo dienos.

3. TVARIŲ INVESTICIJŲ SKATINIMAS

Programa „InvestEU“ yra svarbi Tvarios Europos investicijų plano (Žaliojo kurso investicijų plano) (40) dalis ir padės įgyvendinti Europos žaliąjį kursą ir Teisingos pertvarkos mechanizmą. Ji taip pat padės stiprinti Sąjungos socialinį aspektą.

„InvestEU“ reglamente nustatyti konkretūs teisiniai reikalavimai, susiję su indėliu siekiant klimato ir aplinkos tikslų, taip pat su finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms teikiama ES garantija, tvarumu. Programos „InvestEU“ kontekste tvarumas reiškia poveikį „InvestEU“ reglamente paminėtiems trims – klimato, aplinkos ir socialiniam – aspektams.

Be to, pagal „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 5 dalį projektai, neatitinkantys klimato tikslų, remiantis tvarumo patikros gairėse nustatytais principais, neatitinka paramos reikalavimų.

Kuriant finansinius produktus pagal programą „InvestEU“ atsižvelgiama į tai, ar jie padeda siekti tvarumo tikslų, be kita ko, didinant žaliųjų obligacijų ir tvarumo obligacijų rinkos mastą; diegti novatoriškus ir tvarius sprendimus žiedinės ekonomikos, bioekonomikos, mėlynosios ekonomikos, maisto ir klimato kaitos srityse; saugoti aplinką ir gamtos turtus (orą, vandenį, gamtą, žemę ir biologinę įvairovę); pertvarkyti energijai imlias pramonės šakas ir mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, investuojant į skaitmenines technologijas ir žiedines sistemas; sektorius, kuriems reikalinga parama, suderinti su Europos Sąjungos 2030 ir 2050 m. klimato politikos tikslais; atliepti būtinybę mažinti su tuo susijusį neigiamą poveikį, kuris gali neigiamai paveikti pažeidžiamiausius piliečius, įskaitant tuos, kuriems reikia tobulinti įgūdžius ar persikvalifikuoti ir prisitaikyti prie naujų darbo formų, ir regionus, atsiliekančius kuriant tvarias pramonės šakas ir paslaugas; taip pat skatinti lyčių lygybę ir lygybę kitais pagrindais.

Įgyvendinantieji partneriai skatinami remti ekonominę veiklą, atitinkančią Reglamento (ES) 2020/852 (41) kriterijus.

Projektų vykdytojams, finansų tarpininkams arba įgyvendinantiesiems partneriams gali būti teikiamos specialios konsultacijų paslaugos (42), visų pirma siekiant stiprinti gebėjimus vykdyti tvarumo patikrinimo reikalavimus ir sukurti projektų, kuriais siekiama pirmiau nurodytų tikslų, bazę.

3.1. Klimato ir aplinkos stebėjimas ir ataskaitų teikimas

Kaip pažymėta „InvestEU“ reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje, bendra finansavimo ir investavimo operacijų suma klimato tikslams pasiekti turėtų sudaryti bent 30 % bendro programos „InvestEU“ finansinio paketo. Be to, „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 8 dalyje ES skyriui nustatytas konkretus tikslas – bent 60 % bendros finansavimo ir investavimo operacijų sumos skirti su klimatu ir aplinka susijusiems tikslams pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją. Taip pat tikimasi, kad finansavimo ir investavimo operacijomis bus prisidedama prie bendrų Sąjungos biologinės įvairovės tikslų įgyvendinimo.

Klimato ir aplinkos apsaugos tikslai taikomi „InvestEU“ fondo tiek ES, tiek valstybių narių skyriui. Tačiau ES ir valstybių narių skyriuose tikslų įgyvendinimas (43) apskaičiuojamas ir stebimas atskirai.

Įgyvendinantieji partneriai įvertina finansavimo ir investavimo operacijų, kurias jie pateikia Investicijų komitetui, indėlį siekiant klimato ir aplinkos politikos tikslų, vadovaudamiesi „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 7 dalyje nurodytomis Komisijos klimato ir aplinkos stebėjimo gairėmis. „InvestEU“ fondo remiamas klimato ir aplinkos stebėjimas bus grindžiamas nuoseklia visų įgyvendinančiųjų partnerių atitinkamos informacijos rinkimo, žymėjimo ir apibendrinimo sistema, kartu užtikrinant suderinamumą su platesne klimato stebėjimo metodika, taikoma visoms atitinkamoms iš Sąjungos biudžeto finansuojamoms programoms. Šioje sistemoje turės būti tinkamai naudojami kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla yra tvari pagal Reglamentą dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo (44).

Kad būtų galima stebėti, kaip siekiama 30 % klimato tikslo ir 60 % bendro klimato ir (arba) aplinkos politikos tikslo pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją, teikdami pasiūlymą Komisijai įgyvendinantieji partneriai, vadovaudamiesi Komisijos pateiktomis gairėmis, pateikia informaciją, kurios reikia, kad būtų galima stebėti, kaip siekiama šių tikslų. Ta pati informacija taip pat bus pateikiama Investicijų komitetui teikiant prašymą dėl „InvestEU“ fondo paramos.

Susitarimuose dėl garantijų bus reikalaujama, kad įgyvendinantieji partneriai kasmet pateiktų Komisijai apibendrintą ataskaitą dėl operacijų, kuriomis prisidedama prie klimato ir aplinkos politikos tikslų, ir, jei taikoma, atskirai pagal įnašą skiriantį fondą, kuriam taikomas pasidalijamasis valdymas valstybės narės skyriuje. Į tokias ataskaitas prireikus bus įtraukiami atitinkami rodikliai.

3.2. Tvarumo patikrinimas

Pagal „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 5 dalį įgyvendinantysis partneris tikrina finansavimo ir investavimo operacijas, kad nustatytų, ar jomis remiami tam tikrą dydį viršijantys projektai (45) ir, jei taip, ar jos turi reikšmingą poveikį aplinkai, klimatui arba visuomenei. Jeigu taip, projektams taikomas tvarumo patikrinimas pagal gaires, kurias Komisija parengė glaudžiai bendradarbiaudama su galimais įgyvendinančiaisiais partneriais. Tais atvejais, kai įgyvendinantysis partneris nusprendžia, kad tvarumo patikrinimo atlikti nereikia, jis turi tai pagrįsti Investicijų komitetui.

Įgyvendinantysis partneris bus atsakingas už tvarumo patikrinimo atlikimą pagal projektų rengėjų pateiktą informaciją ir Komisijos gaires. Teikdami prašymą dėl programos „InvestEU“ paramos, įgyvendinantieji partneriai pateikia tvarumo patikrinimo santrauką, jei taikoma. Tinkamai atsižvelgus į taisykles ir praktiką, susijusias su konfidencialia ir neskelbtina komercine informacija, įskaitant intelektinę nuosavybę, tvarumo patikrinimo santrauka skelbiama viešai po to, kai Investicijų komitetas patvirtina ES garantijos naudojimą konkrečiai operacijai.

Komisijos gairės bus parengtos laikantis kitoms Sąjungos programoms parengtų gairių ir remiantis galiojančiais teisės aktais (46), esamomis gairėmis, priemonėmis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, siekiant užtikrinti atsparumą klimato kaitai ir įvertinti išorinį poveikį aplinkai (47), taip pat tinkamai atsižvelgiant į kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar ekonominė veikla yra aplinkos atžvilgiu tvari, kaip apibrėžta Reglamente (ES) 2020/852, įskaitant reikšmingos žalos nedarymo principą. Patikrinimas taip pat padeda įsitikinti, ar programos „InvestEU“ investavimo operacijomis turėtų būti siekiama pašalinti nelygybę arba bent jau neprisidėti prie esamos nelygybės išsaugojimo ar didinimo.

3.3. Teisingos pertvarkos sistema pagal programą „InvestEU“

Pagal Tvarios Europos investicijų planą (Europos žaliojo kurso investicijų planą) programa „InvestEU“ padės įgyvendinti Teisingos pertvarkos mechanizmą pasitelkus specialią „InvestEU“ teisingos pertvarkos sistemą (toliau – „InvestEU“ TPS), įgyvendinamą naudojantis programos „InvestEU“ finansiniais produktais. „InvestEU“ TPS remiamos investicijos, kuriomis sprendžiamos socialinės, ekonominės ar aplinkosauginės problemos, kylančios dėl pertvarkos proceso, kuriuo siekiama Sąjungos 2030 m. klimato tikslo ir tikslo iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. Kad galėtų pasinaudoti „InvestEU“ TPS, valstybės narės atitinkamame teritoriniame teisingos pertvarkos plane nurodo sektorius ir sritis, kuriuos numatoma remti pagal Teisingos pertvarkos fondo reglamento (toliau – TPF reglamentas) (48) atitinkamose nuostatose pateikiamus teritoriniams teisingos pertvarkos planams taikomus principus.

Pagal „InvestEU“ TPS remiamos ekonomiškai perspektyvios privačiojo ir viešojo sektorių subjektų investicijos, suderintos su teisingos pertvarkos tikslais. Projektų arba galutinių gavėjų vieta turi būti teritorijose, kurioms taikomas pagal TPF reglamentą patvirtintas teritorinis teisingos pertvarkos planas. Be to, gali būti remiami projektai arba galutiniai gavėjai, kurių vieta nėra šiose teritorijose, bet kurie prisideda prie jų vystymosi poreikių tenkinimo, jeigu tokių projektų finansavimas yra labai svarbus teritorijų, turinčių teritorinį teisingos pertvarkos planą, pertvarkai. Pavyzdžiui, gali būti įtraukti infrastruktūros projektai, kuriais gerinamas teisingos pertvarkos regionų junglumas.

„InvestEU“ TPS remiamos investicijos laikantis „InvestEU“ reglamente ir šiose investavimo gairėse nustatytų tikslų („InvestEU“ reglamento 3 straipsnio) ir investavimo prioritetų („InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies ir II priedo).

„InvestEU“ TPS gali būti įgyvendinama naudojant bet kurį programos „InvestEU“ finansinį produktą pagal keturias politikos linijas. Dėl teisingos pertvarkos teritorijų ypatumų (pvz., ekonominių skirtumų, darbo rinkos struktūros, gebėjimo įsisavinti lėšas ir kt.) ir COVID-19 pandemijos poveikio ekonomikos perspektyvoms galima tikėtis didesnės finansavimo paklausos naudojant kai kuriuos finansinius produktus ir ribotos paklausos arba jos nebuvimo naudojant kitus. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, įgyvendinantiesiems partneriams ir finansų tarpininkams gali būti siūlomos specialios paskatos. Pagrįstais atvejais tos paskatos gali būti palankesni ES ir įgyvendinančiojo partnerio investicijų portfeliams taikomi rizikos pasidalijimo susitarimai, mažesnis atlyginimas už ES garantiją arba dalinis finansavimo ir investavimo operacijų administracinių išlaidų padengimas, prisidedant prie „InvestEU“ reglamento 13 straipsnio 2 dalyje apibrėžtos „InvestEU“ TPS, arba kitos formos paskatos naudojant vieną ar kelis finansinius produktus, dėl kurių susitarta susitarime dėl garantijos. Siekiant remti perspektyvios projektų bazės kūrimą, prireikus, atitinkamiems projektų vykdytojams arba finansų tarpininkams gali būti teikiama speciali konsultacinė parama.

Bet koks atlyginimo už ES garantiją sumažinimas yra visapusiškai naudingas galutiniams gavėjams.

Įgyvendinančiųjų partnerių įnašas siekiant investavimo į „InvestEU“ TPS tikslų gali skirtis priklausomai nuo atitinkamo finansinio produkto pobūdžio.

Įgyvendinantieji partneriai stebi finansavimo ir investavimo operacijas arba atitinkamas jų sudedamąsias dalis, kuriomis pagal „InvestEU“ TPS remiami projektai arba galutiniai gavėjai, ir apie jas praneša. Priėmus atitinkamą teritorinį teisingos pertvarkos planą tokios operacijos arba jų atitinkami komponentai laikomi investicijomis, sutelktomis pagal „InvestEU“ TPS, net jei jos buvo patvirtintos prieš priimant planą, su sąlyga, kad įgyvendinantysis partneris patikrina, ar jos atitinka atitinkamo teritorinio teisingos pertvarkos plano tikslus.

Finansavimas pagal „InvestEU“ TPS nederinamas su paskolų viešajam sektoriui priemone (49) (3 ramstis), išskyrus konsultacinę paramą.

4. ES GARANTIJOS NAUDOJIMAS

ES garantija gali būti taikoma įvairiems finansavimo arba investavimo operacijų naudojant skirtingus finansinius produktus rizikos segmentams arba finansavimo ir investavimo operacijų portfeliams naudojant finansinius produktus. Išsami informacija apie ES garantijos naudojimą nustatoma susitarime dėl garantijos.

ES garantija gali būti pari passu įgyvendinančiojo partnerio prisiimtai rizikos pozicijai arba gali apimti mažesnio prioriteto segmentą, pavyzdžiui, pirmojo nuostolio dalį arba tarpinio pobūdžio segmentą. Daugiau nei vieną politikos liniją apimančių susitarimų dėl garantijų atveju su finansiniais produktais susijusius nuostolius galima paskirstyti vienoje ar keliose politikos linijose, atsižvelgiant į susitarime dėl garantijos apibrėžtą rizikos pasidalijimo struktūrą.

Įgyvendinančiojo partnerio dalis pirmojo nuostolio dalyje įskaičiuojama į įgyvendinančiojo partnerio finansinį įnašą, apibrėžtą „InvestEU“ reglamento 2 straipsnio 7 punkte. Rizikos pasidalijimas kitomis formomis, pavyzdžiui, įgyvendinančiojo partnerio dalis tarpinio pobūdžio segmente, gali būti įskaitomas į įgyvendinančiojo partnerio finansinį įnašą, laikantis susitarimuose dėl garantijų nustatytų sąlygų ir apskaičiavimo metodikos.

Susitarime dėl garantijos nustatoma finansinio produkto naudojimo trukmė ir jo nutraukimo sąlygos. Kai tinkama, finansavimo arba investavimo operacijos lygmeniu naudojant finansinį produktą gali būti numatyta galimybė nutraukti investicijas arba perleisti pozicijas nepasibaigus pagrindinių investicijų trukmės laikotarpiui, jei galima užtikrinti, kad būtų pasiekti politikos tikslai, kartu atsižvelgiant į Sąjungos ir įgyvendinančiojo partnerio finansinius interesus.

Nepažeidžiant šiame 4 skirsnyje nustatytų principų, kurie taikomi mutatis mutandis, mažesnio prioriteto arba tarpinio pobūdžio segmento dydis taip pat gali būti nustatomas taikant pervedimo normos, kuri bus nurodyta susitarime dėl garantijos, mechanizmą. Tai reiškia, kad kiekvienai finansavimo arba investavimo operacijai bus taikoma atskira pervedimo norma, siekiant tai operacijai nustatyti įgyvendinančiojo partnerio ir ES garantijos įnašo į tokį mažesnio prioriteto arba tarpinio pobūdžio segmentą lygį.

Išskyrus atvejus, kai šiose investavimo gairėse pagal atitinkamą politikos linijos skirsnį nurodyta kitaip, ES garantijos naudojimui taikomi šie principai. Valstybės narės skyriaus pirmojo nuostolio dalies arba tarpinio pobūdžio segmento dydis gali skirtis nuo šiame 4 skirsnyje nustatytų principų, kaip nurodyta atitinkamame Komisijos ir valstybės narės pasirašytame susitarime dėl įnašo.

4.1. Bendrieji finansiniai produktai

4.1.1. ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms

Iš esmės, atsižvelgiant į 4.1.1.1–4.1.1.3 skirsnių nuostatas, portfelių, kuriais remiamos skolos tipo operacijos naudojant finansinius produktus, atveju, kai ES garantija taikoma pirmojo nuostolio daliai, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies.

4.1.1.1. Taikymas atskiroms operacijoms

Šis 4.1.1.1 skirsnis taikomas tik tiesioginėms operacijoms.

ES garantija gali būti naudojama atskirai operacijai pari passu pagrindu iš dalies padengti. Šiuo atveju ES garantija atskirai operacijai negali viršyti 50 % įgyvendinančiojo partnerio suteikto finansavimo. Siekiant suderinti interesus, įgyvendinantysis partneris atskiroje operacijoje privalo išlaikyti ne mažesnę kaip 20 % pari passu dalį.

ES garantija taip pat gali būti kitų formų, įskaitant subordinuotąją poziciją atskiros operacijos atžvilgiu. Šiuo atveju ES garantija atskirai operacijai negali viršyti 25 % įgyvendinančiojo partnerio suteiktos bendros finansavimo sumos (50). Įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % subordinuotosios pozicijos dalies.

4.1.1.2. Taikymas operacijų portfeliams, išskyrus nurodytuosius 4.1.1.3 skirsnyje

ES garantija taip pat gali būti taikoma pirmojo nuostolio arba tarpinio pobūdžio segmento daliai, susijusiai su įgyvendinančiojo partnerio finansuojamomis finansavimo ir investavimo operacijomis. Kai ES garantija taikoma pirmojo nuostolio daliai, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies.

Pirmojo nuostolio dalies dydis priklausys nuo tikėtino garantuojamo portfelio operacijų rizikos pobūdžio. Jis negali viršyti 30 % įgyvendinančiojo partnerio naudojant finansinį produktą suteikto bendro finansavimo sumos. Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją pirmojo nuostolio dalies dydis gali būti padidintas atsižvelgiant į atitinkamą bendros finansavimo sumos dalį.

4.1.1.3. Taikymas apribotų ir neapribotų garantijų portfeliams

Kalbant apie skolos finansavimą – tiek apribotų garantijų, tiek neapribotų garantijų forma – per tarpininkus, kai finansų tarpininkų atlyginimo nepakanka, kad būtų tinkamai atlyginta įgyvendinančiojo partnerio suteikto finansavimo rizika, ES garantija gali sudaryti iki 100 % pirmojo nuostolio dalies, nustatytos pagal tikėtinų nuostolių dydį. Tokio skolos finansavimo, teikiamo apribotų garantijų forma per tarpininkus, atveju gali būti nustatyta, kad pirmojo nuostolio dalies, kuriai taikoma ES garantija, dydis yra iki 100 % įgyvendinančiojo partnerio suteikto finansavimo.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiojo partnerio suteiktų neapribotų garantijų atveju ES garantija gali padengti nuostolius, viršijančius tikėtinus nuostolius. Tokiais atvejais ES garantija padengiama nenumatytų nuostolių dalis įkainojama taip, kaip nurodyta susitarime dėl garantijos.

Išimtiniais didelės politinės vertės atvejais dėl įgyvendinančiojo partnerio suteiktų apribotų garantijų gali būti nustatyta, kad pirmojo nuostolio dalies, kuriai taikoma ES garantija, dydis viršija tikėtiną nuostolį. Tokiais atvejais ES garantija padengiama nenumatytų nuostolių dalis įkainojama taip, kaip nurodyta susitarime dėl garantijos.

4.1.2. ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms

Iš esmės, portfelių, kuriais remiamos nuosavo kapitalo tipo operacijos, atveju įgyvendinantieji partneriai į kiekvieną finansavimo arba investavimo operaciją savo rizika pari passu pagrindu turi investuoti dalį, kuri užtikrina pakankamą interesų suderinimą, kaip apibrėžta ex ante pagal kiekvieną finansinį produktą. Finansavimo dalis, kuriai taikoma ES garantija, iš viso sudaro iki 70 % viso įgyvendinančiojo partnerio suteikto nuosavo kapitalo tipo finansavimo pari passu pagrindu pagal skirtingus finansinius produktus, o finansavimas savo rizika sudaro ne mažiau kaip 5 % viso įgyvendinančiojo partnerio vykdant bet kokią finansavimo arba investavimo operaciją suteikto nuosavo kapitalo tipo finansavimo.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiųjų partnerių ir Komisijos rizikos pasidalijimo susitarimai gali būti ne pari passu pagrindu. Pavyzdžiui, ES garantiją gali būti leidžiama naudoti sobordinuotai viešosioms gėrybėms, turinčioms sisteminių rinkos nepakankamumo problemų, arba, kai netinkamai įvertinamas išorinis poveikis, pavyzdžiui, pirmosioms tokios rūšies operacijoms arba naujų rinkų kūrimui.

Tik išimtiniais atvejais, įskaitant tuos atvejus, kai yra didelė rizikos koncentracija, ES garantija gali padengti iki 100 % pirmojo nuostolio dalies (kuri negali viršyti 50 % viso įgyvendinančiojo partnerio pagal tokį portfelį teikiamo finansavimo). Visais atvejais įgyvendinančiojo partnerio ir Komisijos pajamų pasidalijimas turi būti proporcingas jų rizikos pozicijai.

4.2. Teminiai finansiniai produktai

4.2.1. ES garantijos naudojimas skolos tipo operacijoms

ES garantija gali būti taikoma pirmojo nuostolio daliai, susijusiai su įgyvendinančiojo partnerio finansuojamomis atitinkamo portfelio skolos tipo operacijomis. Atsižvelgiant į tokių finansinių produktų savybes, pirmojo nuostolio dalies dydis gali viršyti 50 % įgyvendinančiųjų partnerių teikiamo tikslinio finansavimo. Kad būtų užtikrintas interesų suderinimas, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies. Tinkamai pagrįstais atvejais interesų suderinimas gali būti užtikrintas kitomis atitinkamame susitarime dėl garantijos nurodytomis finansinėmis priemonėmis.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiųjų partnerių įnašas į nuostolių padengimą, užtikrinamą pirmojo nuostolio dalimi, gali būti teikiamas palaipsniui, kai sueina portfelio terminas ir jo rizika sumažėja. Šis įnašas gali būti teikiamas iš pajamų, gautų iš portfelio, kuriam suteikta garantija, ar kito (-ų) portfelio (-ų) arba per kitus tinkamus ir novatoriškus mechanizmus.

4.2.2. ES garantijos naudojimas nuosavo kapitalo tipo operacijoms

ES garantija gali būti taikoma pirmojo nuostolio daliai, susijusiai su įgyvendinančiojo partnerio finansuojamomis atitinkamo portfelio nuosavo kapitalo tipo operacijomis. Pirmojo nuostolio dalies dydis gali viršyti 50 % įgyvendinančiojo partnerio finansuojamų atitinkamo portfelio operacijų. Kad būtų užtikrintas interesų suderinimas, įgyvendinantysis partneris prisiima bent 5 % pirmojo nuostolio dalies. Tinkamai pagrįstais atvejais interesų suderinimas gali būti užtikrintas kitomis atitinkamame susitarime dėl garantijos nurodytomis finansinėmis priemonėmis.

Tinkamai pagrįstais atvejais įgyvendinančiųjų partnerių įnašas į nuostolių padengimą, užtikrinamą pirmojo nuostolio dalimi, gali būti teikiamas palaipsniui, kai sueina portfelio terminas ir jo rizika sumažėja. Šis įnašas gali būti teikiamas iš pajamų, gautų iš portfelio, kuriam suteikta garantija, ar kito (-ų) portfelio (-ų) arba per kitus tinkamus ir novatoriškus mechanizmus.

5. ĮGYVENDINANČIOJO PARTNERIO TEIKIAMAS FINANSAVIMAS

Išskyrus atvejus, kai šiose investavimo gairėse pagal atitinkamą politikos linijos skirsnį nurodyta kitaip, įgyvendinančiojo partnerio teikiamam finansavimui taikomi toliau nurodyti principai.

5.1. Bendrieji finansiniai produktai

5.1.1. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

5.1.1.1. Bendrasis skolos finansavimas

Įgyvendinantysis partneris gali tiesiogiai teikti finansavimą galutiniams gavėjams, t. y. tiesioginių paskolų forma ar kitomis tiesioginio skolos finansavimo formomis, arba per finansų tarpininkus.

5.1.1.2. Apribotos ir neapribotos garantijos

Finansavimo ir investavimo operacijoms, vykdomoms pagal ES skyrių, taikomos šios sąlygos:

a) įgyvendinantiesiems partneriams gali būti pasiūlyta ES garantija, kad jie suteiktų apribotą arba neapribotą garantiją naujai sudarytų finansavimo sandorių, kuriuos inicijuoja finansų tarpininkas, portfeliui. Į šiuos portfelius neturi būti įtraukti sandoriai su galutiniais gavėjais, kuriems taikomos kolektyvinės nemokumo procedūros arba kurie atitinka jų nacionalinės teisės kriterijus, pagal kuriuos jų kreditorių prašymu jiems būtų pradėta kolektyvinė nemokumo procedūra;

b) apribotos portfelio garantijos atveju viršutinės ribos norma nustatoma pagal naujojo portfelio tikėtinų nuostolių dydį ir nustatoma atskirai kiekvienam portfelio sutarimui dėl garantijos, pasirašytam su finansų tarpininku (51). Tikėtini nuostoliai nustatomi ir dokumentuojami remiantis istoriniais duomenimis ir perspektyviniais įvertinimais. Jei atitinkamų duomenų nėra, viršutinės ribos norma nustatoma iš anksto susitarus ir nurodoma Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos. Didžiausia leistina viršutinės ribos norma yra 25 % Socialinių investicijų ir įgūdžių linijos didžiausia leistina viršutinės ribos norma gali būti didesnė;

c) tinkamai pagrįstais atvejais garantija, neviršijanti tikėtinų nuostolių dydžio, gali būti suteikta nemokamai (teikiant tiek apribotas, tiek neapribotas garantijas), o prisiimamą riziką, viršijančią tikėtinus nuostolius, turi įkainoti įgyvendinantysis partneris, kaip gali būti nustatyta Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos. Abiem atvejais atlyginimo už ES garantiją sumažinimas yra visapusiškai naudingas galutiniams gavėjams;

d) į naują portfelį įtrauktų atskirų finansavimo sandorių garantijos norma paprastai yra 50 %, tačiau ši procentinė dalis gali būti padidinta konkrečios politikos vertės sandoriams;

e) finansų tarpininkas įpareigojamas išlaikyti bent 20 % pozicijos, siejant ją su kiekvienu finansavimo sandoriu, kuris yra pari passu prioriteto kaip įgyvendinančiojo partnerio suteikta garantija. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarime dėl garantijos gali būti nurodyta mažesnė procentinė dalis, jei ji suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis arba, kai taikoma, jas atitinka. Pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją minimali pozicija tinkamai pagrįstais atvejais gali būti sumažinta iki 5 %;

f) kalbant apie nuostolių susigrąžinimą, įgyvendinančiojo partnerio suteikta garantija yra pari passu finansų tarpininko suteiktai garantijai. Apribotų garantijų atveju, jeigu nuostolių suma viršija garantijos viršutinės ribos sumą, atitinkama susigrąžintų nuostolių suma pirmiausia gali būti priskirta didesnio prioriteto pozicijoms; kitu atveju gali būti taikoma ex ante apskaičiuota susigrąžinimo norma;

g) minimalus finansavimo sandorių, kuriuos galima įtraukti į portfelius, terminas yra 12 mėnesių, išskyrus socialinių investicijų ir įgūdžių liniją, kurioje jis gali būti trumpesnis.

5.1.2. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas

Įgyvendinantieji partneriai gali teikti nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimą galutiniams gavėjams tiesiogiai (52) arba per finansų tarpininkus, pavyzdžiui, specialius fondus ir investavimo priemones, įskaitant bendrojo investavimo priemones. Tarpininkų fondai arba investavimo priemonės paprastai skirti mažosioms galutinių gavėjų dalyvavimo įnašo dalims.

Finansų tarpininkams pagal ES skyrių teikiamoms investicijoms taikomos visos toliau nurodomos sąlygos, kaip išsamiau nustatyta susitarimuose dėl garantijų su įgyvendinančiaisiais partneriais, ir, siekiant išvengti abejonių, jos taikomos įgyvendinančiojo partnerio pagal programą „InvestEU“ teikiamam finansavimui (finansavimo arba investavimo operacijai), įskaitant tas dalis, kurioms taikoma ES garantija ir įgyvendinančiojo partnerio finansinis įnašas:

a) finansų tarpininkas, gaunantis investiciją pagal programą „InvestEU“ (finansavimo arba investavimo operacija), pagal savo investavimo strategiją įsipareigoja investuoti į galutinius gavėjus, atitinkančius reikalavimus pagal „InvestEU“ reglamentą, sumą, lygią bent didesnei iš šių sumų: i) 50 % visų tarpininko investuotų sumų ir ii) du kartus didesnei nei investicijų tikslais pagal ES remiamą investiciją panaudotai sumai, neviršijant 80 % visų tarpininko investuotų sumų;

b) įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus paprastai sudaro ne daugiau kaip 25 % fondo dydžio. Didelės politinės pridėtinės vertės atvejais gali būti leidžiamos investicijos, sudarančios iki 50 % fondo dydžio, išskyrus investicijas pagal socialinių investicijų ir įgūdžių liniją arba išimtiniais technologijų perdavimo fondų pagal kitas politikos linijas atvejais, kai jos gali sudaryti iki 75 % fondo dydžio. Fondų fondo atveju šios ribos taikomos fondų, į kuriuos investuojama, lygmeniu;

c) trijų ar daugiau įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus, skirtus žaliosioms ir skaitmeninėms Europos lygmens investicijoms, gali siekti iki 75 % fondo dydžio;

d) bendro investavimo priemonėms ir schemoms susitarimuose dėl garantijų su įgyvendinančiaisiais partneriais bus nustatytos konkrečios taisyklės;

e) įgyvendinančiųjų partnerių investicijos pagal programą „InvestEU“ vykdomos pari passu pagrindu su kitais viešais ir privačiais investuotojais ir laikantis rinkos sąlygų. Atitiktis rinkos sąlygoms reiškia, kad ne mažiau kaip 30 % visų investicijų į fondą arba fondo pagrindinius projektus turi atlikti privatūs investuotojai, esantys panašioje padėtyje kaip ir likę investuotojai ir pari passu pagrindu (53). Šios pastraipos reikalavimai negali būti taikomi investicijoms į konkrečias politikos sritis, kurios yra svarbios ES, kaip išsamiau nurodyta atitinkamame susitarime dėl garantijos su įgyvendinančiuoju partneriu;

f) įgyvendinančiųjų partnerių investicijos į fondus pagal programą „InvestEU“ paprastai daromos pirmą kartą sudarius fondą; investicijos vėlesniais fondo sudarymo etapais yra įmanomos tik tinkamai pagrįstais atvejais;

g) finansavimo ir investavimo operacijos turi būti ilgalaikės ir paprastai trunka nuo 5 iki 20 metų;

h) investicijos į galutinius gavėjus, kurie atitinka reikalavimus pagal atitinkamą finansinį produktą, yra teikiamos kaip pirminės investicijos (54). Antrinės investicijos taip pat gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus, kai tai tinkamai pagrįsta, kaip nurodyta susitarime dėl garantijos.

5.2. Teminiai finansiniai produktai

5.2.1. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas skolos finansavimas

Įgyvendinantysis partneris gali teikti finansavimą galutiniams gavėjams tiesioginių paskolų forma ar kitomis tiesioginio skolos finansavimo formomis arba per finansų tarpininkus, finansavimą nukreipdamas į atitinkamą didesnės Sąjungos pridėtinės vertės politikos sritį.

5.2.2. Įgyvendinančiojo partnerio teikiamas nuosavo kapitalo finansavimas

Įgyvendinantieji partneriai gali teikti nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimą galutiniams gavėjams tiesiogiai (55) arba per tam skirtus fondus ir investavimo priemones. Tinkamai pagrįstais atvejais investicijos į fondus ar kitas investavimo priemones ir platformas, remiamas ES garantija, taip pat gali būti subordinuotos, palyginti su kitais investuotojais.

6. POLITIKOS LINIJOS

6.1. Tvarios infrastruktūros politikos linija

6.1.1. Intervencijos politikos sritys

Pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją siekiama remti tvarios infrastruktūros finansavimo ir investavimo į ją operacijas „InvestEU“ reglamento 8 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytose srityse. Nedarant poveikio nuostatų dėl nefinansuojamos veiklos (šių investavimo gairių 2.3.3 skirsnis) ir „InvestEU“ fondo lėšų paskirstymo principų, išdėstytų 2.6 skirsnyje, taikymui, bet kuri su tvaria infrastruktūra susijusi sritis, nurodyta „InvestEU“ reglamento II priede, atitinka reikalavimus paramai pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją gauti. Ta parama daugiausia susijusi su „InvestEU“ reglamento II priedo 1, 2, 3, 4, 9, 10, 11 punktais, 13 punkto d papunkčiu, 14 ir 15 punktais; kai kurie iš jų bendrais bruožais aprašyti 6.1.1.1–6.1.1.8 skirsniuose. Sričių, kuriose gali būti vykdomos operacijos, pirmenybė gali būti nustatoma pagal 2.3.2.1 skirsnį.

Įgyvendinančiųjų partnerių teikiamu finansavimu siekiama užtikrinti pakankamą diversifikavimą tarp sektorių, atsižvelgiant į įgyvendinančiojo partnerio naudojamus finansinius produktus ir kartu laikantis bendro tikslo, kad 60 % investicijų būtų skirta Sąjungos tikslams klimato ir aplinkos srityse pasiekti.

Pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją taip pat gali būti skiriama parama pagal sektorių programas (2.9 skirsnis apie derinimą). Be to, parama investicijoms pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją gali būti derinama su parama iš fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, arba iš EGADP.

Numatoma, kad parama pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją suteiks pridėtinės vertės, nes bus sudaryta galimybė gauti finansavimą tais atvejais, kai siekiama:

a) Europos mastu apibrėžtų politikos tikslų, susijusių su tvariu vystymusi. Pavyzdžiui, tai susiję su skatinimu vienu metu siekti ekonominių, aplinkos ir socialinių tikslų, pvz., laikytis aplinkos apsaugos, socialinių ir valdymo (ASV) principų (56);

b) remti infrastruktūros, kaip turto klasės, vystymą skatinant nuoseklų aukštų tvarumo standartų (įskaitant prieinamumą (57)) taikymą, skaidrumą ir palyginamumą projektų rengimo, finansavimo metodų ir produktų, stebėsenos ir duomenų srityse;

c) skatinti projektus, darančius makroregioninį ir (arba) tarpvalstybinį poveikį, kai sąnaudos ir nauda paskirstomos kelioms valstybėms narėms arba kai sąnaudos patiriamos nacionaliniu ar vietos lygmeniu, o nauda gaunama tarpvalstybiniu arba Sąjungos mastu;

d) remti projektus, kuriais internalizuojamos aplinkosauginės ir socialinės bei ekonominės sąnaudos ir nauda, susijusi su ES politikos prioritetais. Tai galėtų būti susiję su indėliu į perėjimą prie kitų transporto rūšių ir tvarių degalų naudojimu transporto sektoriuje, indėliu į medžiagų ir energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, oro ar vandens kokybės gerinimą, aplinkos apsaugą, ilgalaikį biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo skatinimą, tvaria infrastruktūra ir gamta pagrįstus sprendimus, paramą bioekonomikai, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, kultūros paveldo valdymą, turizmą, pastatų energinį naudingumą ir t. t. Tai taip pat apimtų sprendimų, susijusių su transporto sektoriaus kilnojamojo turto atnaujinimu ir modernizavimu, rėmimą;

e) skatinti transeuropinių tinklų infrastruktūrą, įrangą ir naujoviškas technologijas, kurios naudojamos, pavyzdžiui, kaip viešoji gėrybė energetikos ir transporto sistemoje ir t. t. Tokie projektai taip pat gali būti labai svarbūs siekiant užtikrinti didesnes investicijas į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos vartojimo efektyvumą ir apkrovos atsaką, sveikatos priežiūrą (pvz., e. sveikatos ir priežiūros sprendimus), viešąjį administravimą, pavyzdžiui, e. viešąsias paslaugas, taip pat alternatyviais degalais grindžiamą ir sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą;

f) skatinti tvarų skaitmeninį junglumą ir duomenų platformas bei infrastruktūrą visoje Sąjungoje ir projektus, kuriais remiami įvairūs su ryšiais ir informacinėmis technologijomis susiję produktai ir paslaugos, prireikus skatinant ES ir tarptautinį junglumą, kai tvarumas apima dėmesį infrastruktūros ir įrangos žiediškumui;

g) skatinti tvarios kosmoso infrastruktūros, kuri sudaro sąlygas teikti kosmoso paslaugas ir kosmoso technologijomis grindžiamas prietaikas, kūrimą ir veikimą (orbitoje ir žemėje);

h) skatinti projektus, kurių nauda priklauso nuo kitų investicijų į vertės ar tiekimo grandinę ar tinklą ir (arba) kurie susiję su didele pradininkams tenkančia rizika;

i) skatinti tarpvalstybinės infrastruktūros ir paslaugų, įskaitant skaitmenines platformas ir paslaugas, sąveikumą;

j) visoje Sąjungoje skatinti mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant e. infrastruktūrą, diegimą ir sąveiką su ja. Daugiausia dėmesio turi būti skiriama įrenginių, išteklių ir paslaugų, kuriuos naudoja bendruomenės inovacijoms skatinti, rinkos plėtrai;

k) spręsti veiksmingo vidaus rinkos veikimo klausimą skatinant rinka grindžiamas investicijas pagal įvairias reguliavimo sistemas (58);

l) pasiekti kritinę masę, taip pat grupes ir bendrus projektus, siekiant pritraukti privačius investuotojus.

Parama 6.1.1.1–6.1.1.8 skirsniuose aprašytoms politikos sritims gali būti papildyta paramos priemonėmis, kuriomis siekiama padėti valdžios institucijoms ir projektų vykdytojams ugdyti gebėjimus nustatyti investavimo strategijas, derinti finansavimą, planuoti ir grupuoti projektus.

6.1.1.1. Energetikos sektoriaus vystymas

Parama švarios ir tvarios atsinaujinančiosios energijos gamybai, tiekimui ar naudojimui daugiausia skiriama projektams, kurių tariama rizika ir kapitalo intensyvumas yra dideli ir kurie sudaro sąlygas toliau integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius į visus sektorius (energijos gamybos, šildymo ir vėsinimo, transporto), taip pat kitiems netaršiems ir mažataršiams energijos ištekliams ir sprendimams. Tai gali preliminariai apimti tarpvalstybinio arba jūrinio pobūdžio atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektus (taip pat žr. 6.1.1.7 skirsnį), projektus, kuriais siekiama mažinti pastatų priklausomybę nuo iškastinio kuro, naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius pramoniniuose procesuose, gaminti ir tiekti (komerciniu mastu) mažo anglies dioksido kiekio dujas (tokias kaip mažo anglies dioksido kiekio švarus vandenilis ar biometanas, kaip numatyta vandenilio strategijoje (59)), pažangiųjų biodegalų, biomasės ir kitų tvarių alternatyviųjų degalų projektus ir kaupimą vietoje. Parama taip pat turėtų būti teikiama vietos lygmeniu vykdomiems atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams, pavyzdžiui, energetikos bendruomenių vadovaujamiems projektams, dažnai neatsiejamiems nuo energijos vartojimo efektyvumo didinimo. Parama energetikos sektoriui, kai tinka, gali būti panaudota siekiant Direktyvos (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (‘RED II’ (60)) ir Reglamento (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo (Valdymo reglamento (61)) tikslų, taip pat padėti atkreipti dėmesį į energijos vartojimo efektyvumo aspektą priimant sprendimus dėl investicijų, be kita ko, taikant Sąjungos atsinaujinančių išteklių energijos finansavimo mechanizmą (62).

Parama energijos vartojimo efektyvumo ir energijos taupymo srityje apims projektus, atitinkančius Sąjungos įsipareigojimus, prisiimtus pagal Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, ir Direktyvoje 2012/27/ES (63) nustatytus tikslus (mažinti energijos poreikį taikant energijos taupymo priemones ir valdant paklausą, taikyti žiedinės ekonomikos principus, remti centralizuotą šilumos tiekimą ir energijos gamybą bendros šilumos ir elektros energijos gamybos projektuose, kuriais mažinamas energijos suvartojimas ir užkertamas kelias šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kitų teršalų išmetimui). Parama apims projektus, atitinkančius strategiją „Renovacijos banga“ (64), visų pirma tris jos prioritetines sritis: energijos nepritekliaus ir prasčiausio energinio naudingumo pastatų problemų sprendimą; viešųjų pastatų, pavyzdžiui, administracinių, švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigų patalpų, renovavimą ir šildymo ir vėsinimo sistemų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Turėtų būti remiami projektai, kuriais modernizuojamos pastatų šildymo ir vėsinimo sistemos, nes jie yra labai svarbūs mažinant ES pastatų ūkio priklausomybę nuo iškastinio kuro. Siekiant sumažinti ES priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro taip pat labai svarbu išnaudoti vietos atsinaujinančiosios energijos potencialą. Tai apims esamų pastatų energijos vartojimo efektyvumui didinti skirtas renovacijas, kuriomis siekiama padidinti jų energetinį naudingumą, nustatytą taikant vieną ar daugiau kriterijų, išdėstytų Direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų energetinio naudingumo (65) 10 straipsnio 6 dalyje, pvz., efektyvumo padidėjimą, pasiektą tokia renovacija, palyginant prieš renovaciją ir po jos išduotus energinio naudingumo sertifikatus, ir labai efektyviai energiją naudojančių naujų pastatų statybą tik kai viršijami nacionaliniai energijos beveik nevartojančių pastatų standartai (atsižvelgiant į teisės aktuose nustatytą terminą, kada visi nauji pastatai ES turi būti energijos beveik nevartojantys – nuo 2020 m. gruodžio 31 d.), įskaitant pastatų modernizavimą taikant pažangiojo parengtumo technologijas ir jas integruojant į susietą energetikos, energijos kaupimo, skaitmeninių tinklų ir transporto sistemą, be kita ko, panaudojant infrastruktūrą elektromobilumui didinti, kaip numatyta Direktyvoje 2010/31/ES (66). Parama taip pat apims projektus, susijusius su pastatų energiniu naudingumu per visą jų gyvavimo ciklą, taip pat projektus, kuriuose taikoma Europos tvarių pastatų rodiklių sistema „Level(s)“ (67). Šia parama taip pat bus siekiama mažinti įmonių energijos vartojimo intensyvumą didinant procesų efektyvumą arba gaminant produktus, kurių anglies dioksido išmetimo rodiklis yra mažesnis, taip pat kuriant novatoriškas netaršias ir mažataršes šilumos tiekimo sistemas ir vykdant bendrą elektros energijos ir šilumos gamybą.

Vystant, tobulinant ir modernizuojant tvarią energetikos infrastruktūrą siekiama aukštesnio perdavimo ir paskirstymo lygio. Tai taip pat apims paramą bendro intereso projektams (BIP), kaip nustatyta Reglamente dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių (68), energetikos tinklų skaitmeninimą ir modernizavimą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos didesniam atsinaujinančiųjų energijos išteklių įsisavinimui, taip pat projektus, susijusius su paklausos lankstumu ir elektros energijos kaupimu.

„InvestEU“ parama taip pat bus skatinamas mažataršių technologijų diegimas: projektai, apimantys anglies dioksido surinkimo, transportavimo, saugojimo ir (arba) naudojimo technologijas ir infrastruktūrą, susijusią su atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos, šilumos ir vėsumos, mažo anglies dioksido kiekio dujų (pvz., vandenilio) gamyba arba pramonės procesais, taip pat bioenergijos gamyklas ir gamybos įrenginius, padedančius vykdyti energetikos pertvarką, arba anglies dioksido absorbavimą.

6.1.1.2. Tvarių transporto infrastruktūrų, įrangos ir naujoviškų technologijų vystymas

Parama tvarių transporto infrastruktūrų, įrangos ir naujoviškų technologijų vystymui bus nukreipta į tvarių ir saugių transporto infrastruktūrų, antžeminių dalių, judumo sprendimų ir įrangos, taip pat naujoviškų technologijų vystymą, laikantis Sąjungos transporto prioritetų, darnaus ir išmanaus judumo strategijos (69) ir pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtų įsipareigojimų. Tai apims projektus, kuriais remiamas transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) infrastruktūros vystymas, visų transporto rūšių esamos infrastruktūros ir jungčių lygmenų komponentų, įskaitant miestų transporto mazgus, jūrų ir vidaus vandenų uostus, oro uostus, daugiarūšio transporto terminalus ir jų prijungimą prie pagrindinių tinklų ir telematikos priemonių, nustatytų TEN-T reglamente (70), rekonstravimas ir modernizavimas;

Parama pirmiausia bus skiriama pagrindinio tinklo koridorių darbo planuose nurodytiems TEN-T pagrindinio tinklo projektams, kuriais sprendžiamos trūkstamų jungčių, transporto spūsčių ar tarpvalstybinių jungčių problemos. Kai tinkama, ji apims: esamos geležinkelių, kelių, vandens ir aviacijos infrastruktūros rekonstravimą ir modernizavimą, saugumo didinimą taikant tinkamas saugumo valdymo procedūras, ir aplinkosauginio veiksmingumo didinimą, įskaitant skaitmeninių transporto valdymo sistemų, pvz., ITS (71), RIS (72), ERTMS (73), SESAR, įskaitant transporto priemonėse montuojamą įrangą, diegimą, ir skaitmeninę transporto infrastruktūrą, skirtą sąveikiam keitimuisi duomenimis ir ataskaitų apie įvairias transporto rūšis ir sektorius teikimui. Ji taip pat apims naujų transporto technologijų ir paslaugų, pvz., susijusių su susietuoju ir autonominiu transportu, integruotuoju bilietų pardavimu ir mažiau taršiomis vidaus ir jūrų transporto priemonėmis, įskaitant naftos išsiliejimo iš laivų prevenciją, kūrimą ir diegimą. Ji taip pat apims paramą TEN-T tinklo pritaikymui karinio mobilumo poreikiams, jei tokia infrastruktūra atitiks tiek civilius, tiek karinius poreikius (dvejopas naudojimas).

Parama taip pat bus skiriama TEN-T infrastruktūros projektams, kuriais užtikrinamas bent dviejų skirtingų rūšių transporto naudojimas, visų pirma daugiarūšio krovinių transporto terminalams ir logistikos platformoms, taip pat keleivinio transporto mazgams. Parama taip pat bus skiriama daugiarūšio transporto jungtims ir galutinės paskirties atkarpoms, kad krovinių ir keleivių eismas būtų nukreiptas į tvaresnes transporto rūšis, kaip antai geležinkelių transportą, viešąjį ir (arba) kolektyvinį transportą, vidaus vandenų laivybą ar trumpųjų nuotolių laivybą.

Parama gali būti teikiama išmanaus ir tvaraus judumo mieste projektams, visų pirma daugiarūšio keleivinio transporto mazgams, aktyvioms transporto rūšims, vidaus vandenų keliams ir inovatyviems judumo sprendimams, skaitmeninei transporto infrastruktūrai, skirtai sklandžiam ir veiksmingam skirtingų keliavimo rūšių sujungimui, aktyvaus ir netaršaus judumo infrastruktūrai. Įgyvendinant projektus, kuriais siekiama skatinti perėjimą prie tvarių transporto rūšių, daugiausia dėmesio turi būti skiriama naudotojų saugumui ir nediskriminacinio prieinamumo, įskaitant riboto judumo keleivius, didinimui. Projektais taip pat bus siekiama didinti kelių eismo saugumą, atsižvelgiant į Sąjungos tikslą, kad iki 2050 m. Europos keliuose nebebūtų žūčių ir sunkių sužalojimų, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems eismo dalyviams, pavyzdžiui, dviratininkams ir pėstiesiems.

Atnaujinant ir modernizuojant transporto sektoriaus kilnojamąjį turtą pirmenybė turi būti teikiama nediskriminaciniams riedmenų ir laivų, skirtų naudoti geležinkelių, vidaus vandenų ir jūrų transportui, pirkimo projektams. Geležinkelių ir vidaus vandenų laivybos srityje taip pat bus investuojama į esamus riedmenis ir laivus, pvz., į skaitmeninę UIP įrangą, triukšmo mažinimą, ERTMS įrangos ir skaitmeninių automatinių sankabų įrengimą. Tai taip pat apims projektus aviacijos, laivybos, jūrų ir vidaus vandenų kelių srityse, sektoriuose, kuriuose atsižvelgiama į žiedinės ekonomikos principus ir siekiama pereiti prie tvarių alternatyviųjų degalų, mažinti bet kokios rūšies taršą ir padėti pramonei įgyvendinti būsimus įsipareigojimus, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu, įskaitant paramą netaršiems laivams ir senų orlaivių bei laivų pakeitimą naujos kartos orlaiviais bei laivais, taip gerokai sumažinant išmetamųjų teršalų kiekį, vertinant pagal per visą gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Be to, paramos reikalavimus atitinka laivai bei netaršios ir mažataršės kelių transporto priemonės (žr. dalį dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros).

Parama geležinkelių infrastruktūrai, kitiems geležinkelių projektams, vidaus vandenų infrastruktūrai, masinio tranzito projektams ir jūrų uostams bei jūrų greitkeliams gali būti skiriama investicijoms, kuriomis užkertamas kelias šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir toksiškų teršalų išmetimui arba mažinamas jų kiekis arba triukšmo lygis. Tos investicijos taip pat gali būti skirtos uosto priėmimo įrenginiams ir kitoms priemonėms, leidžiančioms taikyti aplinkos apsaugos priemones, taip pat investicijoms į bendrą tvarią infrastruktūrą, įskaitant nedidelio masto alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimą ir kitus sprendimus, kuriais mažinamas bendras uostų anglies pėdsakas. Gali būti remiamos investicijos į ekologišką oro uosto infrastruktūrą ir susijusias paslaugas (pvz., antžemines paslaugas, antžeminio eismo operacijas, orlaivius ant žemės), kuriomis užkertamas kelias teršalų išmetimui arba mažinamas jų kiekis arba triukšmo lygis.

Parama gali būti teikiama elektros, vandenilio ir suskystintųjų arba suslėgtųjų gamtinių dujų, sumaišytų su dideliu kiekiu biometano (> 50 %), įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros, skirtos visų rūšių transportui, diegimui, mažataršių ir netaršių kelių transporto priemonių parkų kūrimui ir išmaniajam junglumui bei sąveikioms paslaugoms skirtų platformų diegimui. Atnaujinant kelių transporto priemonių parkus, jie taip pat turėtų atitikti taikomus aukštus saugos standartus. Šios transporto priemonės turėtų būti modernizuojamos taip, kad jos atitiktų nulinio variklio teršalų išmetimo standartą. Parama gali būti teikiama tvariais alternatyviais degalais (įskaitant SGD) varomų netaršių ir mažataršių laivų ir laivynų ir iš tvarių energijos šaltinių gaunama energija varomų orlaivių naudojimui. Modernizavus laivus jūrų ir vidaus vandenų laivyboje bus galima naudoti tvarius alternatyvius degalus ar elektros energiją. Prioritetas bus teikiamas tokioms susijusioms investicijoms: i) viešai prieinamos degalų papildymo ir įkrovimo infrastruktūros diegimui, atsižvelgiant į žiedinės ekonomikos principus; ii) degalų papildymo ir įkrovimo infrastruktūrai, skirtai valdžios institucijų arba operatorių transporto parkų naudojimui viešųjų paslaugų įsipareigojimams pagal viešųjų paslaugų sutartį vykdyti, ir iii) tvariais alternatyviais degalais varomų lengvųjų ir sunkiųjų netaršių ir mažataršių transporto priemonių, netaršių ir mažataršių laivų ir laivynų, arba iš tvarių energijos šaltinių gaunama energija varomų mažataršių orlaivių naudojimui viešųjų paslaugų teikimui bei privačiuose transporto priemonių parkuose. Kelių infrastruktūra turi būti prieinama visuomenei be jokių apribojimų ir joje bus numatyta galimybė lengvai atlikti ad hoc mokėjimus (pvz., mokėjimus banko kortelėmis), kad transporto priemonių naudotojai galėtų pakrauti automobilio bateriją ar įsipilti degalų nesudarydami paslaugų sutarties su atitinkamu operatoriumi. Be to, turimi statiniai ir dinaminiai duomenys bus prieinami per bendrus arba nacionalinius prieigos punktus. Šie viešo prieinamumo reikalavimai nebus taikomi privačiai valdomų arba eksploatuojamų depų, aptarnaujančių transporto priemonių parką, įkrovimo arba degalinių infrastruktūrai. Įgyvendinant ES transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politiką (pvz., „ReFuelEU Aviation“, „FuelEU Maritime“) gali būti remiamas tvarių alternatyviųjų degalų, skirtų aviacijai, sausumos ir vandens transportui, kūrimas, gamyba ir tiekimo infrastruktūra.

Parama gali būti teikiama kitiems pažangaus ir tvaraus judumo projektams miesto ir kaimo vietovėse, kuriais siekiama didinti kelių eismo saugumą, prieinamumą, mažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir triukšmą, kurti ir diegti naujas transporto technologijas ir paslaugas, kaip antai susijusias su susietosiomis ir autonominėmis transporto rūšimis arba integruotu bilietų pardavimu.

„InvestEU“ fondo parama gali būti skiriama priemonėms, kuriomis siekiama atnaujinti, pasiekti ar išlaikyti atitiktį standartams, įskaitant aplinkos apsaugos ir saugos standartus, ir projektams, kuriais siekiama išlaikyti arba atnaujinti esamą transporto infrastruktūrą, atstatyti esamą transporto infrastruktūrą arba saugias stovėjimo aikšteles ir susijusius objektus.

6.1.1.3. Aplinka ir ištekliai

„InvestEU“ fondas turėtų sutelkti investicijas, susijusias su gamtiniu kapitalu ir žiedine ekonomika (74). Šiuo atžvilgiu, be investicijų į tradicines infrastruktūros sritis, išvardytas 6.1.1.3 skirsnyje, žalinimo, investicijos apima, pavyzdžiui, mobilumo projektus, susijusius su oro tarša ir triukšmu, gamta, energijos suvartojimu ir avarijomis.

Parama, skirta vandens, įskaitant geriamąjį vandenį, tiekimui ir sanitarijai, apsaugai nuo potvynių, tinklų efektyvumui, nuotėkių mažinimui, nuotekų surinkimo ir valymo infrastruktūrai, pakrančių infrastruktūrai ir kitai su vandeniu susijusiai žaliajai infrastruktūrai, apims investicinius projektus ir susijusias paslaugas, kuriais remiamas Sąjungos aplinkos apsaugos politikos, susijusios su sausumos ir jūrų vandens ištekliais ir su ekosistemos paslaugomis, nurodytomis, pavyzdžiui, direktyvose 2008/56/EB (75), 2000/60/EB (76) ir 2007/60/EB (77), Tarybos direktyvose 98/83/EB (78), 91/271/EEB (79) ir 91/676/EEB (80), Reglamente (ES) 2019/1009 (81) ir Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (82), įgyvendinimas. Ypač svarbu: i) visiems Sąjungos piliečiams užtikrinti prieigą prie vandens tiekimo ir sanitarijos paslaugų užbaigiant ir prižiūrint geriamojo vandens ir nuotekų valymo infrastruktūrą, kuri atitiktų energijos vartojimo efektyvumo ir nuotėkio prevencijos kriterijus, ir ii) užtikrinti, kad būtų laikomasi Vandens pagrindų direktyvos (2000/60/EB) ir Potvynių direktyvos (2007/60/EB), įskaitant priemones, numatytas upių baseinų valdymo planuose ir potvynių rizikos valdymo planuose, visų pirma investicijas, kuriomis užtikrinama gera upių ekologinė būklė, renovuojamos arba modernizuojamos esamos hidroelektrinės, siekiant didinti vandens vartojimo efektyvumą ir mažinti ekologinius padarinius, mažinama pasklidoji tarša iš žemės ūkio, akvakultūros ir pramoninių šaltinių, ieškoma vandens naudojimo efektyvumo didinimo sprendimų, pakartotinio vandens panaudojimo visuose sektoriuose ir gamta pagrįstų potvynių rizikos mažinimo sprendimų.

Parama atliekų tvarkymo infrastruktūrai, t. y. infrastruktūrai, kuri yra būtina siekiant remti perėjimą prie labiau žiedinės ekonomikos valstybėse narėse, visų pirma tvarkyti atliekas kuo aukštesniu ES atliekų tvarkymo hierarchijos, kurios viršūnėje – atliekų prevencija, lygmeniu. Nepažeidžiant „InvestEU“ reglamento V priede nustatytų nefinansavimo kriterijų, investiciniai projektai turėtų apimti atliekų tvarkymo planų ir atliekų prevencijos programų (grindžiamų iš dalies pakeista Atliekų pagrindų direktyva 2008/98/EB (83)) įgyvendinimą, pakartotinio panaudojimo ir remonto tinklų kūrimą ir rėmimą, funkcinių atliekų atskyrimo ir surinkimo sistemų kūrimą ir atliekų perdirbimo įrenginius (įskaitant komunalinių biologinių atliekų ir tekstilės gaminių atskirą surinkimą).

Investicijos į ekosistemų ir jų paslaugų stiprinimą ir atkūrimą, daugiausia dėmesio skiriant projektams, kuriais skatinama išsaugoti, atkurti, valdyti ir stiprinti gamtinį kapitalą siekiant biologinės įvairovės ir prisitaikymo prie klimato kaitos naudos, be kita ko, įgyvendinant žaliosios ir mėlynosios infrastruktūros projektus. Tai apims ekosistemomis grindžiamus problemų sprendimus, pavyzdžiui, susijusius su oro ir klimato sistemomis, jūra, žeme, dirvožemiu, miškininkyste, žemės ūkiu, vandeniu ir atliekomis, transportu ir energetika. Parama taip pat apims priemones, kuriomis siekiama biologinės įvairovės (84) ir strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ (85) tikslų gerinant maisto gamybos vertės grandines (kai jos nepatenka į MVĮ linijos taikymo sritį). Ypač skatinami tarpvalstybiniai projektai, taip pat projektai, kuriais puoselėjamas tvarus kultūros paveldas. Parama taip pat gali apimti pramoninių teritorijų (įskaitant užterštas teritorijas) atkūrimą ir restauravimą siekiant jas tvariai naudoti.

Parama tvariai plėtrai miestų, kaimų, pakrančių, atviros jūros teritorijose ir platesnei bioekonomikai turėtų apimti infrastruktūros projektus, kurie nėra įtraukti į kitas sritis ir yra orientuoti į geografinę vietovę, įskaitant investicijas į su gamtą susijusius ir gamta pagrįstus sprendimus, kuriais siekiama užkirsti kelią šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimui, toksiškiems teršalams, triukšmui ir kitokiam poveikiui arba gamtinio kapitalo priklausomybei arba juos kontroliuoti, kartu skatinant perėjimą prie žiedinės ekonomikos. Tai apims infrastruktūros projektus, kuriais siekiama skatinti įtraukius ir prieinamus pažangiuosius miestus ir jų tinklus, regionus ir sektorius. Tai taip pat apims projektus, kuriais siekiama skatinti bioekonomiką investuojant į biopramonės sektorius, jūrų ir sausumos sprendimus, kurie pakeistų energijai imlias arba iškastines medžiagas, akvakultūrą ir mėlynąsias bei žaliąsias biotechnologijas. Parama taip pat gali būti susijusi su jūromis ir vandenynais per mėlynosios ekonomikos sritį ir jos finansavimo principus, visų pirma per jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir žiedinę ekonomiką.

Parama kovos su klimato kaita veiksmams, prisitaikymui prie klimato kaitos ir jos švelninimui, įskaitant gaivalinių nelaimių rizikos mažinimą, apims infrastruktūros projektus, kuriais siekiama prisitaikyti prie klimato kaitos ir didinti atsparumą dabartiniam ir būsimam klimatui. Tai, be kita ko, apims žemumų ir pakrančių teritorijų apsaugą ir kitas priemones, susijusias su jūros lygio kilimu, potvynių prevencija, geresniu ir tvariu vandens tiekimu ir sausrų prevencija bei infrastruktūros pritaikymu prie ekstremalios temperatūros. Tai taip pat gali apimti naujoviškas technologijas, kuriomis padedama siekti Sąjungos atsparumo klimato kaitai arba socialinio tvarumo tikslų arba ir vieno, ir kito, ir kurios atitinka Sąjungos aplinkos apsaugos arba socialinio tvarumo standartus.

Parama projektams ir įmonėms, įgyvendinančioms žiedinės ekonomikos sistemas, įskaitant tvarų žaliavų naudojimą, laikantis Žiedinės ekonomikos veiksmų plano (86) tikslų. Ta parama, be kita ko, apims projektus, kuriais efektyvaus išteklių naudojimo aspektai įtraukiami į gamybos ir produktų gyvavimo ciklą, ir visas strategijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad produktų, turto ir materialiųjų išteklių vertė ir gyvavimo trukmė būtų kuo ilgesnė, taip pat infrastruktūrą ir paslaugas, kuriomis skatinama pramonės simbiozė ir dalijimasis turtu tarp pramonės įmonių visuose sektoriuose ir miesto bei kaimo bendruomenėse. Tai taip pat apima žiedinių verslo modelių, skatinančių dematerializavimą, pridėtinių paslaugų teikimą ir intensyvesnį bei veiksmingesnį produktų ir išteklių naudojimą, taikymą, internalizuojant arba eliminuojant neigiamą išorinį poveikį. Investiciniai projektai taip pat turėtų apimti veiksmus, aprėpiančius visą antrinių žaliavų vertės grandinę, įskaitant uždarojo ciklo sistemas, senų nuodingųjų ir probleminių cheminių medžiagų pašalinimą nuo žaliavų perdirbimo iki grąžinamojo perdirbimo etapo. Ypatingas dėmesys bus skiriamas sektoriams, kuriuose sunaudojama daugiausia išteklių ir kuriuose žiediškumo potencialas yra didelis, t. y. elektronikos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT), baterijų ir transporto priemonių, pakuočių, plastiko, tekstilės, statybos ir pastatų, maisto, vandens ir maistinių medžiagų.

Parama veiksmams, kuriais remiamas energijai imlių pramonės šakų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir esminis išmetamų teršalų kiekio sumažinimas, įskaitant uždarojo ciklo sistemas ir novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio technologijų, įskaitant energijos saugojimą, anglies dioksido surinkimą, transportavimą, saugojimą ir (arba) naudojimą, diegimą, taip pat veiksmams, kuriais skatinamas energijos gamybos ir paskirstymo grandinės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas laipsniškai atsisakant anglių ir naftos naudojimo ir laipsniškas gamtinių dujų pakeitimas mažo anglies dioksido kiekio dujomis. Ja taip pat skatinamos uždarojo ciklo žiedinės sistemos perdirbant medžiagas, kurioms perdirbti sunaudojama daug energijos, pvz., plieną, aliuminį, plastiką ir cementą, siekiant pašalinti priemaišas, dėl kurių mažėja perdirbtųjų medžiagų vertė.

6.1.1.4. Tvarios ir saugios skaitmeninio junglumo infrastruktūros vystymas

Parama tvarios ir saugios skaitmeninio junglumo infrastruktūros vystymui turi būti sutelkta į projektus, kuriais remiami įvairūs su ryšiais ir informacinėmis technologijomis susiję produktai ir paslaugos. Ta parama gali apimti, pavyzdžiui, projektus, kuriais remiamas visuotinis (t. y. apimantis kaimo vietoves ir periferinius regionus) infrastruktūros diegimas, itin didelio pralaidumo skaitmeninių tinklų diegimas, be kita ko, diegiant laidinio ir belaidžio ryšio sistemas, įskaitant šviesolaidžio ir 5G ryšio sistemas, ir investicijas, kurių reikia Sąjungos strateginiams skaitmeninio junglumo tikslams pasiekti, kaip apibrėžta Komunikate „Junglumas – bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas“ (87).

Ji taip pat bus skirta projektams, kuriais siekiama didinti Sąjungos tinklų (pvz., kvantinės komunikacijos tinklų, tarpregioninio ir tarptautinio junglumo, be kita ko, naudojant sausumos ir povandeninius kabelius, palydovines sistemas, duomenų centrus ir viešosios apsaugos bei pagalbos nelaimės atveju tinklus) pajėgumus ir atsparumą, taip pat remti pagrindinių viešųjų paslaugų skaitmeninę transformaciją.

Taip pat bus siekiama diegti tvarias didelio pralaidumo susietąsias debesijos infrastruktūras ES (kaip antai programiškai valdomos infrastruktūros, skirtos apkrovai subalansuoti tarp nuotolinių kompiuterinių išteklių, diegimas ir žaliojo junglumo tinklai debesijos infrastruktūroms sujungti), taip pat puoselėti geriausius savo klasėje efektyviai energiją vartojančius Europos duomenų centrus, remiamus modifikuojant tiek didelių, tiek mažų įmonių duomenų centrus (pvz., naujos aušinimo sistemos ir energijos valdymo sprendimai).

Skaitmeninio junglumo infrastruktūros, pavyzdžiui, tos, kuriomis siekiama optimizuoti transporto ir energetikos infrastruktūrą, energijos vartojimą pastatuose, mažinti atliekas bei taršą ir optimizuoti gamtos išteklių naudojimą pasitelkiant skaitmeninius sprendimus, taip pat bus tinkami investavimo objektai.

Tokiu būdu parama turėtų būti orientuota į projektus, kuriais siekiama sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba jo išvengti, ir diegti infrastruktūrą, kuri būtų savo pobūdžiu patvari, tinkama taisyti, atnaujinti ir perdirbti pagal Europos žaliąjį kursą.

6.1.1.5. Tvarios kosmoso infrastruktūros vystymas

Parama darniam naujos ir esamos orbitinės ir antžeminės infrastruktūros vystymui ir modernizavimui. Tai sudarys sąlygas žalinti kosmoso pramonę (paleidimo įrenginius ir erdvėlaivius, pvz., palydovus, ir susijusius antžeminius segmentus). Tai apima ekologiškesnių erdvėlaivių, paleidimo sistemų ir susijusių įrenginių gamybą, surinkimą, bandymą, eksploatavimą, techninę priežiūrą ir paleidimą. Tai taip pat apima švaresnį kosmoso naudojimą pašalinant erdvėlaivius iš orbitos ir nutraukiant jų eksploatavimą.

Parama Sąjungos kosmoso programos komponentams ir susijusioms paslaugoms, taip pat parama Europos kosmoso strategijos (88) tikslams – siekti kuo didesnės naudos Sąjungos visuomenei ir ekonomikai. Tai sudarys sąlygas plėtoti specializuotas paslaugas ir panaudojimo būdus, atitinkančias esamus ir atsirandančius naudotojų poreikius, be kita ko, prioritetinėse klimato kaitos, darnaus vystymosi, junglumo ir saugumo srityse.

6.1.1.6. Tvarios turizmo infrastruktūros vystymas

Parama tvarios turizmo infrastruktūros ir paslaugų vystymui turi padėti stiprinti ilgalaikį sektoriaus konkurencingumą remiant projektus, kuriais skatinamas perėjimas prie tvaraus, novatoriško ir skaitmeninio turizmo.

6.1.1.7. Jūrinės energetikos vystymas siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro

Parama šiose srityse turi prisidėti prie elektros energijos gamybos jūroje, kad būtų patenkinta energijos paklausa ateityje. Ja taip pat turi būti sumažinti daugialypiai ES žemės išteklių poreikiai, didinant vandens ir jūrų išteklių produktyvumą, kaip antai auginant ir naudojant dumblius ir kitus naujus baltymų šaltinius, kurie gali sumažinti žemės ūkio paskirties žemei daromą spaudimą.

Parama turi būti sutelkta į:

a) plūdriųjų vėjo elektrinių parkų plėtrą;

b) uostų pertvarkymą iš transporto mazgų į jūrų pramonės sektorių aptarnaujančius mazgus;

c) jėgainių tinklo jūroje kabelių tiesimą, ypatingą dėmesį skiriant kintamosios srovės jungtims iš turbinų į mazgus, kuriuose po to naudojamos nuolatinės srovės jungiamosios linijos į krantą;

d) bangų ir potvynių energijos įrenginius;

e) akvakultūrą jūroje.

6.1.1.8. Strateginės investicijos į ypatingos svarbos infrastruktūrą

Strateginės investicijos pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją gali būti nukreiptos į projektus, kuriais prisidedama prie ypatingos svarbos infrastruktūros objektų dalių – fizinių ar virtualiųjų – arba tiekimo grandinių stabilumo, eksploatavimo saugumo ir atsparumo, arba tiesiogiai į ypatingai svarbius infrastruktūros elementus, visų pirma turint omenyje Sąjungos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką.

Remiami veiksmai taip pat gali būti skirti įmonėms, įskaitant MVĮ, gaminančioms prekes ir teikiančioms paslaugas, būtinas bet kurių iš 6.1.1.8 skirsnyje išvardytų prioritetinių ypatingos svarbos infrastruktūrų eksploatavimui ir priežiūrai.

Su ypatingos svarbos infrastruktūros objektais susiję investavimo veiksmai gali būti nukreipti į valstybių narių pagal Tarybos direktyvos 2008/114/EB (89) 3 straipsnį atrinktus Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektus. Parama gali būti skiriama švarios energijos tiekimo grandinėms, t. y. atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų (pvz., saulės fotovoltinės energijos, vėjo energijos, hidroenergijos, vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir t. t.) įrangos gamybos pajėgumams.

Remiami veiksmai taip pat gali būti nukreipti į Europos aviacijos, geležinkelių, kelių, vidaus vandenų transporto ir jūrų laivybos tiekimo grandines, be kita ko, remiant investicijas į transporto rūšių integravimą ir gamybos pajėgumus.

Skaitmeninės infrastruktūros strateginės investicijos – tai investicijos, glaudžiai susijusios su atsparaus ir saugaus skaitmeninių ryšių paslaugų teikimo tikslais, įskaitant itin didelio pralaidumo ryšio ir 5G tinklų, kvantinės komunikacijos, daiktų interneto, žiniasklaidos, interneto paslaugų platformų, saugios debesijos kompiuterijos, duomenų apdorojimo ir saugojimo ypatingos svarbos elementus, taip pat su pagrindinėmis vertės grandinėmis, kuriomis grindžiama ši infrastruktūra ir paslaugos. Atsižvelgiant į įvairias architektūras ir nuolat kintančius technologinius sprendimus, be kita ko, susijusius su kibernetiniu saugumu (90), būtina patikrinti kintančius skaitmeninės pertvarkos poreikius ir atitinkamus tokio perėjimo saugumo ir technologinio savarankiškumo bei atsparumo aspektus, susijusius su duomenų pe