LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 315/1

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2011 m. spalio 27 d.

dėl bendro programavimo iniciatyvos „Mikrobų problema. Kylantis pavojus žmonių sveikatai“

2011/C 315/01

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 181 ir 292 straipsnius,

kadangi:

(1) dėl didėjančio atsparumo antimikrobiniams vaistams, mikrobų problema – vienas didžiausių pavojų žmogaus sveikatai XXI amžiuje (1). Nuo infekcijų, kurias sukelia daugeliui antibiotikų atsparios bakterijos (vadinamosios daugeliui vaistų atsparios bakterijos), Sąjungoje kasmet miršta per 25 000 ligonių (2). Atsparumas vienam antibiotikui kai kuriose Europos šalyse viršija 40–50 % (3), o atsparumas daugeliui antibiotikų – paplitusi ir vis didesnė problema;

(2) dėl infekcinių ligų, kurias sukelia atsparios bakterijos, susidaro papildomų sveikatos apsaugos išlaidų ir netiesioginių nuostolių, tokių kaip nuostoliai dėl nedarbingumo ir dėl prarasto produktyvumo ankstyvos mirties atveju. Visuomenei tenkančios bendros tiesioginės išlaidos, t. y. papildomos sveikatos priežiūros išlaidos ir su prarastu produktyvumu susijusios išlaidos, Europoje kasmet sudaro 1,5 mlrd. EUR (4); tikėtina, kad netiesioginiai Europos šalių nuostoliai kelis kartus didesni (5);

(3) atsparumo vaistams problema – natūralus ir neišvengiamas infekcinių ligų gydymo antimikrobiniais vaistais padarinys. Tačiau šią problemą dar padidina besaikis antimikrobinių vaistų vartojimas ir antibiotikams atsparių bakterijų paplitimas aplinkoje. Žmonių judumas, įskaitant keliones ir tai, kad maisto produktai pasklinda po visą pasaulį, labai prisideda prie spartaus atsparių infekcinių mikroorganizmų plitimo (6). Antibiotikai netinkamai naudojami galvijų auginimo procese, todėl padidėja pavojus, kad atsparūs mikroorganizmai į žmogaus organizmą pateks per maistą (7). Kartu smarkiai mažėja naujų antimikrobinių preparatų kūrimo tempai;

(4) kad būtų rastas visapusiškas problemos sprendimas, priemonių reikia imtis daugelyje visuomenės gyvenimo sričių – politikos formavimo, sveikatos priežiūros, švietimo, pramonės, aplinkos agentūrų, žemės ūkio, veterinarinės medicinos, mokslinių tyrimų ir kitų sričių;

(5) tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra būtinas, atsižvelgiant į tai, kad mikroorganizmų atsparumas antibiotikams didėja ne pavienėse šalyse – didelis pavojus visuomenės sveikatai kyla visame pasaulyje. Bendri efektyvaus būsimų problemų sprendimo veiksmai bus naudingi visoms dalyvaujančioms šalims ir suteiks galimybę ateityje geriau valdyti ir gydyti infekcines ligas;

(6) visoje Europoje vykdomi aukštos kokybės moksliniai tyrimai, tačiau šiuo metu Europos atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mokslinių tyrimų sritis atrodo suskaidyta, o padėtis joje – sudėtinga. Atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mokslinių tyrimų darbotvarkes daugelis Europos ir nacionalinio lygmens mokslinių tyrimų tinklų ir organizacijų rengia atskirai, dėl to vykdant mokslinių tyrimų veiklą pasitaiko dubliavimosi ar konkuravimo, o tokios veiklos mastas dažnai būna nepakankamas;

(7) 2009 m. lapkričio 18 d. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, skirtame atsparumui antimikrobinėms medžiagoms (8), apibendrintos Sąjungos lygmeniu įgyvendinamos šios srities iniciatyvos. Pasiūlyta keletas priemonių ir imtasi tolesnių veiksmų, įskaitant geresnę atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir jų vartojimo stebėseną, taip pat rizikos valdymo priemones;

(8) 2009 m. gruodžio 1 d. posėdyje (9) Europos Sąjungos Taryba paragino valstybes nares ir Komisiją „remti veiklą, kuria siekiama bendrai naudoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą, samdyti mokslininkus, skatinti ir remti pasaulinio masto bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, plačiau skleisti mokslinių tyrimų rezultatus ir žinias per keitimosi informacija struktūras ir įvertinti esamas ir naujas finansines priemones“, skirtas užtikrinti pažangias paskatas kurti efektyvius antibiotikus;

(9) 2010 m. gegužės 26 d. posėdyje (10) Konkurencijos taryba galimas bendro programavimo iniciatyvas, įskaitant iniciatyvą „Mikrobų problema. Kylantis pavojus žmonių sveikatai“, nurodė ir pagrindė kaip sritis, kuriose bendras mokslinių tyrimų programavimas labai padėtų padidinti pavienių valstybių narių pastangų vertę. Todėl ji priėmė išvadas, kuriose pripažino šios srities bendro programavimo iniciatyvos būtinybę ir paragino Komisiją prisidėti prie jos rengimo;

(10) valstybės narės atsiuntė oficialius įsipareigojimo raštus ir taip patvirtino dalyvausiančios šioje bendro įgyvendinimo iniciatyvoje;

(11) atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mokslinių tyrimų bendras programavimas pagal siūlomą iniciatyvą „Mikrobų problema. Kylantis pavojus žmonių sveikatai“ padės spręsti valstybių narių mokslinių tyrimų veiklos susiskaidymo problemą ir paspartinti įgūdžių, žinių ir išteklių telkimą, siekiant užtikrinti ir stiprinti Europos kaip lyderės poziciją ir šios srities mokslinių tyrimų konkurencingumą; be to, kadangi taikant bendrą programavimą sprendžiamas svarbus socialinis klausimas, tuo būdu papildoma strategija „Europa 2020“ (11) ir Inovacijų Sąjunga (12);

(12) siekiant šioje rekomendacijoje išdėstytų tikslų, valstybės narės turėtų užtikrinti bendradarbiavimą ir sinergiją su tokiomis pagrindinėmis susijusiomis iniciatyvomis: Naujoviškų vaistų iniciatyva; pagal bendrąją programą remiamomis mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų iniciatyvomis, be kita ko, sveikatos, maisto, žemės ūkio ir aplinkos srityse, pasinaudojant, kai reikia, informacinėmis technologijomis; taip pat kitomis iniciatyvomis, tokiomis kaip atitinkami ERA-NET projektai;

(13) kad Komisija galėtų atsiskaityti Europos Parlamentui ir Tarybai, valstybės narės Komisijai turėtų reguliariai teikti pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ataskaitas,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1. Valstybės narės raginamos parengti tarpdiciplininiu požiūriu pagrįstą bendrą viziją, kaip pagerinti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje ir šios srities veiksmų koordinavimą Europos lygmeniu sprendžiant atsparumo antimikrobinėms medžiagoms klausimus ir pasinaudojant tokio bendradarbiavimo ir koordinavimo galimybėmis, kad būtų užtikrintas bendrų valstybių narių veiksmų efektyvumas.

2. Valstybės narės skatinamos parengti bendrą strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, kurioje būtų nustatyti vidutinės trukmės ir ilgalaikiai atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mokslinių tyrimų poreikiai ir tikslai. Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti toliau plėtojama, siekiant parengti įgyvendinimo planą, kuriame būtų nustatyti prioritetai ir terminai, taip pat nurodyti plano įgyvendinimo veiksmai, priemonės ir ištekliai.

3. Valstybės narės skatinamos imtis toliau išvardytų veiksmų, kurie būtų strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės ir įgyvendinimo plano dalis: a) rinkti informaciją apie susijusias nacionalines programas ir mokslinių tyrimų veiklą ir dalytis tokia informacija; b) aktyvinti bendro prognozavimo veiklą ir stiprinti technologijų vertinimo gebėjimus; c) dalytis informacija, ištekliais, geriausia patirtimi, metodika ir gairėmis; d) nustatyti sritis ar mokslinių tyrimų veiklą, kurias koordinuoti ir kurioms skelbti bendrus kvietimus teikti pasiūlymus ar telkti išteklius būtų naudinga; e) išsamiai nustatyti d punkte minėtų sričių bendrų mokslinių tyrimų tvarką; f) nustatant atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mokslinių tyrimų programų tikslus įvertinti pacientų gydymo ir sveikatos priežiūros sistemų poreikius; g) prireikus bendrai naudotis esama mokslinių tyrimų infrastruktūra arba kurti naują infrastruktūrą, pavyzdžiui, koordinuojamus duomenų bankus, arba rengti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms procesų tyrinėjimo modelius; h) skatinti geresnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą, taip pat atviras inovacijas skirtingose mokslinių tyrimų veiklos srityse ir verslo sektoriuose, susijusiuose su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms; i) eksportuoti ir skleisti žinias, inovacijas ir tarpdisciplininius metodinius principus, taip pat nustatyti ir šalinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos taikymo kliūtis, trukdančias į rinką sparčiau pateikti visuomenei naudingus inovacinius sprendimus; j) kurti atsparumo antimikrobinėms medžiagoms srities mokslinių tyrimų centrų tinklus.

4. Valstybės narės raginamos išsaugoti veiksmingą bendrą atsparumo antimikrobinėms medžiagoms mokslinių tyrimų valdymo struktūrą, kuri padėtų nustatyti bendras bendradarbiavimo ir koordinavimo sąlygas, taisykles bei procedūras ir stebėti, kaip įgyvendinama strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė. Ši valdymo struktūra turėtų būti paprasta, efektyvi ir lanksti, o ją rengiant turėtų būti atsižvelgta į Bendro programavimo aukšto lygio grupės parengtas bendro mokslinių tyrimų programavimo bendrųjų sąlygų neprivalomas gaires.

5. Valstybės narės raginamos pagal Bendro programavimo aukšto lygio grupės parengtas bendro mokslinių tyrimų programavimo bendrųjų sąlygų neprivalomas gaires kartu įgyvendinti strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę – be kita ko, vykdyti nacionalines mokslinių tyrimų programas ar kitą nacionalinę mokslinių tyrimų veiklą.

6. Valstybės narės raginamos strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę rengti ir įgyvendinti remiantis Komisijos kompetencija ir atsižvelgiant į Bendrųjų sąlygų neprivalomas gaires, kad bendro programavimo iniciatyvas būtų galima koordinuoti su kitomis šios srities programomis ir iniciatyvomis.

7. Valstybės narės raginamos Tarybai ir Komisijai reguliariai teikti metines pažangos, padarytos įgyvendinant šią bendro programavimo iniciatyvą, ir iniciatyvos įgyvendinimo rezultatų ataskaitas.

Priimta Briuselyje 2011 m. spalio 27 d. Komisijos vardu Máire GEOGHEGAN-QUINN Komisijos narė

(1) Kaplan, W., Laing, R. Priority Medicines for Europe and the World – Ženeva, Pasaulio sveikatos organizacija, 2004.

(2) „Bakterijų problema – metas veikti“, Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro ir Europos vaistų agentūros bendra techninė ataskaita, 2009 m. rugsėjis.

(3) Goldstein FW. Penicillin-resistant Streptocuccus pneumoniae: selection by both beta lactam and non-beta lactam antibiotics. J Antimicrob Chemother 44:141-144 (1999).

(4) Žr. 2 išnašą.

(5) Konferencijos ataskaita „Pažangios paskatos kurti efektyvias antibakterines medžiagas“, 2009.

(6) 2007 m. Pasaulio sveikatos apsaugos ataskaita. „Saugesnė ateitis – pasaulinis visuomenės sveikatos saugumas XXI amžiuje“, PSO, 2007.

(7) Joint Opinion on antimicrobial resistance (AMR) focused on zoonotic infections, EFSA Journal 7(11):1372 (2009).

(8) SANCO/6867/2009r6.

(9) Europos Sąjungos Taryba. Tarybos išvados dėl pažangių paskatų kurti efektyvius antibiotikus. Priimta 2009 m. gruodžio 1 d. Briuselyje surengtame 2980-ajame Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdyje.

(10) 10246/10.

(11) COM(2010) 2020.

(12) COM(2010) 546.