(3)

Danijos atveju ESRV grėsmių vertinime pabrėžiama tai: a. Stipriai išaugusios gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos kartu su labai įsiskolinusiais namų ūkiais yra pagrindinės grėsmės, susijusios su gyvenamosios paskirties nekilnojamuoju turtu Danijoje. Gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos, ypač didesniuose miestuose, kurį laiką smarkiai augo ir dabar yra arti lygių, kurie buvo iki finansų krizės. Tačiau, bendrai, kainos neatrodo pervertintos. b. Vidutinis Danijos namų ūkių įsiskolinimo lygis yra vienas didžiausių pasaulyje. Tai, kad Danijoje daug metų yra gerai išvystyta finansų sistema, leido Danijos namų ūkiams gana lengvai gauti hipotekos kreditą, ir buvo nebrangu skolintis įkeičiant nekilnojamąjį turtą, daugiausia dėl didelės padengtų obligacijų rinkos, kuriai taikomas balanso principas (2). Tuo pačiu metu, Danijos namų ūkiai turi reikšmingą pensijų turtą, kuris sumažina poreikį asmenims neturėti skolų, kai jie išeina į pensiją. Tačiau, kai kurios namų ūkių grupės yra labai įsiskolinusios. Pavyzdžiui, maždaug trečdalis visų Danijos namų ūkių turi bendrą įsiskolinimo lygį, kuris viršija jų būstų vertę (3), ir maždaug ketvirtis turi bendrą įsiskolinimo lygį, kuris yra tris kartus didesnis, nei jų metinės pajamos prieš mokesčius. Be to, trys ketvirčiai namų ūkių su dideliu įsiskolinimo lygiu turi hipotekos paskolų su kintamosiomis palūkanomis, ir tai juos daro pažeidžiamais dėl bet kokio būsimo palūkanų normų augimo. c. Greitas gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų augimas miestų zonose gali paskatinti daugiau asmenų, pavyzdžiui, pirmą kartą perkančių būstą, imti dideles hipotekos paskolas gyvenamosios paskirties nekilnojamajam turtui pirkti. Todėl yra rizika, kad dabartinė padėtis galėtų toliau didinti namų ūkių įsiskolinimą. Stipriai išaugusias gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainas taip pat didina kai kurie struktūriniai veiksniai, pavyzdžiui, stipriai reglamentuojama nuomos rinka ir procikliška būsto mokesčių sistema. d. Nors Danijos hipotekos rinkoje yra tam tikrų pokyčių, dėl kurių įtakos tikimasi, kad bus sumažinta rizika, susijusi su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriumi, ypač kredito standartų griežtinimas, apskritai prislopintas kredito augimas ir mažėjanti hipotekos paskolų, kurios yra neamortizuotos, dalis, paskolos, už kurias mokamos tik palūkanos, yra vis dar paplitusios ir didžiuosiuose miestuose kredito augimas yra tvarus. Todėl panašu, kad labai įsiskolinusių namų ūkių dalis ir toliau numatomoje ateityje išliks. e. Tyrimai rodo, kad didelė Danijos namų ūkių su dideliais įsiskolinimo lygiais dauguma yra finansiškai atspari net ir esant nepalankiausioms aplinkybėms. Tačiau tyrimai taip pat rodo didelį neigiamą namų ūkių įsiskolinimo lygių ir jų vartojimo pokyčių santykį atsižvelgiant į pajamų ir turto veiksnius nepalankiausiais laikotarpiais. Be to, dideli įsiskolinimo lygiai ir didelė hipotekų su kintamosiomis palūkanomis dalis reiškia, kad net maži palūkanų normų lygių pokyčiai gali turėti didelę įtaką namų ūkių disponuojamosioms pajamoms. Be to, greitas gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainų augimas padidina būsimų kainų kritimo tikimybę ir mastą, dėl kurio kartu su dideliais įsiskolinimo lygiais daug namų ūkių galėtų atsidurti tokioje padėtyje, kai jų turto vertė yra žemesnė nei skolos vertė. Nors Danijos grynasis finansinis turtas yra didelis, nepalankiomis sąlygomis šio turto likvidumas ir vertė gali sumažėti ir namų ūkiai gali nenorėti naudoti savo finansinio turto, kad išlaikytų vartojimo lygį. f. Didelis privataus vartojimo sumažėjimas galėtų lemti makroekonominį nestabilumą, kaip iš tiesų atsitiko Danijoje po pasaulinės finansų krizės. Be to, kadangi Šiaurės Baltijos regiono bankai tarpusavyje susiję, dėl sunkumų, susijusių su gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto nepalankiomis aplinkybėmis bet kurioje iš regiono šalių, tarp bankų sistemų galėtų tarptautiniu mastu išplisti reikšmingas neigiamas poveikis. Šiuo metu tiesioginė rizika bankų sistemai yra ribota dėl Danijos struktūrinių ir institucinių savybių (pavyzdžiui, paskolos, kurių išieškojimas neapribotas įkaitu, fizinio asmens bankroto įstatymai ir palanki socialinės apsaugos sistema). Be to, pasireiškus tokiai rizikai, atrodo, kad bankų sektorius yra atsparus: Danijos bankai apskritai turi pakankamai kapitalo, ir didieji bankai jau atitinka papildomus kapitalo reikalavimus, kurie bus visapusiškai įtvirtinti ateinančiais metais. g. ESRV atkreipia dėmesį į priemones, kurias nustatė Danijos valdžios institucijos, įskaitant paskolos ir turto vertės santykį, atsargaus bankų ir hipotekos kredito įstaigų skolinimo gaires, laipsnišką mokesčių atskaitymo mažinimą ir taip vadinamą hipotekos kredito įstaigų „priežiūros deimantą“ (4). Nors šios politikos priemonės yra tinkamos atsižvelgiant į gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto grėsmių pobūdį Danijoje, jos gali būti nepakankamos visapusiškai jas nuslopinti. Nors hipotekos skolintojai patys pranešė apie sugriežtėjusius skolinimo standartus, tai dar nepadarė žymaus poveikio namų ūkių įsiskolinimo lygiui ar nekilnojamojo turto kainoms – priešingai – didžiuosiuose miestuose kredito suteikiama daugiau ir kainos vis didėja. Atsižvelgiant į tai, kad gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto kainos smarkiai auga, ypač didžiuosiuose miestuose, yra rizika, kad tai galėtų toliau didinti namų ūkių įsiskolinimą. Be to, nesitikima, kad aukštas namų ūkių skolos lygis smarkiai sumažės, nes šie aspektai tiesiogiai jo neįtakoja. Svarbu pažymėti, kad šis vertinimas atspindi aplinkybę, kad kai kurios priemonės buvo taikomos tik ribotą laiką ir įgyvendinamos palaipsniui, o kai kurios daro poveikį tik naujiems skolininkams,