30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/61 
 II 
(Aktai, kuri ų skelbti neprivaloma) 
TARYBA 
Tarybos sprendimas 
2006 m. gruodžio 18 d. 
dėl Europos atomin ės energijos bendrijos (Euratomas)  
septintosios bendrosios branduolini ų tyrimų  
ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) 
(2006/970/Euratomas) 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 7 straipsn į, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę 1, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę 2, 
                                                 
1 2006 m. birželio 15 d. nuomon ė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 
2 OL C 65, 2006 3 17, p. 9. 
L 400/62 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 kadangi: 
(1) Bendros valstybi ų ir Europos pastangos mokslini ų tyrimų ir mokymo srityje yra ypa č 
svarbios skatinant ir užtikr inant Europos ekonomikos augim ą bei piliečių gerovę. 
(2) Septintoji bendroji programa tur ėtų papildyti kitus Li sabonos strategijai įgyvendinti 
būtinus ES veiksmus mokslini ų tyrimų politikos srityje, vykdomus vis ų pirma švietimo, 
mokymo, konkurencingumo ir inovacij ų, pramonės, užimtumo ir aplinkosaugos srityse. 
(3) Septintoji bendroji programa grindžiama ankstesn ės programos pasiekimais kuriant 
Europos mokslini ų tyrimų erdvę, kurie toliau pl ėtojami siekiant vystyti Europos žini ų 
ekonomik ą ir visuomen ę. 
(4) Komisijos žaliojoje knygoje „Europos energijos tiekimo strategijos link“ pabr ėžiamas 
branduolin ės energijos vaidmuo mažinant šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų išmetimą ir 
Europos priklausomyb ę nuo importuojamos energijos. 
(5) 2005 m. rugpj ūčio 24 d. Komisija pateik ė Bendrijos veiklos, vykdytos toje srityje 
penkerius metus iki įvertinimo, įgyvendinimo ir rezultat ų išorinio įvertinimo išvadas bei 
savo pastabas. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/63 
 (6) Remiantis 2004 m. lapkri čio 26 d. Tarybos sprendimu, iš dalies pakei čiančiu derybų dėl 
ITER nurodymus, tarptautinio eksperimen tinio termobranduolinio reaktoriaus (ITER) 
pastatymas Europoje platesn ėje sintezės energijos perspektyvoje b ūtų pagrindinis pagal 
Septintąją bendrąją programą vykdomos sintez ės tyrimų veiklos elementas. 
(7) D ėl Septintosios bendrosios programos įgyvendinimo gali b ūti steigiamos bendros įmonės, 
minimos Sutarties II antraštin ės dalies 45–51 straipsniuose. 
(8) Vykdant mokslinius tyrimus, remiamus pagal Septint ąją bendrąją programą, reikėtų 
laikytis pagrindini ų etikos princip ų, įskaitant Europos S ąjungos pagrindini ų teisių 
chartijoje nur odytus principus. Į Europos mokslo ir nauj ųjų technologij ų etikos grup ės 
nuomonę yra ir bus atsižvelgiama. 
(9) Šiuo sprendimu visai programos įgyvendinimo trukmei nustatomas finansinis paketas, 
kuris yra pagrindinis biudžeto valdymo institucijos orientyras metin ės biudžetin ės 
procedūros metu, kaip apibr ėžta 2006 m. geguž ės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir 
Komisijos tarpinstituciniame susitarime d ėl biudžetin ės drausmės ir patikimo finans ų 
valdymo 1 37 punkte. 
                                                 
1 OL C 139, 2006 6 14, p. 1. 
L 400/64 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 (10) Svarbu užtikrinti patikim ą Septintosios bendrosios programos finans ų valdymą ir kuo 
veiksmingesn į bei priimtinesn į jos įgyvendinim ą, taip pat supaprastinti galimybes ja 
naudotis visiems dalyviams. 
(11) Įgyvendinant Septint ąją bendrąją programą reikiamas d ėmesys tur ėtų būti skiriamas 
moterų vaidmeniui mokslo ir mokslini ų tyrimų srityje, toliau jas skatinant aktyviau 
dalyvauti moksliniuose tyrimuose. 
(12) Jungtinis tyrim ų centras (JTC) tur ėtų prisidėti prie į vartotojo poreiki us orientuotos 
mokslinės ir technologin ės paramos teikimo formuluojant, pl ėtojant, įgyvendinant ir 
stebint Bendrijos politik ą. Šiuo poži ūriu naudinga, kad special ios savo kompetencijos 
srityse JTC toliau veikt ų kaip ES nepriklausomas informacijos apie moksl ą ir technologijas 
centras. 
(13) Siekiant abipus ės naudos yra svarb ūs Europos mokslini ų tyrimų tarptautiniai ir pasauliniai 
aspektai. Septintojoje bendrojoje programoje tur ėtų galėti dalyvauti b ūtinus susitarimus 
sudariusios šalys, o projektuose abipus ės naudos pagrindu taip pat tur ėtų galėti dalyvauti 
trečiųjų šalių subjektai ir mokslinio bendradarbiavimo srityje veikian čios tarptautin ės 
organizacijos. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/65 
 (14) Septint ąja bendrąja programa tur ėtų būti prisidedama prie Europos S ąjungos plėtros 
skiriant mokslin ę ir technologin ę paramą šalims kandidat ėms Bendrijos acquis  
įgyvendinimui ir j ų integravimuisi į Europos mokslini ų tyrimų erdvę. 
(15) Reik ėtų imtis atitinkam ų priemoni ų siekiant užkirsti keli ą pažeidimams ir suk čiavimui, taip 
pat būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas l ėšas, kurios buvo neteisingai išmok ėtos ar 
panaudotos, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 d ėl Europos Bendrij ų finansinių interesų apsaugos 
1, 1996 m. lapkri čio 11 d. 
Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 d ėl Komisijos atliekam ų patikrinim ų ir 
inspektavim ų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrij ų finansinius interesus nuo 
sukčiavimo ir kit ų pažeidim ų 2 ir 1999 m. geguž ės 25 d. Tarybos reglamentu (Euratomas) 
Nr. 1074/1999 d ėl Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) atliekam ų tyrimų 3. 
(16) Komisija konsultavosi su Mokslo ir technikos komitetu, kuris pareišk ė savo nuomon ę, 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
                                                 
1 OL L 312, 1995 12 23, p. 1. 
2 OL L 292, 1996 11 15, p. 2. 
3 OL L 136, 1999 5 31, p. 8. 
L 400/66 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 1 straipsnis 
Septintosios bendrosios programos patvirtinimas 
Daugiamet ė bendroji branduolini ų tyrimų ir mokymo veiklos programa (toliau – Septintoji bendroji 
programa) patvirtinama 2007 m. sausio 1 d.–2011 gruodžio 31 d. laikotarpiui. 
2 straipsnis 
Tikslai  
1. Septint ąja bendrąja programa siekiama Sutarties 1 straipsnyje ir 2 straipsnio a punkte 
nurodytų bendrųjų tikslų prisidedant prie žini ų visuomen ės kūrimo remiantis Europos 
mokslinių tyrimų erdve. 
2. Septintoji bendroji programa apima Be ndrijos mokslinius tyrimus, technologin ę plėtrą, 
tarptautin į bendradarbiavim ą, techninės informacijos platinim ą ir eksploatavimo veikl ą, 
taip pat mokym ą, kurie turi b ūti išdėstyti dviejose konkre čiose programose: 
Pirmoji konkreti programa apima: a) sintez ės energijos tyrimus siekiant pl ėtoti technologij ą, padedan čią sukurti saugios, 
tvarios, aplinkai palankios ir ekonomi škai perspektyvios energijos šaltin į; 
b) branduolio dalijim ąsi ir radiacin ę saugą siekiant pagerinti vis ų pirma branduolio 
dalijimosi bei kit ų spinduliuot ės naudojimo pramon ė
je ir medicinoje b ūdų saugos 
lygį, išteklių veiksmingum ą ir ekonomin į efektyvum ą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/67 
 Antroji konkreti programa apima Jungtinio tyrim ų centro (JTC) veikl ą branduolin ės 
energijos srityje. 
3. Ši ų konkrečių programų bendros kryptys yra apib ūdintos I priede. 
3 straipsnis 
Didžiausia bendra suma ir kiekvienai programai skirtos dalys 
1. Septintajai bendrajai programai įgyvendinti 2007–2011 m. laikotarpi u skiriama didžiausia 
bendra suma – 2 751 mln. EUR. Ši su ma paskirstoma taip (mln. EUR): 
Sintezės energijos tyrimai 1  1947 
Branduolio dalijimasis ir radiacin ė sauga 287 
JTC branduolin ė veikla 517 
2. Išsamios Bendrijos finansinio įnašo į šią Septintąją bendrąją programą taisyklės yra 
nustatytos II priede.  
                                                 
1 Iš sintezės energijos tyrimams numatytos sumos ne mažiau kaip 900 milijon ų EUR bus 
skirta I priede išvardytai ve iklai, išskyrus ITER statyb ą. 
L 400/68 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 4 straipsnis 
Bendrijų finansinių interesų apsauga 
Pagal šį sprendim ą finansuojam ų Bendrijos veiksm ų atžvilgiu Reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kuriam Bendrijos teis ės 
nuostatos d ėl pažeidimui, įskaitant Septintojoje bendrojoje programoje nustatyto sutartinio 
įsipareigojimo nesilaikym ą, susijusiam su ekonomin ės veiklos vykdytojo veikla ar neveikimu, kai 
dėl nepagrįstų išlaidų padaroma ar b ūtų padaryta žala Europos S ąjungos bendrajam biudžetui ar j ų 
valdomiems biudžetams. 
5 straipsnis 
Pagrindiniai etikos principai 
Visa pagal Septint ąją bendrąją programą vykdoma mokslini ų tyrimų veikla atliekama laikantis 
pagrindini ų etikos princip ų. 
6 straipsnis 
Stebėsena, vertinimas ir perži ūra 
1. Komisija nuolat ir si stemingai stebi, kaip įgyvendinama Septintoji be ndroji programa ir jos 
specialiosios programos bei regu liariai praneša apie šios steb ėsenos rezultatus ir juos 
platina. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/69 
 2. Ne v ėliau kaip 2010 m. Komisija, kuriai padeda išor ės ekspertai, atlieka įrodymais pagr įstą 
tarpinį Septintosios bendrosios programos ir jos speciali ųjų programų įvertinimą, 
remdamasi Šeštosios bendrosios programos ex-post  vertinimu. Šiame įvertinime 
nagrinėjama vykdomos mokslini ų tyrimų veiklos kokyb ė, taip pat įgyvendinimo ir 
valdymo kokyb ė bei pažanga siekiant nustatyt ų tikslų. 
3. Pasibaigus Septintajai bendrajai programai Komisija paveda neprik lausomiems ekspertam 
atlikti jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir pasiekim ų išorinį vertinimą. 
Įvertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, 
Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui bei Region ų komitetui. 
L 400/70 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 7 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis sprendimas įsigalioja kit ą dieną po jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame leidinyje. 
Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 18 d. 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
                                                                       J.-E. ENESTAM 
 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/71 
 I PRIEDAS  
MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI,  
TEMOS IR VEIKLA  
ĮVADAS  
Septintąją bendrąją Europos atomin ės energijos bendrijos (EURATOMO) branduolini ų tyrimų ir 
mokymo veiklos program ą sudaro dvi dalys, atitinkan čios „netiesiogin ę“ veiklą sintezės energijos 
tyrimų ir branduolio dalijimosi bei radiacin ės saugos srityje ir JT C vykdomus „tiesioginius“ 
mokslinius tyrimus. 
I.A. SINTEZ ĖS ENERGIJOS TYRIMAI 
Tikslas Sukaupti žini ų pagrindą ITER projektui ir pastatyti ITER, kuris b ūtų svarbus žingsnis kuriant 
elektrinių reaktorių prototipus, kurie yra saug ūs, tvarūs, palankūs aplinkai ir ekonomiškai 
perspektyv ūs. 
L 400/72 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Loginis pagrindas 
Atsižvelgiant į artimiausias, vidutin ės trukmės ir ilgalaikes perspektyvas,  Europos energijos tiekimo 
sistema turi rimt ų trūkumų. Visų pirma reikia priemoni ų tiekimo užtikrintumo, klimato kaitos ir 
tvaraus vystymosi klausimams spr ęsti, kartu užtikrinant, kad nekilt ų grėsmė tolimesniam 
ekonomikos augimui. 
Be to, kad ES deda pastangas atsinaujinan čių energijos šaltini ų mokslini ų tyrimų srityje, sintez ė gali 
daug prisid ėti siekiant tvaraus ir užtikrinto energijos  tiekimo ES pra ėjus keliems dešimtme čiams, 
kai į rinką pateks komerciniai sinteze pagr įsti reaktoriai.  Sėkmingas jos pl ėtojimas sudaryt ų sąlygas 
tiekti saugi ą, tvarią ir aplinkai nepavojing ą energiją. Ilgalaikis Europos sintez ės tyrimų tikslas, 
apimantis vis ą su sinteze susijusi ą veiklą valstybėse narėse ir asocijuotose tre čiosiose šalyse – per 
trisdešimt ar trisdešimt penkerius metus, atsižvelgiant į technologij ų ir mokslo pažang ą, kartu 
sukurti elektrini ų reaktorių prototipus, kurie atitikt ų šiuos reikalavimus ir b ūtų ekonomiškai 
perspektyv ūs. 
Strategijos, skirtos šiam ilgalaikiam tikslui pasiek ti, pirmasis prioritetas yra pastatyti ITER (svarb ų 
eksperimentin į įrenginį, kuriuo bus pademonstruotos sintez ės energijos mokslin ės ir technin ės 
galimybės), o po to pastatyti DEMO – „parodom ąją“ sintezės elektrinę. Tai pat bus parengta ITER 
ir DEMO reikaling ų sintezės medžiag ų, technologij ų ir fizikos pl ėtojimui skirt ų MTTP rėmimo 
dinamiška programa. Šioje veikloje dalyvaut ų Europos pramon ės įmonės, sintezės asociacijos ir 
trečiosios šalys, vis ų pirma ITER susitarimo šalys. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/73 
 Veikla 
1. ITER pastatymas 
Šie darbai apima bendr ą ITER (kaip tarptautini ų mokslinių tyrimų infrastrukt ūros) statym ą, 
visų pirma statybviet ės paruošim ą, ITER organizacijos ir ITER  skirtos Europos bendrosios 
įmonės įsteigimą, valdymą ir darbuotoj ų atranką, bendrą techninę ir administracin ę 
paramą, įrenginių ir įrangos konstravim ą bei param ą projektui statybos metu. 
2. ITER veikimui skirti parengiamieji MTTP 
Tikslinėje fizikos ir technologij ų programoje bus naudojami atitinkami sintez ės programos 
įrenginiai ir ištekliai, t. y. JET ir kiti esami, b ūsimi ar statomi magnetinio lokalizavimo 
įrenginiai (tokamakai, stelaratoriai, RFP). Bus įvertintos konkre čios esmin ės ITER 
technologijos, sujungtos I TER projekto alternatyvos ir vykdant eksperimentin ę bei teorin ę 
veiklą bus pasirengta ITER veikimui. 
3. Technologinis pasirengimas DEMO elektrinei 
Bus aktyviai pl ėtojamos sintez ės medžiagos ir pagrindin ės sintezės technologijos, įskaitant 
atgaminimo zonas, bei sudaryta  specializuota projekto grup ė, kuriai bus pavesta pasirengti 
tarptautinio sintez ės medžiag ų apšvitinimo įrenginio (IFMIF), skirto parengti medžiagas 
DEMO elektrinei, statybai. Bus atlieka mi apšvitinimo bandymai ir medžiag ų 
modeliavimas, su DEMO koncepcijos projektu susij ę tyrimai, sintez ės energijos saugos, 
aplinkosaugos ir socialini ų bei ekonomini ų aspektų tyrimai. 
L 400/74 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 4. MTTP veikla ilgalaik ės perspektyvos atžvilgiu 
Toliau bus pl ėtojamos magnetinio lokalizavimo schem ų, galinčių duoti naudos sintez ės 
elektrinėms (daugiausia d ėmesio skiriant W7-X stelaratoriaus įrenginio statybos 
užbaigimui), patobulinto s koncepcijos, teorija ir  modeliavimas, kad b ūtų galima iki galo 
suprasti sintez ės plazmos reiškinius, ir palaik ant ryšius koordinuojami valstybi ų narių 
civiliniai moksliniai tyrimai inertinio lokalizavimo srityje. 
5. Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas 
Atsižvelgiant į su ITER susijusius neatid ėliotinus ir vidutin ės trukmės poreikius bei 
siekiant toliau pl ėtoti sintez ę, bus imamasi iniciatyv ų, visų pirma fizikos ir sintez ės 
inžinerijos srityse, skirt ų užtikrinti, kad b ūtų disponuojama tinkamais žmogiškaisiais 
ištekliais, užtikrintas  reikiamas darbuotoj ų skaičius, kompetencij ų įvairovė, aukšto lygio 
išsilavinimas ir patirtis. 
6. Infrastrukt ūra 
Tarptautinio sintez ės energijos tyrim ų projekto ITER pastatymas taps vienu iš nauj ų 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūros element ų, pasižymin čiu ryškia europine dimensija. 
7. Technologij ų perdavimo procesai 
ITER reik ės naujų ir lankstesni ų organizacini ų struktūrų, kad būtų sudarytos s ąlygos jo 
kuriamų inovacijų ir technologij ų pažangos greito perdavimo pramonei procesui, siekiant 
nugalėti sunkumus, kliudan čius Europos pramonei tapti konkurencingesne. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/75 
 I.B. BRANDUOLIO DALIJIMASIS IR RADIACIN Ė SAUGA 
Tikslas Sukurti patikim ą mokslinį ir technin į pagrindą siekiant paspartinti ilgojo pusamžio radioaktyvi ųjų 
atliekų saugesnio tvarkymo praktin į tobulinim ą, visų pirma pagerinant branduolin ės energijos 
naudojimo saugos lyg į, išteklių veiksmingum ą bei ekonomin į efektyvum ą ir užtikrinant tvirt ą bei 
socialiai priimtin ą asmenų ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės sistemą. 
Loginis pagrindas Branduolin ė energija šiuo metu sudaro vien ą trečdalį visos ES sunaudojamos elektros energijos, ir 
kaip svarbiausias bazin ės apkrovos elektros energijos šaltinis, kuris atomin ės elektrinės darbo metu 
neišskiria CO
2, yra svarbus elementas diskusijose d ėl priemoni ų, skirtų kovai su klimato kaita, ir 
Europos priklausomyb ės nuo importuojamos energijos sumažinimo. Visas Europos branduolinis 
sektorius pasižymi pažangiausiomis technol ogijomis ir užtikrina keliems šimtams t ūkstančių 
darbuotoj ų aukštos kvalifikacijos reikalaujan čias darbo vietas. Pažangesn ė branduolin ė 
technologijas gal ėtų sudaryti galimyb ę labai padidinti našum ą bei ištekli ų naudojim ą, tuo pat metu 
užtikrinant dar aukštesnius saugos sta ndartus ir išmetant mažiau teršal ų palyginti su dabartin ėmis 
kito tipo elektrin ėmis. 
L 400/76 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Tačiau tolesnis šio energijos šaltinio naudojimas ES kelia didel į susirūpinimą. Reikia toliau d ėti 
pastangas siekiant už tikrinti Bendrijos ger ų saugos rezultat ų tęstinumą ir siekti, kad radiacin ės 
saugos gerinimas ir toliau b ūtų prioritetin ė sritis. Pagrindin ės problemos yra veikian čių reaktorių 
sauga ir ilgojo pusamžio radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymas, ir abi šios problemos šiuo metu 
sprendžiamos techniškai, ta čiau reikia pasitelkti ir politines bei visuomen ės pastangas. Esminis 
principas naudojant spinduliuot ę visose srityse – pramon ėje ir medicinoje – yra žmoni ų ir aplinkos 
apsauga. Visose nurodytose temin ėse srityse iš esm ės siekiama užtikrinti aukšt ą saugos lyg į. Taip 
pat visuose branduolin ės inžinerijos ir mokslo sektoriuose įžvelgiami aišk ūs poreikiai disponuoti 
infrastrukt ūra ir kompetencija. Be t o, atskiras technines sritis sieja jas visas apiman čios temos, pvz., 
branduolinio kuro ciklas, aktinoid ų chemija, rizikos analiz ė ir saugos įvertinimas, ir netgi 
visuomen ės bei valdymo klausimai. 
Taip pat reik ės ištirti naujas mokslo ir technologij ų galimybes ir lanks čiai reaguoti į naujus 
politinius poreikius, iškilsian čius Septintosios bendrosios programos vykdymo laikotarpiu. 
Veikla 1. Radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymas 
Kryptingų mokslinių tyrimų ir plėtros, susijusios su visais likusiais pagrindiniais 
panaudoto kuro ir ilgoj o pusamžio radioaktyvi ųjų atliekų giluminio geologinio laidojimo 
aspektais, įgyvendinimas, ir atitinkamais atvejais su technologijomis bei sauga susijusi 
demonstracin ė veikla bei parama Europos bendro poži ūrio į pagrindinius klausimus, 
susijusius atliek ų tvarkymu ir laidojimu, formavim ui. Moksliniai tyrimai, susij ę su skilimu 
bei transmutacija ir (arba) kitais sprendimais, skirtais laidojimui skirt ų atliekų kiekiui ir 
(arba) jų pavojingumui sumažinti. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/77 
 2. Reaktori ų sistemos 
Moksliniai tyrimai, skirti nuolatiniam esam ų visų atitinkam ų tipų reaktorių sistemų 
(įskaitant kuro ciklo įrenginius) saugiam eksploatavimui atsižvelgiant į naujus uždavinius, 
pvz., nauj ų pažangių saugos įvertinimo metodik ų, įskaitant taikomas įvykus didel ėms 
avarijoms, taikymo laiko prat ęsimą ir jų kūrimą (techniniu ir žmogi škuoju aspektu), ir 
būsimų reaktorių sistemų potencialui, artimiausio bei vidutin ės trukmės laikotarpio saugos 
bei atliekų valdymo aspekt ų įvertinimui išlaikant ES ja u pasiektus aukštus saugos 
standartus bei iš esm ės pagerinant ilgalaik į radioaktyvi ųjų atliekų valdymą. 
3. Radiacin ė sauga 
Moksliniai tyrimai, vis ų pirma skirti maž ų dozių keliamai rizikai, naudojimui medicinoje ir 
nelaiming ų atsitikimų valdymui tirti siekiant sukurti mokslin į pagrindą tvirtai, nešališkai ir 
socialiai priimtinai saugos sistem ai, kuri bereikalingai neribot ų naudingo ir pla čiai 
paplitusio spinduliuot ės naudojimo medicinoje ir pramon ėje. Moksliniai tyrimai, skirti 
branduolinio ir radiologinio  terorizmo bei branduolini ų medžiagų vagysčių poveikiui kiek 
įmanoma sumažinti. 
L 400/78 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 4. Infrastrukt ūra 
Galimybi ų pasinaudoti mokslini ų tyrimų infrastrukt ūra gerinimas, pvz., medžiag ų 
bandymo įrenginiais, požemin ėmis mokslini ų tyrimų laboratorijomis, radiobiologiniais 
įrenginiais ir audini ų bankais, kuri yra b ūtina siekiant Europos branduoliniame sektoriuje 
išlaikyti aukštus technikos pasiekim ų, inovacijų ir saugos standartus, bei remti ši ų 
infrastrukt ūrų bendradarbiavim ą. 
5. Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas 
Parama mokslin ės kompetencijos ir žmogišk ųjų išteklių išsaugojimui ir tolesnei pl ėtrai 
(pavyzdžiui, imantis bendro mokymo veiklo s) siekiant užtikrinti, kad ilgainiui 
branduoliniame sektoriuje dirbt ų tinkamos kvalifikacijos mokslininkai, inžinieriai ir 
darbuotojai. 
II. JUNGTINIO TYRIM Ų CENTRO (JTC) BRANDUOLIN Ė VEIKLA 
Tikslas  
Teikti į užsakovo interesus orientuot ą mokslinę ir technin ę paramą Bendrijos politikos formavimo 
procesui branduolin ės energijos srityje, užtikrinant param ą esamos politikos įgyvendinimui ir 
stebėsenai bei lanks čiai reaguojant į naujus politi kos poreikius. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/79 
 Loginis pagrindas 
JTC remia Europos energijos tiekimo strategijoje numatytus tikslus, ypa č dėl Kioto protokolo tiksl ų 
pasiekimo. Bendrija turi pripažint ą kompetencij ą, susijusią su daugeliu branduolini ų technologij ų 
aspektų, ir ši kompetencija remiasi solidžiais ankste sniais pasiekimais šioje srityje. Remdamasis 
savo moksline kompetencija ir integracija į tarptautin ę mokslinę bendruomen ę, bendradarbiaudamas 
su kitais mokslini ų tyrimų centrais bei platindamas žinias, JTC teikia param ą Bendrijos politikos 
sritims ir prisideda prie nauj ų tendencij ų branduolini ų tyrimų srityje. JTC turi kompetenting ą 
personalą ir naujausius įrenginius pripažintam moksliniam ir t echniniam darbui atlikti, siekiant 
užtikrinti Europos mokslini ų tyrimų pirmavim ą, pagrįstą jos mokslinio ir techninio darbo kokybe. 
JTC remia Bendrijos politik ą, kuria siekiama išsaugoti pagrindin ę kompetencij ą ir žinias atei čiai 
sudarant kitiems mokslo darbuotojams galimyb ę naudotis jos infrastrukt ūromis ir rengiant jaunus 
mokslo darbuotojus bei skatinant j ų mobilum ą, taip palaikant Europos pažangi ąją patirtį 
branduolin ėje srityje. Atsirado nauj ų poreikių, visų pirma išor ės ryšių ir saugumo politikos srityse. 
Šiais atvejais reikia vidaus ir saugi ų informacijos, analiz ės bei sistem ų, kurių ne visada galima 
įsigyti rinkoje. 
JTC branduolin ės veiklos tikslas – įvykdyti MTTP reikalavimus ir teikti param ą Komisijai ir 
valstybėms narėms. Šios programos tikslas – pl ėtoti ir kaupti žinias  siekiant prisid ėti prie diskusij ų 
apie branduolin ės energijos gamyb ą, jos saug ą ir patikimum ą, tvarumą ir kontrol ę, jos keliam ą 
grėsmę ir spręstinus uždavinius, įskaitant novatorišk ų (būsimų) sistemų įvertinimą. 
L 400/80 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Veikla 
JTC veikloje daugiausia d ėmesio bus skiriama: 
1) Branduolini ų atliekų tvarkymui ir poveikiui aplinkai si ekiant suprasti branduolinio kuro 
procesus nuo energijos gamybos iki atliek ų šalinimo, bei ieškoti veiksming ų sprendim ų dėl 
labai aktyvi ų branduolini ų atliekų tvarkymo naudojant du pagrindinius b ūdus (tiesiogin į 
šalinimą arba atskyrim ą ir transmutacij ą). Taip pat bus pl ėtojama veikla siekiant pagilinti 
žinias ir pagerinti ilgo pusamžio radioaktyvi ųjų atliekų perdirbim ą ar galutin į apdorojim ą 
bei aktinoid ų fundamentaliuosius mokslinius tyrimus. 
2) Branduolinei saugai, vykdant mokslinius tyri mus, susijusius su esamais ir naujais kuro 
ciklais bei vakarietišk ų ir rusiškų reaktorių, įskaitant naujo tipo reak torius, sauga. Be to, 
JTC prisid ės prie MTTP iniciatyvos – tarptautinio  forumo Generation IV – ir koordinuos 
Europos ind ėlį į šį forumą, kurio veikloje dalyvauja geriausios pasaulio mokslini ų tyrimų 
organizacijos. Siekia nt užtikrinti Europos įnašo į tarptautinio forumo Generation IV veikl ą 
kokybę, JTC turėtų veikti kaip šios  srities mokslini ų tyrimų integravimo strukt ūra. JTC 
įnašas bus skirtas vien toms sritim s, kurios gali pagerinti novatorišk ų kuro cikl ų saugos ir 
apsaugos aspektus, vis ų pirma nauj ų kuro rūšių charakteristik ų nustatym ą, bandymus ir 
analizę, saugos ir kokyb ės tikslų, saugos reikalavim ų ir pažangi ų sistemų vertinimo 
metodų kūrimą. 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/81 
 3) Branduoliniam saugumui, remiant Bendrijos įsipareigojim ų įgyvendinim ą, ypač daug 
dėmesio skiriant kuro ciklo įrenginių kontrolei, ypa č kuro ciklo galutiniame etape, vykdant 
aplinkos radioaktyvumo steb ėseną ar įgyvendinant papildom ą protokolą bei integruotas 
apsaugos priemones, užkertant keli ą branduolini ų ar radioaktyvi ų medžiagų vagystėms, 
sietinoms su nelegalia prekyba šiomis medžiagomis. 
Be to, JTC sudarys palankesnes s ąlygas faktais pagr įstai diskusijai ir sprendim ų dėl energijos r ūšių 
derinio, kuris patenkint ų Europos energijos poreikius ( įskaitant atsinaujinan čius energijos šaltinius 
ir branduolin ę energiją), priėmimui turint vis ą reikiamą informacij ą . 
 
L 400/82 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 II PRIEDAS  
FINANSAVIMO SCHEMOS 
Laikydamasi Septintosios bendrosios programos įgyvendinimui nustatyt ų dalyvavimo taisykli ų, 
Bendrija pagal įvairias finansavimo schemas skirs param ą mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros 
veiklai, įskaitant specialiosiose programose numatyt ą demonstracin ę veiklą. Šios schemos bus 
naudojamos atskirai arba jas derinant įvairių kategorij ų pagal Septint ąją bendrąją programą 
įgyvendinamai veiklai finansuoti. 
1. FINANSAVIMO SCHEMOS SINTEZ ĖS ENERGIJOS SRITYJE 
Sintezės energijos tyrim ų srityje dėl ypatingo veiklos pob ūdžio būtinas konkre čių susitarim ų 
įgyvendinimas. Finansin ė parama bus skiriama veikla i, vykdomai remiantis proced ūromis, 
nustatytomis: 
1.1. Komisijos ir valstybi ų narių ar pilnateisi ų asocijuot ųjų trečiųjų šalių arba valstybi ų narių ar 
pilnateisių asocijuot ųjų trečiųjų šalių subjektų asociacijos sutartyse d ėl dalies Bendrijos 
sintezės energijos tyrim ų vykdymo pagal Sutarties 10 straipsn į; 
1.2. Europos sintez ės plėtros susitarime (ESPS), daugiaš aliame Komisijos bei valstyb ėse narėse 
ir asocijuotosiose tre čiosiose šalyse įsteigtų ar jų vardu veikian čių organizacij ų susitarime, 
kuriame inter alia  apibrėžiamas tolesni ų sintezės technologij ų tyrimų asocijuotosiose 
organizacijose ir pramon ėje pagrindas, JET įrenginių naudojimas ir Europos ind ėlis į 
tarptautin į bendradarbiavim ą; 
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/83 
 1.3. nuostatose d ėl ITER skirtos Europos bendros įmonės steigimo remiantis Sutarties 45–51 
straipsniais; 
1.4. Euratomo ir tre čiųjų šalių tarptautiniuose susitarimuose d ėl veiklos sintez ės energijos 
tyrimų ir plėtros srityje, vis ų pirma ITER susitarime; 
1.5. Kituose daugiašaliuose Bendrijos ir asocijuot ųjų organizacij ų susitarimuose, vis ų pirma 
Susitarime d ėl personalo mobilumo; 
1.6. Bendrai finansuojamoje veikloje, skirtoje sintez ės energijos tyrimams skatinti ir prie j ų 
prisidėti bendradarbiaujant su valstybi ų narių ar prie Septintosios bendrosios programos 
asocijuotų trečiųjų šalių, kurios nėra sudariusios asociacijos sutarties, organizacijomis. 
Be pirmiau nurodytos veiklos, gali b ūti skatinami ir pl ėtojami žmogiškieji ištekliai, stipendijos, su 
infrastrukt ūra susijusios integruotos inic iatyvos, taip pat imamasis konkre čios paramos veiklos 
pirmiausia siekiant koordinuoti sintez ės energijos tyrimus, vykdyti tyri mus šiai veiklai remti ir 
remti publikacij ų leidybą, keitimąsi informacija ir mokym ą, kad būtų skatinamas technologij ų 
perdavimas. 
2. FINANSAVIMO SCHEMOS KITOSE SRITYSE Veikla pagal Septint ąją
 bendrąją programą kitose srityse, išskyrus sintez ės energiją, bus 
finansuojama pagal įvairias finansavimo schemas. Šios sche mos bus naudojamos atskirai arba jas 
derinant įvairių kategorij ų pagal šią bendrąją programą įgyvendinamai veiklai finansuoti. 
L 400/84 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Sprendimuose d ėl specialiųjų programų, darbo programose ir skelbiant konkursus atitinkamai bus 
nurodyta: 
– įvairių kategorij ų veiklai finansuoti naudojamos(- ų) schemos(- ų) rūšis(-ys); 
– dalyvių kategorijos (pvz., mokslini ų tyrimų organizacijos, universitetai, įmonės, viešosios 
institucijos), galin čios jais pasinaudoti; 
– veiklos rūšys (moksliniai tyrimai, pl ėtra, demonstracin ė veikla, mokymas, platinimas, žini ų 
perdavimas ir kita susiju si veikla), kurios gali b ūti finansuojamos pagal kiekvien ą iš šių 
schemų. 
Kai gali b ūti naudojamos skirtingos finansavimo schemos, darbo programose gali b ūti 
patikslinamos naudotinos finansavimo schemos temai, pagal kuri ą turi būti teikiamos paraiškos. 
Finansavimo schemos yra šios: 
a) Remti veikl ą, kuri pirmiausia vykdoma konkurso tvarka: 
1. Bendrai vykdomi projektai  Parama įvairių šalių dalyvių konsorciumo įvykdytiems mokslini ų tyrimų projektams, 
kurių tikslas – pl ėsti naujas žinias, naujas technol ogijas, produktus ar moksliniams 
tyrimams skirtus bendruosius išteklius. Atskirose srityse pagal skirtingas temas 
vykdom
ų projektų dydis, apimtis ir vidaus organizav imas gali skirtis. Projektai gali 
apimti mažos ar vidutin ės apimties tikslinius mokslinius tyrimus arba didelius 
integruotus projektus, kuriems sk iriami nemaži ištekliai, kad b ūtų pasiektas 
numatytas tikslas.  
30.12.2006 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 400/85 
 2. Kompetencijos tinklai 
 Parama jungtin ėms mokslini ų tyrimų programoms, kurias įgyvendina keletas 
mokslinių tyrimų organizacij ų, integruodamos savo veikl ą atitinkamoje srityje, ir 
kurią mokslinių tyrimų grupės vykdo ilgalaikio bendradarbiavimo pagrindu. Šioms 
jungtinėms mokslini ų tyrimų programoms įgyvendinti reik ės ištekliais ir veikla 
prisidedan čių organizacij ų oficialaus įsipareigojimo. 
3. Koordinavimo ir paramos veikla  Parama veiklai, kurios tikslas – koor dinuoti ar remti mokslinius tyrimus (tinkl ų 
kūrimas, mainai, studijos, konferencijos ir  kt.). Ši veikla taip pat gali b ūti 
įgyvendinama kitomis priemon ėmis, ne tik organizuojant konkursus. 
4. Veikla, skirta žmogiškiesiems ištekliams ir mobilumui skatinti bei pl ėtoti 
 Parama mokslo darbuotoj ų mokymui ir karjeros pl ėtrai. 
b) Pagal Tarybos sprendimus, priimtus remiantis Komisijos pasi ūlymu, įgyvendinamai veiklai 
Bendrija skirs finansin ę paramą didelės apimties iniciatyvoms, finansuojamoms iš įvairių 
šaltinių šiais įnašais: 
– finansinis įnašas bendroms įmonė
ms įgyvendinti remiantis  Sutarties 45–51 
straipsniuose nurodytomis proced ūromis ir nuostatomis. 
– finansinis įnašas, skirtas Europos interesus atitinkan čioms naujoms infrastrukt ūroms 
kurti. 
L 400/86 LT Europos S ąjungos oficialusis leidinys 30.12.2006 
 Bendrija įgyvendins finansavimo schemas laikydamasi reglamento, kuris turi b ūti priimtas, d ėl 
įmonių, mokslini ų tyrimų centrų ir universitet ų dalyvavimo taisykli ų nuostatų, atitinkam ų valstybės 
pagalbos instrument ų, visų pirma Bendrijos sistemos, taikomos valstyb ės pagalbai moksliniams 
tyrimams bei pl ėtrai ir šioje srityje taikom ų tarptautini ų taisyklių. Remiantis šia tarptautine sistema 
reikės veikti taip, kad kiekvienu konkre čiu atveju b ūtų galima koreguoti finansinio dalyvavimo 
šioje programoje mast ą ir formą, ypač jei galima gauti finansavim ą iš kitų viešojo sektoriaus l ėšų, 
įskaitant kitus Bendrijos finansavimo šaltinius, pvz., Europos investicij ų banką (EIB). 
Mažiau išsivys čiusiuose regionuose (konvergencijo s tikslui priskiriami regionai 1 ir atokiausi 
regionai) įsisteigusiems netiesiogin ės veiklos dalyviams prireikus ir jei tai įmanoma, gali b ūti 
skirtas papildomas finansavimas iš strukt ūrinių fondų. 
3. TIESIOGINIAI VEIKSM AI – JUNGTINIS TYRIM Ų CENTRAS 
Bendrija vykdys JTC įgyvendinam ą veiklą, kuri vadinama tiesiogine veikla. 
 
                                                 
1 Konvergencijos tikslui pris kiriami regionai yra apibr ėžti 2006 m. liepos 11 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatan čio bendrąsias nuostatas d ėl Europos regionin ės 
plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 210, 2006 7 31, p. 25), 5 
straipsnyje. Tai apima regionus, kurie  atitinka finansavimo iš strukt ūrinių fondų pagal 
konvergencijos tiksl ą reikalavimus ir kurie atitinka  finansavimo iš Sanglaudos fondo 
reikalavimus.