Oficialusis leidinys L 010 , 12/01/2002 p. 0001 - 0007



Europos Parlamento Ir Tarybos Sprendimas Nr. 50/2002/EB 2001 m. gruodžio 7 d. dėl Bendrijos veiksmų programos, skatinančios valstybių narių bendradarbiavimą, siekiant įveikti socialinę atskirtį, sukūrimo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 137 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią pastraipas, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę [3], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [4] ir vadovaudamiesi Taikinimo komiteto 2001 m. rugsėjo 18 d. patvirtintu bendru tekstu, kadangi: (1) Remiantis Sutarties 2 straipsniu, Bendrija kelia sau uždavinį visoje Bendrijoje skatinti aukšto lygio užimtumą ir socialinę apsaugą, gyvenimo lygio ir gyvenimo kokybės gerėjimą bei ekonominę ir socialinę sanglaudą. (2) Remiantis Sutarties 136 straipsniu, Bendrija ir valstybės narės, atsižvelgdamos į pagrindinius politinius principus, nustatytus 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytoje Europos socialinėje chartijoje, pataisytoje Europos Tarybos socialinėje chartijoje (1996 m.), ypač jos 30 straipsnyje dėl teisės į apsaugą nuo skurdo ir socialinės atskirties, ir 1989 m. Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartijoje, bei turėdamos omenyje 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos bendrai paskelbtoje Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje [5] pripažintas teises ir principus, atskirties įveikimą laiko savo tikslu. (3) Rekomendacijoje 92/441/EEB [6] Taryba rekomenduoja valstybėms narėms pripažinti pagrindinę asmens teisę į pakankamus išteklius ir socialinę pagalbą, gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą. Rekomendacijoje 92/442/EEB [7] Taryba rekomenduoja valstybėms narėms garantuoti žmogaus orumo nemenkinantį išteklių lygį. 1999 m. gruodžio 17 d. išvadose [8] Taryba įsipareigoja skatinti socialinę integraciją kaip vieną iš socialinės apsaugos sistemų modernizavimo ir gerinimo tikslų. (4) Europos Parlamentas, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas reikalauja, kad Bendrija stiprintų savo indėlį padedant valstybėms narėms užkirsti kelią socialinei atskirčiai ir ją įveikti. (5) 2000 m. kovo 1 d. Komisija komunikate "Kuriant visaapimančią Europą" apibūdino socialinės atskirties ir skurdo iššūkį, esamos politikos reakciją valstybėse narėse Bendrijos lygmeniu ir tuo remdamasi pasiūlė naują akstiną Europos Sąjungos bendradarbiavimui šioje srityje. (6) 2000 m. kovo 23 d. ir 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba socialinės integracijos skatinimą suformulavo kaip esminį Sąjungos bendros strategijos tikslą, ateinantį dešimtmetį siekiant strateginio tikslo tapti pasaulyje konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių ekonomika, galinčia užtikrinti subalansuotą ekonomikos augimą, daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnę socialinę sanglaudą. (7) Minėta Lisabonos Europos Vadovų Taryba, manydama, kad Sąjungai nepriimtinas šiandien žemiau skurdo ribos ir socialinėje atskirtyje gyvenančių žmonių skaičius, teigė, kad būtina imtis veiksmų ryžtingai įveikti skurdą nustatant atitinkamus tikslus. 2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 d. tokiems tikslams pritarė Nicos Europos Vadovų Taryba. (8) Ir dar minėta Lisabonos Vadovų Taryba pripažino, kad naujoji žinių visuomenė sudaro galimybę mažinti socialinę atskirtį, sudarydama ekonomines sąlygas didesnei gerovei augant ūkiui ir užimtumo lygiui, tiek ir atverdama naujus kelius dalyvauti visuomenės gyvenime. Kartu kyla pavojus, kad skirtumas tarp tų, kurie turi galimybę pasinaudoti naujomis žiniomis, ir tų, kurie jos neturi, gilės. Ji pripažino, kad politikos kryptys turėtų padėti išvengti tokio pavojaus ir padidinti šį naują potencialą ir kad darbas yra geriausia apsaugos nuo socialinės atskirties priemonė. (9) Minėta Europos Vadovų Taryba sutiko, kad politika, skirta socialinei atskirčiai įveikti, turėtų remtis atviru koordinavimo metodu derinant nacionalinius veiksmų planus ir Komisijos bendradarbiavimo iniciatyvą. (10) Komisijos iniciatyva, kurią sudaro pasiūlymas dėl daugiametės veiksmų programos, skirtos skatinti valstybių narių bendradarbiavimą, plėtoti keitimąsi informacija ir geriausia praktika bei vertinti patirtį, kad padidėtų politikos, skirtos atskirčiai įveikti, veiksmingumas ir efektyvumas. (11) Suderintų tyrimų ir analizių rengimas, ir bendrai sutartų kokybinių bei kiekybinių rodiklių tyrimas leis sukurti atvirą koordinavimo metodą. (12) Kad būtų kovojama su socialine atskirtimi ir skurdu, reikia palengvinti galimybę dirbti kvalifikuotą darbą bei teisę visiems naudotis ištekliais, teisėmis, prekėmis ir paslaugomis. (13) Socialinei atskirčiai įveikti skirtos priemonės turėtų sudaryti galimybę visiems save išlaikyti dirbant mokamą darbą arba kitaip ir integruotis į visuomenę. (14) Socialinės apsaugos komitetas, įsteigtas Tarybos sprendimu 2000/436/EB [9], kad stiprėtų valstybių narių bendradarbiavimas socialinės apsaugos politikos srityje, padeda rengti ir sistemingai plėtoja veiksmus socialinei apsaugai modernizuoti ir socialinei integracijai skatinti pagal 2000 m. kovo 23 ir 24 d. Lisabonos ir 2000 m. birželio 19 ir 20 d. Feiros Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės išvadas. (15) Daug įvairaus lygio (vietos, regionų, šalies ir Europos) nevyriausybinių organizacijų turi patirties ir žinių kovojant su socialine atskirtimi, o taip pat Europos lygiu atstovauja socialinę atskirtį patiriantiems žmonėms. Vietos ir regioninės valdžios institucijos šioje srityje taip pat turi žinių ir patirties. Dėl to nevyriausybinės organizacijos, socialiniai partneriai ir vietos bei regioninės valdžios institucijos Europos lygiu gali svariai prisidėti prie socialinės atskirties formų įvairovės ir poveikių supratimo bei užtikrinti, kad kuriant programą, ją įgyvendinant bei tęsiant bus atsižvelgta į socialinę atskirtį patiriančių žmonių patirtį. (16) Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [10]. (17) Kad padidėtų Bendrijos veiksmo vertė, būtina, kad Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, visais lygiais užtikrintų pagal šį sprendimą ir visas kitas atitinkamas Bendrijos priemones, politikos kryptis bei veiksmus ir ypač įgyvendinamų pagal struktūrinius fondus veiksmų suderinamumą ir papildomumą. (18) Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas socialinei atskirčiai, atsižvelgiant į būsimą Sąjungos plėtrą. (19) Europos ekonominės erdvės sutartis (EEE sutartis) numato didesnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių, iš vienos pusės, bei Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalių, dalyvaujančių Europos ekonominėje erdvėje (ELPA/EEE šalys), iš kitos pusės, bendradarbiavimą socialinėje srityje. Reikėtų numatyti, kaip šioje programoje galėtų dalyvauti Vidurio ir Rytų Europos šalys kandidatės Europos susitarimuose, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų asociacijų tarybų sprendimuose nustatytomis sąlygomis, bei Kipras, Malta ir Turkija, kurios finansuojamos papildomais asignavimais pagal su jomis suderintą tvarką. (20) Įgyvendinant šią programą, ypač domins kitų tarptautinių organizacijų, pirmiausia Jungtinių Tautų, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, Tarptautinės darbo organizacijos ir Europos Tarybos atliktas darbas. (21) Šiuo sprendimu visam programos laikotarpiui yra nustatomas finansinis pasiūlymas, kuris yra pagrindinis biudžeto institucijos informacijos šaltinis, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės procedūros gerinimo [11] 33 punkte, metinės biudžetinės procedūros metu. Programoje pateikto finansinio pasiūlymo dydis atitinka dabartinę finansinę perspektyvą. (22) Lyčių klausimas yra svarbiausias, daug prieštaringumų keliantis klausimas, turintis didelės įtakos atskirties poveikiui ir priežastims. Dar daugiau, remiantis Sutarties 2 ir 3 straipsniais, nelygybės panaikinimas, moterų ir vyrų lygybės skatinimas yra Bendrijai patikėto uždavinio dalis, kuri turėtų būti visų jos veiklų rūšių tikslas. (23) Labai svarbu prižiūrėti ir vertinti programos įgyvendinimą, siekiant užtikrinti, kad programa pasiektų savo tikslus. (24) Kadangi valstybės narės siūlomo veiksmo tikslų dėl Bendrijos indėlio į kovą su socialine atskirtimi negali deramai pasiekti, nes tam reikalingos daugiašalės partnerystės, keitimasis informacija tarpvalstybiniu mastu ir geros praktikos sklaida Bendrijos lygiu, ir dėl to siūlomo veiksmo apimties arba poveikio sumetimais geriau būtų pasiekta Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje išdėstytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje išdėstytą proporcingumo principą šiuo sprendimu nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini šiems tikslams pasiekti, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Programos sukūrimas Siekiant paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą socialinei atskirčiai įveikti, priimama Bendrijos programa (toliau — programa) laikotarpiui nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. 2 straipsnis Principai 1. Programa yra atviro koordinavimo tarp valstybių narių metodo, siekiant duoti ryžtingą impulsą socialinei atskirčiai ir skurdui panaikinti, dalis, nustatant atitinkamus Bendrijos tikslus ir įgyvendinant nacionalinius veiksmų planus. 2. Programa ir nacionaliniai veiksmų planai padeda geriau suprasti socialinę atskirtį, įtraukti nuostatą dėl kovos su atskirtimi į valstybių narių ir Bendrijos politiką bei priemones, bei rengti valstybių narių prioritetinius veiksmus, parinktus atsižvelgiant į jų konkrečią padėtį. 3. Planuojant, įgyvendinant ir tęsiant veiklos rūšis pagal programą, reikia atsižvelgti į valstybių narių ir žmonių, patiriančių socialinę atskirtį ir skurdą, patirtį bei socialinių partnerių, nevyriausybinių ir savanoriškų organizacijų, socialines paslaugas teikiančių įstaigų ir kitų kovoje su socialine atskirtimi ir skurdu dalyvaujančių institucijų patirtį visais lygiais. 3 straipsnis Tikslai 2 straipsnio 1 dalyje numatyto atviro koordinavimo metodo atveju programa remia bendradarbiavimą, kuris leidžia Bendrijai ir valstybėms narėms padidinti politikos, skirtos socialinei atskirčiai įveikti, veiksmingumą ir efektyvumą: a) gerinant supratimą apie socialinę atskirtį ir skurdą, ypač taikant palyginamuosius rodiklius; b) organizuojant keitimąsi informacija apie įgyvendinamą politiką ir skatinant abipusį mokymąsi, inter alia, nacionalinių veiksmų planų kontekste, ypač taikant palyginamuosius rodiklius; c) ugdant dalyvių gebėjimą veiksmingai spręsti socialinės atskirties ir skurdo klausimus, skatinti novatorišką požiūrį, ypač kuriant tinklus Europos lygiu, ir skatinant visų dalyvių dialogą nacionaliniu ir regioniniu lygiu. 4 straipsnis Bendrijos veiksmai 1. Siekiant 3 straipsnyje numatytų tikslų, gali būti įgyvendinami šie Bendrijos veiksmai tarpvalstybiniu lygiu: a) socialinės atskirties ypatybių, priežasčių, raidos ir tendencijų, įskaitant statistikos duomenis apie įvairias socialinės atskirties formas, analizė, siekiant tuos duomenis palyginti, kokybinių ir kiekybinių rodiklių analizė, bendrų metodikų ir tematinių studijų rengimas; b) pasikeitimas informacija ir geriausia praktika, skatinant rengti kokybinius ir kiekybinius rodiklius pagal Europos Parlamento ir Tarybos sutartus tikslus, vertinimo kriterijai ir gairės, monitoringas, vertinimas ir kolegų atliekama peržiūra; c) įvairių dalyvių dialogo skatinimas ir parama atitinkamų tinklų tarp organizacijų, dalyvaujančių kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi, pirmiausia nevyriausybinių organizacijų, kūrimui Europos lygiu. 2. 1 dalyje apibūdintų Bendrijos veiksmų įgyvendinimo tvarka yra nustatyta priede. 5 straipsnis Įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis 1. Komisija: a) užtikrina šioje programoje numatytų Bendrijos veiksmų įgyvendinimą; b) reguliariai keičiasi nuomonėmis su Europos nevyriausybinių organizacijų ir socialinių partnerių atstovais dėl programos rengimo, įgyvendinimo ir tęsimo bei dėl susijusių politikos krypčių. Šiuo tikslu nevyriausybinėms organizacijoms ir socialiniams partneriams Komisija teikia naudingą informaciją. Šiais klausimais Komisija informuoja pagal 8 straipsnio nuostatas įkurtą Komitetą; c) skatina aktyvią partnerystę ir visų programoje dalyvaujančių partnerių dialogą, siekdama remti integruotą ir koordinuotą požiūrį į kovą su socialine atskirtimi ir skurdu. 2. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imasi priemonių, būtinų: a) skatinti visų suinteresuotų šalių dalyvavimą programoje; b) užtikrinti pagal šią programą vykdomų Bendrijos veiksmų rezultatų platinimą; c) teikti atitinkamą informaciją apie šios programos remiamus Bendrijos veiksmus, užtikrinti viešumą ir tolesnį vykdymą. 6 straipsnis Finansavimas 1. Finansinio paketo programai įgyvendinti 1 straipsnyje numatytu laikotarpiu dydis yra 75 milijonai eurų, įskaitant technines ir administravimo išlaidas. 2. Metinius asignavimus, įskaitant ir tuos, kurie susiję su žmogiškaisiais ištekliais, tvirtina biudžeto institucija, atsižvelgdama į finansinę perspektyvą. 7 straipsnis Įgyvendinimo priemonės 1. Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, susijusios su toliau minimais klausimais, patvirtinamos 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta valdymo tvarka: a) programoje numatytų Bendrijos veiksmų ir metinio darbo plano metinis įgyvendinimas; b) lėšų paskirstymas tarp įvairių programos krypčių; c) veiklos rūšių ir organizacijų Bendrijos paramai gauti atrankos tvarka; d) programos vertinimo kriterijai, įskaitant tuos, kurie susiję su ekonominiu efektyvumu, ir rezultatų platinimo bei perdavimo tvarka. 2. Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, susijusios su visais kitais klausimais, tvirtinamos 8 straipsnio 3 dalyje minėta konsultavimo tvarka. 8 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda Komitetas. 2. Kai nuoroda yra daroma į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai. 3. Kai nuoroda yra daroma į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į 8 straipsnio nuostatas. 4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 9 straipsnis Bendradarbiavimas su kitais komitetas ir ryšiai su Socialinės apsaugos komitetu 1. Kad būtų užtikrintas šios programos nuoseklumas ir papildomumas su kitomis 10 straipsnyje minėtomis priemonėmis, Komisija reguliariai informuoja komitetą apie kitus Bendrijos veiksmus, padedančius įveikti socialinę atskirtį. Prireikus Komisija įtvirtina reguliarų struktūrinį šio komiteto ir priežiūros komitetų, įsteigtų kitai atitinkamai politikai, priemonėms ir veiksmams įgyvendinti, bendradarbiavimą. 2. Remdamasi šiame sprendime minimais Bendrijos veiksmais, Komisija užmezga būtinus ryšius su Socialinės apsaugos komitetu. 10 straipsnis Nuoseklumas ir papildomumas 1. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija užtikrina bendrą nuoseklumą su kitomis atitinkamomis Bendrijos politikos kryptimis, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma sukurdama tinkamus mechanizmus, skirtus šios programos veiklos rūšims koordinuoti su atitinkamomis veiklos rūšimis, susijusiomis su moksliniais tyrimais, užimtumu, ekonomine, pramonės ir įmonių politika, nediskriminavimu, imigracija, moterų ir vyrų lygybe, socialine apsauga, švietimu, mokymu ir jaunimo politika, sveikata ir plėtros bei Bendrijos išorės santykių srityje. 2. Valstybės narės deda visas pastangas, kad užtikrintų šios programos veiklos rūšių ir tų programų, kurios vykdomos nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, nuoseklumą ir papildomumą. 3. Komisija ir valstybės narės užtikrina šios programos veiksmų ir veiksmų užimtumo srityje, o taip pat Bendrijos veiksmų, vykdomų pagal struktūrinius fondus, o ypač Bendrijos iniciatyvos EQUAL srityje, nuoseklumą ir papildomumą. 11 straipsnis ELPA/EEE šalių, asocijuotų Vidurio ir Rytų Europos šalių, Kipro, Maltos ir Turkijos dalyvavimas Šioje programoje gali dalyvauti: - ELPA/EEE šalys EEE sutartyje nustatytomis sąlygomis, - asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos šalys Europos susitarimuose, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų asociacijos tarybų sprendimuose nustatytomis sąlygomis, - Kipras, Malta ir Turkija, finansuojamos papildomais asignavimais — su kiekviena šalimi sutarta tvarka. 12 straipsnis Priežiūra ir vertinimas 1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, 8 straipsnio 2 dalyje minėta tvarka reguliariai prižiūri šią programą. 2. Komisija savo metinėje suvestinėje ataskaitoje Pavasario Europos Vadovų Tarybai teikia ataskaitas apie bendrą politikos nuoseklumą su socialine sanglauda, įskaitant pagal šią programą pasiektą pažangą, o Europos Parlamentas tinkamu laiku pareiškia savo nuomonę. 3. Nepriklausomiems ekspertams padedant, Komisija vertina programą baigiantis tretiems metams ir programai baigiantis. Vertinant bus nustatytas veiklos rūšių, įgyvendinamų atsižvelgiant į 3 straipsnyje minėtus tikslus, tinkamumas, veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas. Taip pat bus ištirtas visos programos poveikis. Vertinant taip pat bus išnagrinėtas programos veiksmo ir veiksmo, įgyvendinamo pagal kitas tam tikras Bendrijos politikos kryptis, priemones ir veiksmus, papildomumas. 4. Iki 2006 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia baigiamąją ataskaitą apie programos įgyvendinimą. 13 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. Priimta Briuselyje, 2001 m. gruodžio 7 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkas N. Fontaine Tarybos vardu Pirmininkas I. Durant [1] OL C 337 E, 2000 11 28, p. 130. irOL C 96 E, 2001 3 27, p. 229. [2] OL C 14, 2001 1 16, p. 69. [3] OL C 144, 2001 5 16, p. 52. [4] 2000 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 223, 2001 8 8, p. 284), 2001 m. vasario 12 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 93, 2001 3 23, p. 11) ir 2001 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento sprendimas. 2001 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento sprendimas ir 2001 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimas. [5] OL C 364, 2000 12 18, p. 1. [6] OL L 245, 1992 8 26, p. 46. [7] OL L 245, 1992 8 26, p. 49. [8] OL C 8, 2000 1 12, p. 7. [9] OL L 172, 2000 7 12, p. 26. [10] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [11] OL C 172, 1999 6 18, p. 1. -------------------------------------------------- PRIEDAS NURODYMAI PROGRAMAI ĮGYVENDINTI 1. Veiksmų kryptys Siekiant 3 straipsnyje numatytų tikslų ir įgyvendinant 4 straipsnyje numatytus Bendrijos veiksmus, galima įgyvendinti šias priemones tarpvalstybiniu mastu: 1 kryptis: socialinės atskirties ypatybių, raidos, priežasčių ir krypčių analizė Siekiant gerinti socialinės atskirties reiškinio supratimą, galima remti šias priemones: 1.1. Tyrimus ir susirinkimus, skirtus bendrai metodikai parengti, kad būtų įvertinta ir suprasta socialinė atskirtis ir skurdas, jų mastas, ypatybės, raida, priežastys ir kryptys, o taip pat skirtus techniniam darbui rengiant rodiklius. 1.2. Statistinių duomenų apie įvairius socialinės atskirties tipus rinkimą ir platinimą valstybių narių ir Bendrijos lygiu, siekiant tuos duomenis efektyviai palyginti. Ši priemonė turėtų remti nacionalinių statistikos biurų ir Bendrijos bendradarbiavimą bei gerinti Bendrijos statistinius duomenų šaltinius bei jų indėlį į socialinės atskirties ir skurdo tyrimą. 1.3. Novatoriškų požiūrių skatinimą, tematinių studijų, padedančių suprasti socialinę atskirtį, rengimą, kad būtų sprendžiami bendrieji klausimai, susiję su politikos raida valstybėse narėse, įskaitant iškylančius klausimus, susijusius su žinių visuomene. Svarbu atspindėti patirtį, remiantis asmenimis, susidūrusiais su socialine atskirtimi ir skurdu, ir pasinaudoti visais atitinkamais informacijos šaltiniais apie socialinę atskirtį ir skurdą, įskaitant ir iš nevyriausybinių organizacijų gaunamą informaciją. Analizuojant socialinę atskirtį ir skurdą, ypatingas dėmesys bus skiriamas jų įvairialypiams aspektams ir atitinkamų socialinių grupių, įskaitant vaikų skurdą, ir geografinių teritorijų, kurios susiduria su socialinės atskirties grėsme, įvairioms situacijoms. 2 kryptis: bendradarbiavimas politikos srityje, keitimasis informacija ir geriausia praktika Siekiant skatinti bendradarbiavimą politikos srityje ir abipusį mokymąsi nacionalinių veiksmų planų kontekste, galima remti tokias tarpvalstybinės veiklos rūšis: 2.1. Tarpvalstybinius mainus, siekiant perduoti informaciją ir geriausią praktiką, bei skatinti kolegų peržiūras organizuojant susirinkimus, pasitarimus, seminarus, skirtus aptarti gaires arba politikos kryptis ir praktiką, bei organizuojant kitokių formų mainus, tokius kaip bendras strategijų kūrimas, bendra informacijos sklaida, pažintiniai vizitai ir keitimasis darbuotojais ir kt., kurie organizuojami valstybių narių ir (arba) kitų pagrindinių dalyvių iniciatyva, aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms arba Europos organizacijoms. Šioje programos kryptyje galima remti ir tarpvalstybinius nacionalinių observatorijų arba panašių pripažintų įstaigų mainus. 2.2. Ekspertų darbą ir technines studijas, susijusias su rodiklių ir gairių rengimu, įskaitant tuos, kurie susiję su žinių visuomene. 2.3. Metinę ataskaitą apie socialinę atskirtį, kurioje būtų nurodyta vykdomo veiksmo, ypač nacionalinių veiksmų planų, padėtis pagrindinėse politikos kryptyse ir srityse, kuriose kovai su skurdu ir socialine atskirtimi kyla pavojus. Turint omenyje, kad socialinė atskirtis yra daugiaplanis reiškinys, ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas atitinkamų socialinės apsaugos, užimtumo, mokymo ir lavinimo, sveikatos ir būsto politikos krypčių plėtojimui. 3 kryptis: įvairių dalyvių dalyvavimas ir parama tinklų kūrimui Europos lygiu Siekiant skatinti visų suinteresuotų veiklos vykdytojų dialogą, galima remti šias priemones: 3.1. Pagrindinį svarbiausių Europos tinklų, dalyvaujančių kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi, finansavimą; pagrindinis finansavimas neturi viršyti 90 % visų finansuotinų išlaidų. Šią aukščiausią ribą galima viršyti tik išimtiniais atvejais. 3.2. Metinę Europos Sąjungos apvalaus stalo konferenciją apie socialinę atskirtį. Konferencija būtų organizuojama artimai bendradarbiaujant su Europos Sąjungos Taryboje pirmininkaujančia valstybe ir rengiama konsultuojantis su visais suinteresuotais dalyviais, be kita ko, su kitais socialiniais partneriais, nevyriausybinių organizacijų atstovais, turinčiais patirties atitinkamoje srityje, Europos Parlamento, Tarybos, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto atstovais. 2. Galimybė naudotis programa Pagal šiame priede apibūdintas įgyvendinimo sąlygas ir tvarką, šia programa gali naudotis visos valstybės ir (arba) privačios įstaigos ir institucijos, dalyvaujančios kovoje su socialine atskirtimi, o svarbiausia: a) valstybės narės; b) vietos ir regioninės valdžios institucijos; c) įstaigos, atsakingos už kovą su socialine atskirtimi; d) socialiniai partneriai; e) socialines paslaugas teikiančios įstaigos; f) nevyriausybinės organizacijos; g) universitetai ir mokslinio tyrimo institutai; h) nacionaliniai statistikos biurai; i) žiniasklaida. 3. Bendrosios nuostatos Programa atsižvelgia į parengiamųjų veiksmų ir veiklos pagal kitas atitinkamas Bendrijos politikos kryptis, priemones ir veiksmus rezultatus. Planuojant, įgyvendinant, toliau tęsiant ir vertinant šios programos veiklos rūšis, bus atsižvelgiama į su socialine atskirtimi ir skurdu susiduriančių žmonių, taip pat socialinių partnerių, nevyriausybinių organizacijų ir kitų institucijų, dalyvaujančių kovoje su socialine atskirtimi ir skurdu, patirtį. Visose savo veiklos rūšyse programa paisys lyčių aspekto integravimo principo. 4. Paramos paraiškų pateikimo būdas 1 kryptis: | šios krypties priemonės bus iš esmės įgyvendinamos skelbiant konkursus. Bendradarbiavimui su nacionaliniais statistikos biurais bus taikomos Eurostato procedūros. | 2 kryptis: | 2.1 krypties priemonės bus iš esmės įgyvendinamos skelbiant metinius konkursus (kai kuriuos susirinkimus (seminarus) politikos klausimais galėtų organizuoti pati Komisija). Pasiūlymai apima bent trijų valstybių narių įstaigas, dalyvius ir institucijas, o Komisijai siūlymus teikti galės valstybės narės ir (arba) kiti pagrindiniai dalyviai, aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms arba Europos organizacijoms. 2.2 ir 2.3 kryptims bus reikalaujama skelbti konkrečius konkursus. | 3 kryptis: | parama pagal 3.1 kryptį gali būti skiriama Europos tinklams, atitinkantiems Komisijos nustatytus kriterijus 8 straipsnio 2 dalyje minėta tvarka. 3.2 kryptis gali būti remiama atsižvelgiant į valstybių narių pateiktus subsidijų prašymus. | 5. Veiklos vykdymas Vykdytina veikla gali būti finansuojama paslaugų sutartimis, sudaromomis paskelbus konkursą, arba subsidijomis, skirtomis bendram su kitais šaltiniais finansavimui. Pastaruoju atveju Komisijos finansinės pagalbos dydis paprastai negali viršyti 80 % visų paramos gavėjo padarytų išlaidų. Vykdant programą, Komisija gali pareikalauti papildomų išteklių, įskaitant ekspertams skirtus išteklius. Apie tokius reikalavimus bus nuspręsta Komisijai nuolat vertinant išteklių paskirstymą. Komisija, įgyvendindama programą, gali pasinaudoti technine ir (arba) administracine pagalba (apibrėžimas, parengimas, valdymas, priežiūra, auditas ir kontrolė) Komisijos ir paramos gavėjo abipusiais interesais. Komisija taip pat gali užsiimti informavimo, leidybos ir platinimo veikla. Ji taip pat gali atlikinėti vertinimo studijas ir organizuoti seminarus, pasitarimus ar kitus ekspertų susirinkimus. Vykdant tokią veiklą bus visapusiškai laikomasi duomenų apsaugos principų. --------------------------------------------------