Finansinės priemonės struktūra Miestų plėtros fondas (toliau – MPF) yra paskolų fondas, kurį sukuria ir valdo finansų tarpininkas, kad iš programos, finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų įnašų būtų finansuojamos naujai sukurtos paskolos miestų plėtros projektams. MPF teikiamas naudoti įgyvendinant veiksmą, esantį iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) bendrai finansuojamoje programoje apibrėžtos ir atliekant ex ante vertinimą, kurio reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, nurodytos prioritetinės krypties dalimi.

Priemonės tikslas Priemonės tikslai yra: 1) derinti ESIF programos, finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų lėšas miestų plėtros projektų finansavimui remti; 2) miestų plėtros projektams, vykdomiems remiamose vietovėse, kurios patvirtintame regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos kaip remtinos nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. taikant Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus, suteikti galimybę lengviau gauti finansavimą lengvatinėmis sąlygomis. Tokios investicijos vykdomos pagal Reglamentą (ES) Nr. 651/2014; Tikslai yra susiję su toliau išdėstytomis sąlygomis. MPF priemonė yra intervencinių veiksmų, numatytų pagal integruotą požiūrį į tvarios miestų plėtros strategiją, įgyvendinimo dalis. ESIF programos įnašas finansų tarpininkui neišstumia kitų privačiojo arba viešojo sektoriaus investuotojų skiriamo finansavimo. Pagal ESIF programą skiriamas finansavimas finansų tarpininkui, kad būtų sukurtas paskolų miestų plėtros projektams portfelis. Pagal programą taip pat padengiama dalis šio portfelio MPF paskolų nuostolių ir įsipareigojimų nevykdymo nuostolių, pajamų ir susigrąžintų sumų kiekvieną paskolą vertinant atskirai. Bendras ESIF programos finansavimas skiriamas vienu iš šių būdų: vadovaujančiosios institucijos skiriamu programos įnašu, finansų tarpininko įnašu ir jungtinių investuotojų įnašais, skiriamais bendro investavimo į fondą, bendro investavimo per paskolas į miestų plėtros projektus ir kitų jungtinių investuotojų bendro investavimo lygmenimis. Jei parama teikiama per fondų fondą, fondų fondas ESIF programos įnašą perveda finansų tarpininkui. Be ESIF programos įnašo, fondų fondas gali skirti savo lėšų – jos yra derinamos su finansų tarpininko lėšomis. Tokiu atveju fondų fondas prisiima dalį įnašų į paskolų portfelį rizikos pasidalijimo. Jei fondų fondo skiriamos lėšos yra valstybės lėšos arba suderintos su kitomis valstybės lėšomis, turi būti taikomas Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnis.

Miestų plėtros projektai Miestų plėtros projektai yra intervencinių veiksmų, numatytų pagal integruotą požiūrį į tvarios miestų plėtros strategiją, įgyvendinimo dalis ir jie padeda siekti strategijoje nustatytų tikslų. Be to, visiems miestų plėtros projektams turi būti būdingi toliau išvardyti parametrai. Finansinis tvarumas: — miestų plėtros projektai grindžiami verslo modeliu, numatant pinigų srautus ir orientuojantis į galimus privačiojo sektoriaus investuotojus; — miestų plėtros projektai parengiami taip, kad duotų pajamų arba sumažintų išlaidas, kurių pakaktų iš MPF gautai paskolai grąžinti, ir suformuojami taip, kad bet kokia valstybės pagalba būtų minimali suma, kurios reikia, kad projektą būtų galima vykdyti ir nebūtų iškraipoma konkurencija. Projektų vidinė grąžos norma (VGN) nėra pakankama, kad būtų galima pritraukti finansavimo vien komerciniu pagrindu. Strateginis suderinimas: — miestų plėtros projektai įtraukiami į integruotą tvarios miestų plėtros strategiją ir turi galimybių pritraukti papildomo finansavimo iš kitų viešojo ar privačiojo sektoriaus investuotojų; — miestų plėtros projektai atitinka pagal ESIF programą numatytus tikslus ir intervencinius veiksmus ir padeda siekti atitinkamų ESIF programos produkto rodiklių; — miestų plėtros projektai vykdomi atitinkamame regione ir (arba) jurisdikcijoje ir padeda siekti ESIF programoje nustatytų tikslų (įskaitant kiekybinius rodiklius). MPF gali remti šiuos investavimo prioritetus: — investicijas į anglies dioksido kiekio mažinimo miesto teritorijose strategijas; — investicijas, kuriomis siekiama užtikrinti atsparumą nelaimėms; — investicijas į prisitaikymą prie klimato kaitos; — miestų aplinkos gerinimo investicijas, įskaitant apleistų pramoninių miesto rajonų atgaivinimą ir oro taršos mažinimą; — investicijas į tvarų judumą mieste; — paramą investicijoms, susijusioms su savarankišku darbu ir įmonių steigimu; — investicijas į valstybinių užimtumo tarnybų infrastruktūrą; — investicijas į sveikatos priežiūros ir socialinius sektorius, ar tai būtų investicijos į infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ar inovacines paslaugas, kuriomis prisidedama prie vietos plėtros ir prie perėjimo nuo institucinių prie bendruomenės pagrindu organizuojamų ir pirminių sveikatos priežiūros formų, taip pat investicijas į galimybių gauti sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas didinimą; — investicijas į fizinį ir ekonominį nepasiturinčių miestų ir kaimų bendruomenių atnaujinimą; — investicijas į kultūros paveldo išsaugojimą, apsaugą, propagavimą ir plėtojimą; — investicijas į aukštąjį mokslą, įskaitant bendradarbiavimą su įmonėmis; — investicijas į IRT plėtrą.

Valstybės pagalba Investicija laikoma suderinama su vidaus rinka ir jai netaikomas ad hoc pranešimo reikalavimas, jei ji atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnį. Valstybės pagalbos buvimas vertinamas fondų fondo, finansų tarpininko, privačiojo sektoriaus investuotojų ir galutinių naudos gavėjų lygmenimis. Šiuo atžvilgiu finansų tarpininkas ir fondų fondas atitinka šias sąlygas: a) finansų tarpininko ir fondų fondo valdymo išlaidos ir mokesčiai atitinka tuo metu panašiomis aplinkybėmis skiriamą rinkos standartus atitinkantį atlygį – taip yra tuo atveju, kai pastarasis yra atrinktas paskelbus atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą arba jei atlygis atitinka Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 ir 13 straipsnių reikalavimus ir valstybė nesuteikia jokio kito pranašumo. Jei fondų fondas tik perveda ESIF įnašą finansų tarpininkui, jo misija yra susijusi su viešaisiais interesais, jis įgyvendindamas priemonę nevykdo komercinės veiklos ir bendrai neinvestuoja nuosavų lėšų, taigi nėra laikomas pagalbos gavėju, – tokių sąlygų pakanka, kad fondų fondas negautų kompensacijos permokos; b) privatus įnašas į kiekvieną miesto plėtros projektą nėra mažesnis kaip 30 % viso finansavimo, suteikto pagal Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 6 dalį; c) MPF yra valdomas komerciniu pagrindu ir užtikrinama, kad finansavimo sprendimai būtų pagrįsti pelno siekiu. Privačiu dalyvavimu šiuo atveju yra laikomos privačių subjektų suteiktos investicijos. Miestų plėtros projektų išsamaus patikrinimo išlaidos padengiamos iš MPF valdančio finansų tarpininko valdymo išlaidų ir mokesčių. Atlygis pirmumo tvarka (nelygios rizikos pasidalijimo susitarimų sąlygos) fondų fondui, finansų tarpininko įnašui ir jungtinių investuotojų įnašams fondo ir projektų lygmenimis paskolų forma (jei taikoma) nustatomas pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 straipsnio 1 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 8 dalies b ir c punktus, kaip išsamiau apibrėžta pagal kainodaros politiką. Negalima taikyti nelygių sąlygų kitiems jungtiniams investuotojams projektų lygmeniu, nes jų įnašai neinvestuojami į paskolas ir už MPF ribų.

Skolinimo politika a) Vadovaujančiosios institucijos arba fondų fondo mokėjimas finansų tarpininkui Po to, kai vadovaujančioji institucija arba fondų fondas ir finansų tarpininkas pasirašo finansavimo sutartį, atitinkama vadovaujančioji institucija arba fondų fondas perveda programos viešuosius įnašus finansų tarpininkui, o jis juos įneša į specialų MPF. Lėšos pervedamos dalimis, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 41 straipsnyje nustatytų viršutinių ribų. Siektina skolinamų lėšų suma ir palūkanų normos intervalas yra patvirtinami atliekant ex ante vertinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį ir į juos yra atsižvelgiama nustatant priemonės pobūdį (atnaujinamojo arba neatnaujinamojo pobūdžio priemonė). b) Paskolų portfelio sukūrimas Reikalaujama, kad finansų tarpininkas be jau vykdomos su paskolomis susijusios veiklos per iš anksto nustatytą ribotos trukmės laikotarpį sukurtų reikalavimus atitinkančių paskolų miestų plėtros projektams portfelį, iš dalies finansuojamą iš pervestų programos lėšų, taikydamas finansavimo sutartyje suderintą rizikos pasidalijimo normą. Finansų tarpininkas vykdo nuoseklią skolinimo politiką, grindžiamą sutarta investavimo strategija, pagal kurią galima tinkamai valdyti paskolų portfelį; jis taip pat laikosi sektoriui taikomų standartų ir jo veiksmai dera su vadovaujančiosios institucijos finansiniais interesais ir politikos tikslais. Investavimo strategija apibrėžiama atsižvelgiant į integruotą tvarios miestų plėtros strategiją, tikslinę veiklą, tikslines geografines vietoves ir tinkamas finansuoti išlaidas. Finansų tarpininkas įprasta tvarka ir vadovaudamasis atitinkamoje finansavimo sutartyje nustatytais principais nustato, atrenka, išsamiai patikrina, pagrindžia dokumentais ir išmoka paskolas galutiniams naudos gavėjams. Kai miestų plėtros projektams paskolas teikia jungtiniai investuotojai, turėtų būtų pasirašyta finansų tarpininko ir jungtinių investuotojų, tiesiogiai teikiančių paskolą miesto plėtros projektui, bendro investavimo sutartis. Tokioje sutartyje nustatomos investavimo į galutinius naudos gavėjus sąlygos ir, jei taikoma, ji atitinka Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 821/2014 (*******) 3 straipsnio 1 dalį. Tokioje bendro investavimo sutartyje nurodomos rizikos pasidalijimo sąlygos, jei tokių yra. c) Finansinei priemonei grąžintų lėšų pakartotinis naudojimas Finansinei priemonei grąžintos lėšos pakartotinai naudojamos tai pačiai finansinei priemonei (atnaujinamosios tos pačios finansinės priemonės lėšos) arba yra grąžinamos vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui ir vėliau naudojamos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 ir 45 straipsniais. Šis atnaujinamųjų lėšų metodas, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 ir 45 straipsniuose, yra nurodomas finansavimo sutartyje. Kai tos pačios finansinės priemonės lėšos yra atnaujinamos, sumos, kurios yra priskirtinos prie ESIF paramos ir kurios yra kompensuojamos ir (arba) grąžinamos finansų tarpininko iš paskolų galutiniams naudos gavėjams per nustatytą investavimo laikotarpį, iš esmės yra iš naujo naudojamos tai pačiai finansinei priemonei. Kitu atveju, jei vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui lėšos grąžinamos tiesiogiai, jos yra grąžinamos reguliariais mokėjimais ir apima: i) pagrindines grąžinamas sumas, ii) visus iš paskolų susigrąžintų sumų ir nuostolių atskaitymus ir iii) visus palūkanų normos mokėjimus. Šios lėšos turi būti naudojamos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 ir 45 straipsniais. d) Nuostolių susigrąžinimas Finansų tarpininkas, vadovaudamasis vidaus gairėmis ir procedūromis, imasi lėšų susigrąžinimo veiksmų dėl kiekvienos nesugrąžintos paskolos, finansuotos iš MPF. Finansų tarpininko susigrąžintos sumos (atskaičius lėšų susigrąžinimo ir nuosavybės teisės netekimo išlaidas, jei jų yra) priskiriamos finansų tarpininkui, vadovaujančiajai institucijai ir fondų fondui. e) Palūkanos ir kitas pelnas Palūkanos ir kitas pelnas, gauti iš ESI fondų paramos finansinei priemonei, yra naudojami kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 43 straipsnyje.

Kainodaros politika Siūlydamas kainodarą finansų tarpininkas sumažina bendrą reikalaujamą įkeisti turtą ir kiekvienai į portfelį įtrauktai paskolai taikomą palūkanų normą iki sumos, numatytos pagal programos viešąjį įnašą ir rizikos pasidalijimo susitarimus. Kainodaros politika apima bent šiuos aspektus: 1) finansų tarpininko lėšų daliai taikoma palūkanų norma yra nustatoma remiantis rinkos palūkanų norma (t. y. pagal paties finansų tarpininko politiką); 2) bendra palūkanų norma, kuri turi būti taikoma į portfelį įtrauktoms paskoloms tinkamiems finansuoti miestų plėtros projektams, turi būti sumažinama proporcingai programos viešojo įnašo lėšų sumai. Mažinant palūkanų normą atsižvelgiama į mokesčius, kuriuos vadovaujančioji institucija galėtų nustatyti programos įnašams ir rizikos pasidalijimo susitarimams; 3) kainodaros politika nekeičiama per visą tinkamumo finansuoti laikotarpį.

Programos įnašas į finansinę priemonę: suma ir norma (išsamūs duomenys apie produktą) Faktinė rizikos pasidalijimo norma, programos viešasis įnašas, atlygis pirmumo tvarka ir paskoloms taikoma palūkanų norma yra grindžiami ex ante vertinimo išvadomis ir juos nustatant užtikrinama, kad galutiniams naudos gavėjams teikiama nauda atitiktų Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 8 dalies b punktą. MPF tikslinio portfelio dydis yra nustatomas remiantis ex ante vertinimu, pagrindžiančiu finansinei priemonei skiriamą paramą (pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį), ir nustatant tą dydį atsižvelgiama į priemonės lėšų atnaujinimo metodą (jei taikomas). MPF lėšos ir rizikos pasidalijimo norma yra nustatomos tokios, kad būtų panaikintas atliekant ex ante vertinimą nustatytas finansavimo trūkumas, o jas nustatant turi būti tenkinamos šiame priede nustatytos sąlygos. Minimali bendro finansavimo norma, dėl kurios susitariama su finansų tarpininku, nustatoma kiekvienai į portfelį įtrauktai reikalavimus atitinkančiai paskolai ir nurodo, kokia yra programos lėšomis finansuojama reikalavimus atitinkančios paskolos pagrindinės sumos maksimali dalis. Rizikos pasidalijimo norma, dėl kurios susitariama su finansų tarpininku, nurodo nuostolių, kuriuos turi pasidalyti finansų tarpininkas, jungtiniai investuotojai (fondo lygmeniu ir projekto lygmeniu) ir programos įnašas, jei nėra kitokio susitarimo, dalį. Išsamios iš MPF skiriamo finansavimo sąlygos nustatomos prieš investuojant į kiekvieną miesto plėtros projektą, remiantis finansų tarpininko patikrintomis miesto plėtros projekto finansinėmis prognozėmis.

Programos įnašas į finansinę priemonę (veikla) Pagrindinį MPF finansuojamų sandorių portfelį sudaro paskolos miestų plėtros projektams. Tinkamumo įtraukti į portfelį kriterijai nustatomi pagal Sąjungos teisę, ESIF programą, nacionalines tinkamumo finansuoti taisykles, investavimo strategiją (kuri yra integruoto požiūrio į tvarios miestų plėtros strategiją dalis) ir kartu su finansų tarpininku. Finansų tarpininkas pagrįstai įvertina portfelio rizikos profilį. Finansų tarpininkas, remdamasis atliekant ex ante vertinimą patvirtinta investavimo strategija, turi tvariai nustatyti miestų plėtros projektų portfelį, į jį investuoti ir jį valdyti. Finansų tarpininkas valdo portfelį miestų plėtros projektų, kurie yra intervencinių veiksmų, numatytų integruotame požiūryje į tvarios miestų plėtros strategiją, įgyvendinimo dalis. Dėl kiekvieno miesto plėtros projekto finansų tarpininkas pateikia bent šią informaciją: a) bendrą projekto aprašymą ir tvarkaraštį, įskaitant bendro finansavimo partnerių ir suinteresuotųjų subjektų aprašymą, ir išsamų projekto finansavimo planą; b) programos įnašo pasirinkimo pagrindimą, įskaitant pradinį projekto perspektyvumo ir paskesnio MPF investicijų poreikio vertinimą; c) informaciją apie nustatytą riziką; d) atitikties atitinkamoje programoje aprašytiems projekto tikslams įrodymų. Tai reiškia, kad atrinkti miestų plėtros projektai padeda siekti programos tikslų, įskaitant kiekybinius rodiklius, kaip nustatyta atitinkamose programos prioritetinėse kryptyse. Įgyvendindamas portfelį finansų tarpininkas visų pirma: a) nustato finansines investicijas į perspektyvius miestų plėtros projektus, atitinkančius konkrečiai programai taikomus reikalavimus ir kriterijus, į juos investuoja ir vadovauja derybų bei formavimo procesui; b) atlieka atitikties investavimo strategijos reikalavimams ir investicijų vertinimą. Perspektyvumo tyrimas turi parodyti, kad projekto nebūtų galima vykdyti be MPF investicijų; c) teikia ataskaitas dėl miestų plėtros projektų pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnį; d) užtikrina, kad bent 30 % viso miesto plėtros projektui suteikto finansavimo būtų skirta iš privačiojo sektoriaus lėšų ir kad būtų pritraukta kuo daugiau privačiojo sektoriaus lėšų.

Vadovaujančiosios institucijos įsipareigojimai Su finansine priemone susiję vadovaujančiosios institucijos įsipareigojimai yra nustatyti Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 6 straipsnyje. Dengiami nuostoliai yra mokėtinos, mokamos ir nesumokėtos pagrindinės sumos ir standartinės palūkanos (tačiau neįskaitant delspinigių už pavėluotą mokėjimą ir visų kitų išlaidų).

Trukmė Finansinės priemonės skolinimo laikotarpis nustatomas siekiant užtikrinti, kad programos įnašas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnyje, būtų panaudotas galutiniams naudos gavėjams išmokant paskolas ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d. Investicijos, padarytos po 2020 m. gruodžio 31 d., turi būti patikrintos, ar atitinka po tos datos įsigaliojusias valstybės pagalbos taisykles.

Skolinimas ir rizikos pasidalijimas finansų tarpininko lygmeniu (interesų suderinimas) Vadovaujančiosios institucijos, jungtinių investuotojų ir finansų tarpininko interesų suderinimo būdai: — su veiklos rezultatais susiję mokesčiai, kaip nustatyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 ir 13 straipsniuose; — finansų tarpininkui skiriamas atlygis, kuris atitinka tuo metu panašiomis aplinkybėmis skiriamą rinkos standartus atitinkantį atlygį; — Finansų tarpininkas užtikrina bent 30 % visos miestų plėtros projektams teikiamų paskolų finansavimo įsipareigojimo sumos. Iš šių 30 % bent 1 % viso MPF finansavimo įsipareigojimo kiekvienam projektui investuoja finansų tarpininkas iš nuosavų lėšų tomis pačiomis sąlygomis, kokios taikomos programos įnašui. Kitą bent 29 % dalį teikdami paskolas finansuoja finansų tarpininkas, jungtiniai investuotojai fondo lygmeniu arba jungtiniai investuotojai projekto lygmeniu; — privačiojo sektoriaus skiriama visa bendro finansavimo suma yra bent 30 % viso finansavimo, suteikto miesto plėtros projektui; — jungtinių investuotojų skiriamas bendras finansavimas galėtų būti laikomas nacionaliniu ESI fondo bendru finansavimu, jei tai nėra galutinio naudos gavėjo nuosavos lėšos (kai toks bendras finansavimas investuojamas į tinkamas finansuoti projekto išlaidas), arba papildomu programos viešajam įnašui; — rizikos pasidalijimas su finansų tarpininku ir jungtiniais investuotojais (fondo lygmeniu arba miesto plėtros projekto lygmeniu) nustatomas pro rata programos įnašui, išskyrus atvejus, kai atliekant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą ex ante vertinimą nustatoma, kad reikalingas atlygis pirmumo tvarka nelygiai pasidalijant riziką tarp viešojo ir privačiojo sektoriaus investuotojų. Tokie susitarimai atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 8 dalies b ir c punktus ir yra įtraukiami į šalių sudarytą bendro investavimo sutartį. Tokie susitarimai netaikomi 1 % lėšų, kurias finansų tarpininkas investuoja iš nuosavų lėšų, kaip pirmiau nustatyta interesų suderinimo tikslu.

Reikalavimus atitinkantys finansų tarpininkai Atrinktas finansų tarpininkas yra valstybėje narėje įsteigtas viešojo arba privačiojo sektoriaus subjektas, kuriam pagal įstatymus leidžiama teikti paskolas miestų plėtros projektams, vykdomiems programos, kuria prisidedama prie finansinės priemonės, jurisdikcijai priklausančiose srityse. Reikalavimus atitinkantis finansų tarpininkas taip pat įrodo gebėjimą valdyti MPF ir stebėti miestų plėtros projektų portfelį. Tai susiję su Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 7 straipsnyje nurodytais reikalavimais. Reikalavimus atitinkantis finansų tarpininkas įrodo, kad turi patirties atitinkamoje tikslinėje rinkoje ir tinkamos lygiaverčių ar panašių projektų ar finansinių priemonių, investuojančių į panašius projektus, kokie numatyti pagal MPF, valdymo patirties, įskaitant ESI fondų lėšų naudojimo patirtį. Finansų tarpininkas tinkamai reglamentuojamas atitinkamų nacionalinių finansinių tarnybų reguliavimo institucijos ir taiko geriausią profesionalaus fondų valdymo praktiką. Finansų tarpininkas valdomas komerciniu pagrindu. Šis reikalavimas laikomas įvykdytu, jei tenkinamos Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 9 dalyje nustatytos sąlygos. Privačiais subjektais laikomi privatūs juridiniai asmenys, priklausantys privačiojo arba viešojo sektoriaus investuotojams, investuojantiems savo rizika ir iš nuosavų lėšų. Teisinė MPF struktūra leidžia skirti papildomo finansavimo, kad iš kitų investuotojų būtų pritraukta lėšų programos įnašui į miestų plėtros projektus. Vadovaujančioji institucija ir fondų fondas, atrinkdami finansų tarpininkus, laikosi Sąjungos teisės. Finansų tarpininkų atranka yra atvira, skaidri ir nediskriminacinė. Atrenkant finansų tarpininkus siekiama nustatyti tinkamą rizikos pasidalijimo tvarką, kai atlygis skiriamas pirmumo tvarka. Atrenkant finansų tarpininką įvertinama MPF investavimo strategija, sprendimų priėmimas ir bendri valdymo principai, vadovavimo gebėjimai ir finansų tarpininko įnašas į MPF iš nuosavų lėšų. Atrankos procese vienas iš finansų tarpininko tinkamumo kriterijų yra jo gebėjimas pasiūlyti ir plėtoti finansuotinų miestų plėtros projektų portfelį, atsižvelgiant į konkurencingiausią kainodaros politiką, kurią pasiūlo atrankoje dalyvaujantis finansų tarpininkas. Finansų tarpininkas yra atsakingas už miestų plėtros projektų nustatymą ir vertinimą. Atrinktas finansų valdo miestų plėtros galimų projektų planą. Galimų miestų plėtros projektų planą sudaro projektai, kuriuos finansų tarpininkas įsipareigoja finansuoti, remdamasis tuo metu turima informacija. Investuotojais laikomi bet kurie investuotojai, kurie, kaip pagrįstai nustatė finansų tarpininkas, yra investuotojai, veikiantys rinkos ekonomikos investuotojo principą laisvosios rinkos ekonomikoje atitinkančiomis aplinkybėmis, neatsižvelgiant į jų teisinį pobūdį ir nuosavybę. Finansų tarpininkas per atranką nurodo jungtinių investuotojų vertinimo sąlygas ir kriterijus. Jie turi būti suprantami ir prieinami potencialiems jungtiniams investuotojams. Finansų tarpininkas įrodo, kad jungtinius investuotojus randa ir su jais investuotoja jų nediskriminuodamas. Jungtinių investuotojų vertinimas gali būti kontroliuojamas ex post.

Galutinių naudos gavėjų tinkamumas Galutiniai naudos gavėjai atitinka Sąjungos ir nacionalinės teisės, susijusios ESIF programos ir finansavimo sutarties reikalavimus ir Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnyje nurodytas sąlygas. Paskolos sutarties pasirašymo dieną galutiniai naudos gavėjai atitinka šiuos tinkamumo finansuoti kriterijus: a) jie yra miestų plėtros srities veikėjai, t. y. įmonės, turinčios teisinį statusą, leidžiantį imti paskolas ir įgyvendinti miestų plėtros projektus, ir turinčios įvairias nuosavybės struktūras, pavyzdžiui, sudarytos iš privačiojo ir viešojo kapitalo; b) jie yra aktyvūs regionų ir vietos valdžios institucijų partneriai, investuodami į miestų plėtros projektus skatinantys miestų plėtrą. Galutiniai naudos gavėjai turi turėti tinkamą teisinį interesą dėl turto, į kurį investuojama; c) jie nėra išskirti iš taikymo srities pagal Reglamento (ES) Nr. 651/2014 1 straipsnio 2–5 dalis; d) jie nepriklauso vienam arba keliems sektoriams, kuriems taikomi apribojimai (********); e) jie nėra sunkumų patirianti įmonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 651/2014 2 straipsnio 18 dalyje; f) atlikus patikras pagal finansų tarpininko vidaus gaires ir standartinę paskolų politiką nenustatyta, kad jie yra padarę pažeidimų arba nevykdo įsipareigojimų, susijusių su bet kuria kita finansų tarpininko arba kitos finansų įstaigos suteikta paskola arba nuoma; g) jie investuoja į miestų plėtros projektus, kurie įgyvendinami remiamose vietovėse, kurios patvirtintame regioninės pagalbos žemėlapyje nurodytos kaip remtinos nuo 2014 m. liepos 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. taikant Sutarties 107 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Be to, tuo metu, kai investuojama ir kai grąžinama paskola, galutiniai naudos gavėjai turi registruotąją buveinę valstybėje narėje, o veikla, kuriai buvo išmokėta paskola, yra vykdoma atitinkamoje ESIF programos valstybėje narėje ir regione ir (arba) jurisdikcijoje.

Galutiniams naudos gavėjams skirto produkto ypatybės MPF suteikia galutiniams naudos gavėjams paskolas, kurios padeda siekti programos tikslo ir yra bendrai finansuojamos programos lėšomis. MPF suma ir normos dera su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalyje nurodyto ex ante vertinimo rezultatais ir atitinka Reglamento (ES) Nr. 651/2014 nuostatas. Paskolos yra naudojamos išskirtinai šiais leidžiamais tikslais: a) investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą; b) apyvartinėms lėšoms, susijusioms su vystymosi ir plėtros veikla, kuri padeda vykdyti a punkte nurodytą veiklą (ir yra su ja susijusi) (jos pagalbinis pobūdis pagrindžiamas, inter alia, miesto projekto plėtros verslo planu ir finansavimo suma). Į portfelį įtrauktos MPF paskolos visą laiką atitinka šiuos tinkamumo finansuoti kriterijus: c) paskolos yra naujai sukurtos, ir jomis negali būti refinansuojamos esamos paskolos arba finansuojami baigti projektai; d) visa MPF investicijų į miesto plėtros projektą suma neviršija 20 000 000 EUR, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 651/2014 16 straipsnio 3 dalyje; e) paskolomis yra suteikiamas finansavimas eurais ir (arba) atitinkamos jurisdikcijos nacionaline valiuta ir (arba), atsižvelgiant į konkrečius atvejus, bet kuria kita valiuta vienam arba keliems leidžiamiems tikslams įgyvendinti; f) paskolos nėra laikomos tarpinio pobūdžio paskolomis, subordinuotąja skola arba kvazinuosavu kapitalu; g) paskolos nėra laikomos atnaujinamosiomis kredito linijomis; h) paskolos turi sudarytą lėšų grąžinimo, įskaitant reguliarius amortizacinius ir (arba) termino pabaigoje mokamus mokėjimus, tvarkaraštį; i) paskolomis nefinansuojama išimtinai finansinė veikla ir nefinansuojamos vartojimo paskolos. j) Grąžinimo terminas: trumpiausias paskolų grąžinimo terminas yra 12 mėnesių, įskaitant atitinkamą lengvatinį laikotarpį (jei taikomas), o ilgiausias – 360 mėnesių.

Ataskaitų teikimas ir siektini rezultatai Finansų tarpininkas bent kas ketvirtį vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui teikia standartinės formos ir apimties informaciją. Ataskaitoje nurodomi visi susiję aspektai, kad vadovaujančioji institucija galėtų įvykdyti Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnio reikalavimus. Be to, valstybės narės vykdo savo atskaitomybės ir skaidrumo prievoles pagal Reglamentą (ES) Nr. 651/2014. Rodikliai yra suderinami su ESIF programos, pagal kurią yra finansuojama finansinė priemonė, atitinkamo prioriteto konkrečiais tikslais ir yra pagrįsti ex ante vertinime nurodytais numatomais rezultatais. MPF atveju jie įvertinami ir pateikiami ataskaitoje bent kas ketvirtį, taip pat jie yra suderinami bent su Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 reikalavimais. Be bendrųjų ESIF programos prioritetinės krypties rodiklių, kiti rodikliai yra: a) finansuojamų paskolų ir (arba) projektų skaičiai; b) finansuojamų paskolų lėšų sumos; c) negrąžintos paskolos (skaičius ir lėšų sumos); d) grąžintos lėšos ir pajamos.