Oficialusis leidinys L 131 , 28/05/2003 p. 0020 - 0052



Europos centrinio banko gairės 2003 m. gegužės 2 d. dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų modelyje (ECB/2003/7) (2003/381/EB) EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA, atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos bei Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 5.1 straipsnį, 12.1 straipsnį ir 14.3 straipsnį, kadangi: (1) Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) savo tikslams vykdyti reikalingi išsamūs ir patikimi mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys bei tarptautinių atsargų modelis, kurie parodo pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas bei valiutų rinkas euro zonoje. (2) Statuto 5.1 straipsnio pirmas sakinys reikalauja, kad Europos centrinis bankas (ECB), padedamas nacionalinių centrinių bankų (NCB), iš kompetentingų institucijų, išskyrus nacionalinius NCB, arba tiesiogiai iš ūkio subjektų rinktų statistinę informaciją, reikalingą ECBS užduotims vykdyti. Statuto 5.1 straipsnio antras sakinys teigia, kad šiais tikslais jis bendradarbiauja su Bendrijos institucijomis ar įstaigomis ir su valstybių narių kompetentingomis institucijomis arba trečiosiomis šalimis bei su tarptautinėmis organizacijomis. 5.2 straipsnis numato, kad NCB, kiek tai įmanoma, turi vykdyti Statuto 5.1 straipsnyje išdėstytas užduotis. (3) Informaciją, kuri reikalinga vykdyti ECB reikalavimus mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje, gali rinkti ir (arba) kaupti kompetentingos institucijos, išskyrus NCB. Todėl, remiantis Statuto 5.1 straipsniu, kai kurios pagal šias rekomendacijas vykdytinos užduotys reikalauja bendradarbiavimo tarp ECB arba NCB ir tokių kompetentingų institucijų. 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos [1] 4 straipsnis reikalauja, kad valstybės narės veiktų statistikos srityje ir visapusiškai bendradarbiautų su ECBS, kad garantuotų Statuto 5 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų vykdymą. (4) Dalis reikalingos statistinės informacijos yra susijusi su mokėjimų balanso finansine sąskaita, susijusiomis pajamomis ir tarptautinių investicijų balansu, už kuriuos pagrindinė atsakomybė tenka eurosistemai. Kad galėtų vykdyti savo įsipareigojimą padėti ECB šioje srityje, NCB turi turėti reikalingą statistinę kompetenciją, visų pirma, sąvokų, metodologijos ir duomenų rinkimo, kaupimo, analizės bei perdavimo atžvilgiu. Airijoje tokią statistinę informaciją renka ir kaupia Centrinė statistikos valdyba (CSV). Kad įvykdytų statistinius ECB reikalavimus, centrinis Airijos bankas ir CSV turi bendradarbiauti tarpusavyje kaip išdėstyta Rekomendacijoje ECB/2003/8 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautinių atsargų modelyje [2]. Italijoje už atitinkamos statistinės informacijos rinkimą ir kaupimą atsako bendrai Ufficio Italiano dei Cambi ir Banca d'Italia. (5) Priėmus 2000 m. gegužės 11 d. Gaires ECB/2000/4 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso srityje, tarptautinių atsargų modelyje ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje [3] pasikeitimas statistine informacija ECBS viduje žymiai išaugo. Todėl Gaires ECB/2000/4 reikia pakeisti šiomis Gairėmis. (6) Kaip buvo paminėta Reglamente (EB) Nr. 2533/98, siekiant ekonominio efektyvumo pirmaisiais bendros valiutos zonos metais dėl egzistuojančių informacijos rinkimo sistemų apribojimų gali prireikti ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus vykdyti laikinosiomis priemonėmis. Tai, visų pirma, reiškia, kad investicijų portfelio pajamų sąskaitos ir mokėjimų balanso bei tarptautinių investicijų balanso investicijų portfelio sąskaitos atveju, duomenys apie euro zonos tarptautinius sandorius arba pozicijas gali būti surenkami pagal visus euro zonos rezidentų sandorius arba pozicijas su kitų šalių rezidentais. Be to, kadangi sunku teisingai nustatyti tarptautinių investicijų portfelių sankaupas ir jų srautus bei susijusių pajamų srautus, buvo sukurta bendra šios informacijos euro zonoje surinkimo metodika, kuri bus įgyvendinta artimiausioje ateityje. Investicijų portfelio surinkimo sistemos turėtų iki 2005 m. sausio 1 d. atitikti bendrąjį standartą, kuris nustatytas VI priede. (7) Pateikti duomenis apie euro zonos rezidentų turto ir (arba) įsipareigojimų sandorius ir (arba) pozicijas su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais yra būtina, kad būtų įvykdyti ECB statistiniai reikalavimai investicijų portfelio (ir susijusių pajamų) srityje. Tie duomenys yra naudojami apskaičiuojant visus euro zonos sandorius ir pozicijas investicijų portfelio įsipareigojimų pusėje ir debeto pozicijas investicijų portfelio pajamų pusėje. Tai atitinka nacionalinius reikalavimus arba nusistovėjusią praktiką. (8) NCB galės pasinaudoti centralizuota vertybinių popierių duomenų baze (CVPDB), kuri ateityje bus naudojama daugeliui statistinių (kaupimo ir pateikimo) ir nestatistinių (ekonominės, finansinio stabilumo arba funkcinės analizės) tikslų. Duomenų turiniu su galimais teisiniais apribojimais galės pasinaudoti ir kompetentingos institucijos, išskyrus NCB. Tai pirmiausia padės joms parengti reikalingus duomenis, kaupiant euro zonos investicijų portfelio sandorių ir pozicijų, statistiką. Veikiant CVPDB sistemai, visų pirma, turėtų būti įmanoma euro zonos mokėjimų balanse ir tarptautinių investicijų balanse tiksliai pagal sektorius suskirstyti investicijų portfelio įsipareigojimų sandorius ir pozicijas. (9) Euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistinių duomenų ir tarptautinių atsargų modelio kokybės įvertinimo sistema turėtų būti apibrėžta, kiek įmanoma atsižvelgiant į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) sukurtą "Duomenų kokybės įvertinimo sistemą". NCB, bendradarbiaudami su kompetentingomis institucijomis, išskyrus NCB, jeigu reikia, turėtų įvertinti duomenų, kuriuos jie teikia, kokybę. Tarp duomenų kokybės įvertinimo kriterijų yra savalaikiškumas, tikslumas, tikėtinumas, vidinis ir išorinis suderinamumas bei patikimumas (šiuo metu apribotas iki "pastovumo", t. y. būtini patikslinimai turi nedidelį poveikį). (10) Konfidencialios statistinės informacijos perdavimas iš NCB į ECB vyksta tokiu mastu ir taip išsamiai, kiek reikalinga ECBS užduotims vykdyti. Jeigu statistinės informacijos, kuri pažymėta kaip konfidenciali, šaltinis yra kompetentingos institucijos, išskyrus NCB, tai naudodamasis tokia informacija ECB turėtų apsiriboti su ECBS susijusių statistinių užduočių vykdymu. (11) Reikia nustatyti tvarką, pagal kurią būtų veiksmingai atlikti šios rekomendacijos priedų techniniai pataisymai, su sąlyga, kad tokie pataisymai nekeistų pateikiamų sąvokų sistemos, ar neturėtų įtakos valstybių narių atskaitingų subjektų atskaitomybės naštai. Vykdant šią tvarką bus atsižvelgta į ECBS Statistikos komiteto nuomonę. NCB gali siūlyti tokius techninius pataisymus šios rekomendacijos priedams per Statistikos komitetą. (12) Remiantis Statuto 12.1 straipsniu ir 14.3 straipsniu, ECB rekomendacijos sudaro nedalomą Bendrijos teisės dalį, PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES: 1 straipsnis Apibrėžimai Šiose gairėse: - "dalyvaujanti valstybė narė" reiškia valstybę narę, kuri pagal Sutartį yra įvedusi bendrąją valiutą, - "rezidentas" turi tą pačią reikšmę, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje, - "Euro zona" reiškia dalyvaujančių valstybių narių ekonominę teritoriją ir ECB. Euro zonos valstybėms narėms priklausančios teritorijos, ar su euro zonos valstybėmis narėmis susijusios šalys yra išvardytos III priedo 5 lentelėje, - "Eurosistema" reiškia dalyvaujančių valstybių narių NCB ir ECB, - "tarptautinis sandoris" reiškia sandorį, kuris visiškai ar dalinai sukuria ar atlygina pretenzijas ar skolas, arba bet kokį sandorį, kuris numato teisės į daiktą perdavimą tarp euro zonos rezidentų ir ne euro zonos rezidentų. "Tarptautinės pozicijos" reiškia turimas finansines pretenzijas ir finansinius įsipareigojimus ne euro zonos rezidentams. Tarptautinės pozicijos taip pat apima i) žemę, kitą materialųjį nepagamintą turtą bei kitą nekilnojamąjį turtą, kuris fiziškai yra ne euro zonoje ir nuosavybės teise priklauso euro zonos rezidentams, ir (arba) yra euro zonoje ir nuosavybės teise priklauso ne euro zonos rezidentams; ir ii) piniginį auksą bei specialiąsias skolinimosi teises (SST), kurios nuosavybės teise priklauso euro zonos rezidentams. Tačiau tiek, kiek būtina investicijų portfelio sąskaitos ir investicijų portfelio pajamų sąskaitos mokėjimų balanso statistikoje bei investicijų portfelio sąskaitos tarptautinių investicijų balanso statistikoje, apimančioje euro zoną, suvedimui, terminai "tarptautinės pozicijos" ir "tarptautiniai sandoriai" taip pat apima euro zonos rezidentų turto ir (arba) įsipareigojimų pozicijas ir sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais, - "oficialiosios tarptautinės atsargos" reiškia labai lengvai realizuojamas, turinčias paklausą ir kreditingumą eurosistemos pretenzijas ne euro zonos valstybių narių rezidentams, kurios išreikštos valiutomis, išskyrus eurą, be to, auksą, atsargų pozicijas Tarptautiniame valiutos fonde (TVF) bei SST lėšas, - "kitas turtas užsienio valiutomis" reiškia i) eurosistemos pretenzijas euro zonos rezidentams, išreikštas valiutomis, išskyrus eurą; ir ii) eurosistemos pretenzijas ne euro zonos rezidentams, išreikštas valiutomis, išskyrus eurą, kurios neatitinka oficialiųjų tarptautinių atsargų lengvo realizavimo, paklausos ir kreditingumo kriterijų, - "su atsargomis susiję įsipareigojimai" reiškia iš anksto nustatytus ir sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, darysiančius įtaką eurosistemai, panašiai kaip eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos ir kitas turtas užsienio valiutomis, - "mokėjimų balansas" reiškia statistinę ataskaitą, parodančią pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytus tarptautinius nagrinėjamo laikotarpio sandorius, - "tarptautinių atsargų modelis" reiškia statistinę ataskaitą, parodančią pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytų ataskaitinės datos oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir eurosistemos įsipareigojimų, susijusių su atsargomis, apimtis, - "tarptautinių investicijų balansas" reiškia metinį balansą, parodantį pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytas ataskaitinės datos tarptautinio finansinio turto ir įsipareigojimų sumas. 2 straipsnis Statistiniai NCB įsipareigojimai 1. NCB pateikia ECB duomenis apie tarptautinius sandorius, oficialiąsias tarptautines atsargas, kitą turtą užsienio valiutomis, su atsargomis susijusius įsipareigojimus ir tarptautines pozicijas, kurie reikalingi, kad ECB galėtų sudaryti bendrąją euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką bei tarptautinių atsargų modelį. 2. Duomenys pateikiami kartu su lengvai prieinama informacija apie atskirus stambesnius įvykius ir apie patikslinimų priežastis, kada yra reikšmingi duomenų pakeitimai dėl tokių atskirų stambesnių įvykių ir patikslinimų, arba ECB prašymu. 3. Reikalingi duomenys pateikiami ECB, kaip nustatyta šių gairių I, II ir III prieduose, vadovaujantis galiojančiais tarptautiniais standartais, visų pirma, penktojo leidimo TVF Mokėjimų balanso vadovu. Reikalingi duomenys apie sandorius ir pozicijas, susijusius su investicijų portfelio įsipareigojimais, suskirstytais pagal euro zonos rezidento emitento sektorius, kaip nustatyta I priedo 1.1, 1.2 ir 3 skirsniuose, ir II priedo 1, 2 ir 4 lentelėse, bus teikiami nuo 2005 m. liepos 1 d.; jeigu CSDB sistema neveiks iki 2004 m. kovo 31 d., tai galutinis terminas bus 15 mėnesių nuo dienos, kai Statistikos komitetas informuos Valdančiąją Tarybą, kad sistema veikia. 4. Reikalingi mokėjimų balanso duomenys pateikiami kas mėnesį ir kas ketvirtį. Reikalingi tarptautinių atsargų modelio duomenys pateikiami mėnesio, už kurį teikiami duomenys, pabaigoje. Reikalingi tarptautinių investicijų balanso duomenys pateikiami metų, už kuriuos teikiami duomenys, pabaigoje. 5. Nuo 2005 m. sausio 1 d. investicijų portfelio rinkimo sistemos turi atitikti modelį, kuris laikomas bent jau "priimtinu", pagal lentelę, nurodytą VI priede. Jeigu NCB nesugebės laikytis šio galutinio termino, jie turi iki 2003 m. birželio pabaigos kartu su ECB nustatyti šio bendrojo standarto atitikimo tvarkaraštį. 3 straipsnis Savalaikiškumas 1. Duomenys euro zonos mėnesio mokėjimų balansui pateikiami ECB iki 30-tos darbo dienos pabaigos, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys. 2. Smulkiai suskirstyti euro zonos ketvirčio mokėjimų balanso duomenys pateikiami ECB per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys. 3. Tarptautinių atsargų modelio duomenys pateikiami ECB per tris savaites, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys. 4. Tarptautinių investicijų balanso duomenys pateikiami ECB per devynis mėnesius, pasibaigus metams, už kuriuos teikiami duomenys. 5. Euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso patikslinimai pateikiami ECB pagal IV priede nustatytą tvarkaraštį. 6. Minėtų duomenų rinkimas šalies mastu organizuojamas taip, kad būtų laikomasi šių terminų. 4 straipsnis Bendradarbiavimas su kompetentingomis institucijomis, išskyrus NCB 1. Jeigu dalies ar visų 2 straipsnyje apibūdintų duomenų šaltinis yra kompetentingos institucijos, išskyrus NCB, tai NCB turi nustatyti atitinkamas bendradarbiavimo su šiomis institucijomis taisykles, kurios užtikrintų pastovią duomenų perdavimo struktūrą, kuri atitiktų ECB standartus, visų pirma dėl duomenų kokybės, ir visus kitus jo reikalavimus, išdėstytus šiose gairėse, išskyrus jeigu toks pat rezultatas yra pasiektas nacionaliniais teisės aktais. 2. NCB atsako už mokėjimo balanso finansinės sąskaitos, susijusių pajamų ir tarptautinių investicijų balanso sąvokų, metodologijos bei duomenų surinkimo, kaupimo, analizės ir perdavimo šiose srityse tvarkymą ir plėtojimą. 3. Jeigu statistinės informacijos, kuri pažymėta kaip konfidenciali, šaltinis yra kompetentingos institucijos, išskyrus NCB, tai ECB turi naudotis tokia informacija išimtinai tik su ECBS susijusioms statistinėms užduotims vykdyti, išskyrus atvejus, kai atskaitingas agentas arba kitas informaciją pateikęs juridinis ar fizinis asmuo, įmonė ar filialas, kurį galima nustatyti, davė savo aiškų sutikimą panaudoti tokią informaciją kitiems tikslams. 5 straipsnis Informacijos perdavimo standartas Reikalinga statistinė informacija pateikiama ECB tokia forma, kuri atitinka šių gairių VI priede išdėstytus reikalavimus. 6 straipsnis Statistinės informacijos kokybė 1. Nepažeisdami ECB kontrolės uždavinių, nustatytų šių gairių V priede, nacionaliniai centriniai bankai, bendradarbiaudami su kompetentingomis institucijomis, išskyrus NCB, kaip paminėta 4 straipsnyje, jeigu reikia, turi užtikrinti Europos centriniam bankui teikiamos statistinės informacijos kontrolę ir kokybės įvertinimą. ECB panašiai įvertina duomenis, susijusius su euro zonos mokėjimų balanso, tarptautinių investicijų balanso statistika ir tarptautinėmis atsargomis. Turi būti atliekamas savalaikis įvertinimas. ECB Vykdomoji valdyba kasmet turi atsiskaityti Valdančiajai tarybai už duomenų kokybę. 2. ECB atliekama statistinės informacijos kokybės kontrolė gali apimti kruopštų šių duomenų patikslinimų tikrinimą: siekiant, pirma, įtraukti paskutinį statistinės informacijos įvertinimą, tuo būdu gerinant informacijos kokybę; ir antra, užtikrinti, kiek tai įmanoma, atitinkamų skirtingo periodiškumo mokėjimų balanso straipsnių suderinamumą. 7 straipsnis Supaprastinta pakeitimų tvarka Atsižvelgiant į Statistikos komiteto nuomonę, ECB Valdančioji taryba turi teisę atlikti techninius šių gairių priedų pakeitimus, jeigu tie pakeitimai nepakeičia pagrindinės sąvokų sistemos, ar neturi įtakos valstybių narių atskaitingų subjektų atskaitomybės naštai. 8 straipsnis Panaikinimas Gairės ECB/2000/4 panaikinamos. 9 straipsnis Baigiamosios nuostatos 1. Šios gairės skirtos dalyvaujančių valstybių narių NCB. 2. Šios gairės įsigalioja 2003 m. birželio 1 d. 3. Šios gairės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Frankfurte prie Maino, 2003 m. gegužės 2 d. ECB Valdančiosios tarybos vardu Pirmininkas Willem F. Duisenberg [1] OL L 318, 1998 11 27, p. 8. [2] OL C 126, 2003 5 28. [3] OL L 168, 2001 6 23, p. 25. -------------------------------------------------- I PRIEDAS STATISTINIAI EUROPOS CENTRINIO BANKO REIKALAVIMAI 1. Mokėjimų balanso statistika Europos centrinis bankas (ECB) reikalauja mokėjimų balanso statistinius duomenis teikti dviem periodais: kas mėnesį ir kas ketvirtį už atitinkamus kalendorinius laikotarpius. Metų informacija sudaroma sudedant valstybių narių pateiktą atitinkamų metų ketvirčių informaciją. Šie statistiniai duomenys, kiek įmanoma, turėtų atitikti kitus pinigų politikai vykdyti teikiamus statistinius duomenis. 1.1. Mėnesio mokėjimų balanso statistika Tikslas Euro zonos mėnesio mokėjimų balanso tikslas yra parodyti pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas ir valiutų rinkas (žr. 2 priedo 1 lentelę). Reikalavimai Svarbu, kad duomenys tiktų euro zonos mokėjimų balansui sudaryti. Atsižvelgdamas į trumpus mėnesio mokėjimų balanso duomenų pateikimo terminus, labai bendrą duomenų pobūdį bei jų panaudojimą pinigų politikos tikslams bei užsienio valiutos operacijose, ECB leidžia, jeigu tai neišvengiama, šiek tiek nukrypti nuo tarptautinių standartų (žr. šių gairių 2 straipsnio 3 dalį). Nereikalaujama rodyti duomenis tik visiškai sukaupus duomenis ar įvykdžius sandorius. Pagal susitarimą su ECB nacionaliniai centriniai bankai (NCB) gali teikti einamosios ir finansinės sąskaitos duomenis atsiskaitymų pagrindu. Jeigu bus būtina laikytis terminų, ECB priims įvertinius ar preliminarius duomenis. Kiekvienai plačiai sandorių kategorijai reikia parodyti turtą ir įsipareigojimus (arba einamosios sąskaitos straipsnius kredite ir debete). Iš esmės todėl reikia, kad NCB sandorius su kitomis šalimis skirstytų į sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais ir sandorius, vykdomus ne euro zonoje. NCB atlieka tai nuolat. Pasikeitus euro zonos valstybių narių skaičiui, NCB turės pakeisti euro zonos šalių sudėties apibrėžimą nuo tos dienos, kai įsigalios narystės pasikeitimas. Reikalaujama, kad ir ankstesnės sudėties euro zonos valstybių, ir naujų dalyvaujančių valstybių narių NCB teiktų geriausius įvertinių duomenų paskaičiavimus, kurie apimtų išplėstą euro zoną. Siekiant kiekvieną mėnesį prasmingai kaupti su Euro zona susijusius duomenis apie investicijų portfelį, reikia atskirti sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. Statistiniai duomenys apie euro zonos grynuosius investicijų portfelio sandorius turto pusėje surenkami, bendrai apjungiant pateiktus ataskaitoje grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. Statistiniai duomenys apie euro zonos grynuosius investicijų portfelio sandorius įsipareigojimų pusėje surenkami bendrai apjungiant grynuosius sandorius su visais nacionaliniais įsipareigojimais ir grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ir nupirktais euro zonos rezidentų. Analogiškas sukauptų duomenų atskaitomybės reikalavimas bei surinkimo metodas yra taikomi investicijų portfelio pajamoms. Tam, kad galima būtų sudaryti mokėjimų balanso pinigų apžvalgą, NCB turi pateikti duomenis pagal institucijų sektorius. Mėnesio mokėjimų balansas skirstomas pagal šiuos sektorius: - tiesioginės investicijos: i) PFI (išskyrus centrinius bankus); ir ii) kiti sektoriai, - investicijų portfelio pajamos: i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus centrinius bankus); ir iii) kiti sektoriai, - kitos investicijos: i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus centrinius bankus); iii) Vyriausybė; ir iv) kiti sektoriai. Atsižvelgiant į mokėjimų balanso, suskirstyto pagal sektorius, sudarymą, ir tuo pačiu sudarant sąlygas padaryti pinigų apžvalgą, iš NCB bus reikalaujama, pradedant nuo šių gairių 2 straipsnio 5 dalyje nustatytos datos, pateikti duomenis apie grynuosius sandorius su euro zonos rezidentų išleistais investicijų portfelio vertybiniais popieriais, sugrupuotus pagal institucijų sektorius, kuriems priklauso emitentai. Be to, investicijų portfelio įsipareigojimai apims vietinio emitento įsipareigojimus, suskirstytus pagal institucijų sektorius. Tuomet euro zonos grynųjų sandorių su investicijų portfelio įsipareigojimais, sugrupuotais pagal sektorius, statistiniai duomenys yra surenkami apjungiant bendrai atitinkamų sektorių grynuosius bendruosius nacionalinius įsipareigojimus ir atitinkamus grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai. 1.2. Ketvirčio mokėjimų balanso statistika Tikslas Euro zonos ketvirčio mokėjimų balanso tikslas – teikti išsamesnę informaciją, kuri leistų toliau analizuoti sandorius su kitomis šalimis. Šie statistiniai duomenys žymiai pagelbės rengiant finansines sąskaitas bei kartu su Europos Bendrijų Komisija (Eurostat) skelbiant ES/euro zonos mokėjimų balansą. Reikalavimai Ketvirčio mokėjimų balanso statistika, kiek tai įmanoma, atitinka tarptautinius standartus (žr. šių gairių 2 straipsnio 3 dalį). Ketvirčio mokėjimo balanso statistinių duomenų klasifikacija pateikiama II priedo 2 lentelėje. Suderintos kapitalo ir finansinės sąskaitos sąvokos ir apibrėžimai yra nustatyti III priede. Ketvirčio einamosios sąskaitos straipsnių klasifikacijai keliami panašūs reikalavimai kaip ir mėnesio duomenų klasifikacijai. Tačiau pajamų straipsniams reikalinga išsamesnė ketvirčio duomenų klasifikacija. Finansinėje sąskaitoje straipsniui "kitos investicijos" ECB taiko supaprastintus Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 5-tojo leidimo Mokėjimo balanso vadovo (MBV5) reikalavimus. Šis supaprastinimas apima skirtumo tarp paskolų ir indėlių panaikinimą abejose balansinės ataskaitos pusėse ir klasifikacijos pagal terminus atsisakymą. Taip pat pasikeitė ir straipsnių klasifikavimo pateikimas (t. y. pirmiausia klasifikuojama pagal sektorius). Šis klasifikavimas pagal sektorius atitinka, bet nėra tapatus klasifikavimui, pateiktam MBV5, kur pirmenybė teikiama klasifikavimui pagal priemones. Reikalaujama, kad NCB atskirtų savo ketvirčio mokėjimų balanso statistikoje sandorius su dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis nuo visų kitų sandorių su kitomis šalimis. Kaip ir mėnesio duomenims, teikiant ketvirčio duomenis apie investicijų portfelį, reikalaujama, kad būtų atskirti sandoriai su vertybiniais popieriais, kuriuos išleido euro zonos valstybių narių rezidentai, ir sandoriai su vertybiniais popieriais, kuriuos išleido visų kitų šalių rezidentai. Euro zonos grynųjų sandorių investicijų portfelio turto pusėje statistika yra sukaupiama, susumuojant ataskaitoje paskelbtus grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. Grynieji sandoriai euro zonos investicijų portfelio įsipareigojimų pusėje sukaupiami konsoliduojant grynuosius sandorius su visais nacionaliniais įsipareigojimais ir grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ir nupirktais euro zonos rezidentų. Analogiškas sukauptų duomenų atskaitomybės reikalavimas bei surinkimo metodas yra taikomi investicijų portfelio pajamoms. Tiesioginių investicijų duomenis NCB turi pateikti kas ketvirtį, išskirstydami juos pagal sektorius PFI (išskyrus centrinius bankus)/kiti sektoriai. Straipsnių "Investicijų portfelio pajamos" ir "Kitos investicijos" duomenų klasifikacija pagal institucijų sektorius vadovaujasi standartine TVF nustatyta klasifikacija, kurią sudaro i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus bankus); iii) Vyriausybė; iv) kiti sektoriai. Sudarant euro zonos grynųjų sandorių su investicijų portfeliu statistiką įsipareigojimų pusėje pagal euro zonos rezidentų-emitentų sektorius, reikalavimai ketvirčio duomenims yra panašūs į reikalavimus, taikomus mėnesio mokėjimų balanso duomenims. Euro zonos mokėjimų balansui duomenys apie sukauptas investicijų pajamas reikalingi kas ketvirtį. Remiantis nacionalinių sąskaitų sistema, MBV5 rekomenduoja palūkanas apskaityti kaupimo pagrindu. Ši rekomendacija turi įtakos einamajai sąskaitai (investicijų pajamoms), taip pat finansinei sąskaitai. 2. Tarptautinių atsargų modelis Tikslas Tarptautinių atsargų modelio tikslas – NCB ir ECB turimų oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir įsipareigojimų, susijusių su atsargomis, mėnesio ataskaita, kuri pateikiama vadovaujantis bendruoju TVF/TAB modeliu "Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumas". Ši informacija papildo oficialiųjų tarptautinių atsargų duomenis, įtrauktus į euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką. Reikalavimai Euro zonos oficialiosios tarptautinės atsargos yra labai likvidžios, paklausios ir kredito prasme patikimos pretenzijos, kurias turi ECB ("iš anksto sukauptos atsargos") ir NCB ("iš anksto nesukauptos atsargos") ne euro zonos rezidentų atžvilgiu, ir kurios išreikštos užsienio valiutomis (t. y. valiutomis, išskyrus eurą), auksu, atsargų pozicijomis TVF ir SST lėšomis. Šios pretenzijos gali apimti ir pozicijas, parodančias išvestines finansines priemones. Duomenys apie oficialiąsias tarptautines atsargas surenkami bendrąja verte, neatliekant įsipareigojimų, susijusių su atsargomis, įskaitos. Iš valstybių narių reikalaujamų duomenų klasifikacija pateikta II priedo 3 lentelės I.A dalyje. Užsienio valiutomis išreikštas eurosistemos turtas, neatitinkantis šio apibrėžimo, būtent i) pretenzijos euro zonos rezidentams ir ii) pretenzijos ne euro zonos rezidentams, kurios neatitinka likvidumo, paklausos ir kreditingumo kriterijų, įtraukiamas į tarptautinių atsargų modelio straipsnį "kitas turtas užsienio valiutomis" (II priedo 3 lentelės I.B dalis). Eurais išreikštos pretenzijos ne rezidentams bei dalyvaujančių valstybių narių Vyriausybių turimi likučiai užsienio valiutomis nelaikomi oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis; tokios sumos įrašomos kaip "kitos investicijos", jeigu tai yra pretenzijos ne euro zonos rezidentams. Be to, informacija apie eurosistemos numatytus ir sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, susijusius su eurosistemos oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis ir kitu turtu užsienio valiutomis, taip vadinamus "su atsargomis susijusius įsipareigojimus", turi būti pateikiama kaip parodyta II priedo 3 lentelės II ir IV dalyse. 3. Tarptautinių investicijų balanso statistika Tikslas Tarptautinių investicijų balanso tikslas – metinė visos euro zonos užsienio turto ir įsipareigojimų ataskaita, reikalinga pinigų politikos ir valiutų rinkos analizei. Ši statistinė informacija gali taip pat padėti renkant informaciją apie mokėjimų balanso srautus. Reikalavimai ECB reikalingi tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys apie kalendorinių metų pabaigos investicijas. Tarptautinių investicijų balanso duomenys, kiek tai įmanoma, atitinka tarptautinius standartus (žr. šių gairių 2 straipsnio 3 dalį). ECB sudaro tarptautinių investicijų balansą visai Euro zonai. Euro zonos tarptautinių investicijų balanso straipsnių klasifikacija pateikiama II priedo 4 lentelėje. ECB gali pareikalauti kas ketvirtį ypač svarbių straipsnių, reikalingų pinigų politikai vykdyti, visų pirma tų straipsnių, esančių "kitų investicijų" sąskaitoje, kurie šiuo metu teikiami TAB jo renkamai tarptautinės bankininkystės statistikai. Tarptautinių investicijų balanse finansinės investicijos parodomos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje laikotarpio pabaigos kainomis. Investicijų vertės pokyčiai gali įvykti dėl šių priežasčių. Pirma, dalis vertės pokyčio per ataskaitinį laikotarpį atsiras dėl finansinių sandorių, kurie įvyks ir bus įrašyti mokėjimų balanse. Antra, nurodyto laikotarpio pradžios ir pabaigos pozicijų pokyčio dalį sąlygos parodytas finansinio turto ir įsipareigojimų kainų pokytis. Trečia, tuo atveju, jeigu investicijos yra išreikštos valiutomis, išskyrus apskaitos vienetą, naudojamą tarptautinių investicijų balansui, šių investicijų vertei įtakos taip pat turės valiutų keitimo santykių su kitomis valiutomis pokyčiai. Galiausiai, bet koks investicijų pokytis ne dėl aukščiau paminėtų veiksnių bus laikomas kaip sąlygotas "kitų patikslinimų". Siekiant tinkamai suderinti euro zonos finansinius srautus ir investicijas į akcinį kapitalą, reikia vertės pokyčius, atsirandančius dėl kainos, valiutų keitimo santykių pasikeitimų ir dėl kitų patikslinimų, rodyti atskirai. Tarptautinių investicijų balanso apimtis, kiek tai įmanoma, yra artima tai, kuri naudojama ketvirčio mokėjimų balanso srautams. Sąvokos, apibrėžimai ir klasifikacija atitinka tas sąvokas, apibrėžimus ir klasifikacijas, kurios naudojamos ketvirčio mokėjimų balanso srautams. Kiek tai įmanoma, tarptautinių investicijų balanso duomenys turėtų būti suderinti su kitais statistiniais duomenimis, tokiais kaip pinigų ir bankų statistikos, finansinių sąskaitų ir nacionalinių sąskaitų duomenys. Kaip ir mėnesio bei ketvirčio mokėjimų balansuose, NCB turi atskirti tarptautinių investicijų balanso statistikoje investicijas dalyvaujančiose valstybėse narėse ir visas investicijų pozicijas kitose šalyse. Atskirti investicijas į vertybinius popierius, išleistus euro zonos rezidentų, ir į vertybinius popierius, išleistus ne euro zonos rezidentų, reikalaujama investicijų portfelio sąskaitose. Euro zonos investicijų portfelio grynojo turto statistika sudaroma sudėjus ataskaitose pateiktas grynąsias pajamas iš vertybinių popierių, išleistų ne euro zonos rezidentų. Euro zonos investicijų portfelio grynųjų įsipareigojimų statistika sudaroma sudėjus grynuosius nacionalinius įsipareigojimus ir grynąsias investicijas į vertybinius popierius, išleistus ir nupirktus euro zonos rezidentų. NCB turi pateikti metines investicijas pagal tą pačią klasifikaciją pagal sektorius, išskiriant "tiesiogines investicijas", "investicijų portfelį" ir "kitas investicijas", kaip ir teikiant ketvirčio mokėjimų balanso srautus. Pagal šių gairių 2 straipsnio 5 dalies nuostatas ECB reikalavimai, taikomi NCB dėl tarptautinių investicijų balanso duomenų, klasifikuojant euro zonos investicijų portfelio grynuosius įsipareigojimus pagal sektorius, yra tokie pat kaip ir dėl mokėjimų balanso srautų. Investicijų portfelio turtas ir įsipareigojimai tarptautinių investicijų balanse sukaupiami tik iš sankaupų duomenų. -------------------------------------------------- II PRIEDAS REIKALAUJAMOS DUOMENŲ KLASIFIKACIJOS 1 lentelė Pagrindiniai euro zonos mėnesio mokėjimų balanso straipsniai "extra" reiškia sandorius su ne euro zonos rezidentais (investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę). "intra" reiškia sandorius tarp skirtingų euro zonos valstybių narių. "national" reiškia visus dalyvaujančių valstybių narių rezidentų tarptautinius sandorius (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose). | Kreditas | Debetas | Grynosios pajamos | 1.Einamoji sąskaita Prekės | extra | extra | extra | Paslaugos | extra | extra | extra | Pajamos Darbo pajamos | extra | extra | extra | Investicijų pajamos —tiesioginių investicijų | extra | extra | extra | —investicijų portfelio | extra | | national | —kitų investicijų | extra | extra | extra | Einamieji pervedimai | extra | extra | extra | II.Kapitalo sąskaita | extra | extra | extra | | Grynasis turtas | Grynieji įsipareigojimai | Grynosios pajamos | III.Finansinė sąskaita Tiesioginės investicijos | | | extra | Užsienyje | | | extra | —akcinis kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —reinvesticijos | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —kitas kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | Atskaitingoje ekonomikoje | | | extra | —akcinis kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —reinvesticijos | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —kitas kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | Investicijų portfelis | extra/intra | national | | Nuosavybės vertybiniai popieriai | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | – | | ii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iii)kiti sektoriai | extra/intra | national | | Skolos vertybiniai popieriai | extra/intra | national | | —obligacijos ir vekseliai | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | – | | ii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iii)kiti sektoriai | extra/intra | national | | —pinigų rinkos priemonės | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | – | | ii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iii)kiti sektoriai | extra/intra | national | | Išvestinės finansinės priemonės | | | national | Kitos investicijos | extra | extra | extra | Reguliuojančios pinigų institucijos | extra | extra | | Vyriausybė | extra | extra | | PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | extra | | —ilgalaikės | extra | extra | | —trumpalaikės | extra | extra | | Kiti sektoriai | extra | extra | | Oficialiosios tarptautinės atsargos | extra | | | 2 lentelė Euro zonos ketvirčio mokėjimų balansas "extra" reiškia sandorius su ne euro zonos rezidentais (investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę). "intra" reiškia sandorius tarp skirtingų euro zonos valstybių narių. "national" reiškia visus dalyvaujančių valstybių narių rezidentų tarptautinius sandorius (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose). | Kreditas | Debetas | Grynosios pajamos | 1.Einamoji sąskaita Prekės | extra | extra | extra | Paslaugos | extra | extra | extra | Pajamos Darbo pajamos | extra | extra | extra | Investicijų pajamos —tiesioginių investicijų | extra | extra | extra | —akcinio kapitalo pajamos | extra | extra | extra | —paskolos pajamos (palūkanos) | extra | extra | extra | —investicijų portfelis | extra | | national | —akcinio kapitalo pajamos (dividendai) | extra | | national | —paskolų pajamos (palūkanos) | extra | | national | —obligacijos ir vekseliai | extra | | national | —pinigų rinkos priemonės | extra | | national | —kitos investicijos | extra | extra | extra | Einamieji pervedimai | extra | extra | extra | II.Kapitalo sąskaita | extra | extra | extra | | Grynasis turtas | Grynieji įsipareigojimai | Grynosios pajamos | III.Finansinė sąskaita Tiesioginės investicijos | | | extra | Užsienyje | | | extra | —akcinis kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —reinvesticijos | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —kitas kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | Atskaitingoje ekonomikoje | | | extra | —akcinis kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —reinvesticijos | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | —kitas kapitalas | | | extra | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | extra | ii)kiti sektoriai | | | extra | Investicijų portfelis | extra/intra | national | | Nuosavybės vertybiniai popieriai | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | — | | ii)Vyriausybė | extra/intra | — | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iv)kiti sektoriai | extra/intra | national | | Skolos vertybiniai popieriai | extra/intra | national | | —obligacijos ir vekseliai | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | national | | ii)Vyriausybė | extra/intra | national | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iv)kiti sektoriai | extra/intra | national | | —pinigų rinkos priemonės | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | national | | ii)Vyriausybė | extra/intra | national | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iv)kiti sektoriai | extra/intra | national | | Išvestinės finansinės priemonės | | | national | i)reguliuojančios pinigų institucijos | | | national | ii)Vyriausybė | | | national | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | | national | iv)kiti sektoriai | | | national | Kitos investicijos | extra | extra | extra | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra | extra | | —paskolos/grynieji pinigai ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas ir įsipareigojimai | extra | extra | | ii)Vyriausybė | extra | extra | | —prekybos kreditai | extra | extra | | —paskolos/grynieji pinigai ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas ir įsipareigojimai | extra | extra | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | extra | | —paskolos/grynieji pinigai ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas/įsipareigojimai | extra | extra | | iv)Kiti sektoriai | extra | extra | | —prekybos kreditai | extra | extra | | —paskolos/grynieji pinigai ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas ir įsipareigojimai | extra | extra | | Oficialiosios tarptautinės atsargos | extra | | | Piniginis auksas | extra | | | Specialiosios skolinimosi teisės | extra | | | Atsargų pozicija TVF | extra | | | Konvertuojamosios valiutos | extra | | | —grynieji pinigai ir indėliai | extra | | | —centriniuose bankuose | extra | | | —PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | | | —vertybiniai popieriai | extra | | | —nuosavybės vertybiniai popieriai | extra | | | —obligacijos ir vekseliai | extra | | | —pinigų rinkos priemonės | extra | | | —išvestinės finansinės priemonės | extra | | | Kiti reikalavimai | extra | | | 3 lentelė Eurosistemos mėnesio tarptautinės atsargos; euro zonos įsipareigojimai susiję su atsargomis I. Oficialiosios atsargos ir kitas turtas užsienio valiutomis (apytiksle rinkos verte) A. Oficialiosios atsargos 1. Užsienio valiutų atsargos (konvertuojamosiomis užsienio valiutomis): a) vertybiniai popieriai, iš jų - emitento – euro zonos rezidento; b) visi grynieji pinigai ir indėliai: i) kituose nacionaliniuose centriniuose bankuose, Tarptautinių atsiskaitymų banke (TAB) ir TVF; ii) bankuose, turinčiuose pagrindinę buveinę euro zonoje bei esančiuos užsienyje; iii) bankuose, turinčiuose pagrindinę buveinę ir esančiuose ne euro zonoje. 2. Atsargų pozicija TVF 3. SST lėšos 4. Auksas (įskaitant aukso indėlius ir aukso apsikeitimo sandorius) 5. Kitos atsargos a) išvestinės finansinės priemonės; b) paskolos ne bankams nerezidentams; c) kitos. B. Kitas turtas užsienio valiutomis: a) vertybiniai popieriai, neįtraukti į oficialiąsias atsargas; b) indėliai, neįtraukti į oficialiąsias atsargas; c) paskolos, neįtrauktos į oficialiąsias atsargas; d) išvestinės finansinės priemonės, neįtrauktos į oficialiąsias atsargas; e) auksas, neįtrauktas į oficialiąsias atsargas; f) kitas. II. Turtą užsienio valiutomis įtakosiantys iš anksto nustatytieji grynieji srautai (nominaliąja verte) +++++ TIFF +++++ III. Turtą užsienio valiutomis įtakosiantys sąlyginiai grynieji srautai (nominaliąja verte) +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ IV. Pastabų straipsniai 1. Pateikiami įprastu dažnumu ir laiku: a) trumpalaikiai įsiskolinimai šalies valiuta, kurie indeksuojami pagal valiutų keitimo santykį; b) finansinės priemonės, išreikštos užsienio valiutomis, už kurias atsiskaitoma kitais būdais (pvz., šalies valiuta): - išankstiniai sandoriai, kurių pagrindinė suma neperduodama, i) trumposios pozicijos; ii) ilgosios pozicijos; - kitos priemonės, c) įkeistas turtas: - įtrauktas į oficialiąsias atsargas, - įtrauktas į kitą turtą užsienio valiutomis, d) paskolinti ir atpirkimo sandoriais užstatyti vertybiniai popieriai: - paskolinti arba suteikti kaip užstatas ir įtraukti į I dalį, - paskolinti arba suteikti kaip užstatas bet neįtraukti į I dalį, - pasiskolinti arba įsigyti kaip užstatas ir įtraukti į I dalį, - pasiskolinti arba įsigyti kaip užstatas bet neįtraukti į I dalį, e) išvestinių finansinių priemonių turtas (grynasis, įvertintas rinkos kaina): - išankstiniai sandoriai, - ateities sandoriai, - apsikeitimo sandoriai, - pasirinkimo sandoriai, - kiti, f) ilgesnio nei vieneri metai likutinio termino išvestinės priemonės (išankstiniai, ateities ar pasirinkimo sandoriai) su privalomosiomis garantinėmis įmokomis: - išankstinių ir ateities sandorių (įskaitant valiutos apsikeitimo sandorių antrąją operaciją), sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, bendros trumposios ir ilgosios pozicijos, i) trumposios pozicijos; ii) ilgosios pozicijos; - pasirinkimo sandorių, sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, bendros trumposios ir ilgosios pozicijos, i) trumposios pozicijos: - įsigytos teisės parduoti, - prisiimtos prievolės parduoti, ii) ilgosios pozicijos: - įsigytos teisės pirkti, - prisiimtos prievolės pirkti. 2. Pateikiami rečiau (pvz., vieną kartą per metus): a) atsargų sudėtis pagal valiutų grupes: - valiutos, esančios SST krepšelyje, - valiutos, nesančios SST krepšelyje. 4 lentelė Metinis tarptautinis euro zonos investicijų balansas "extra" reiškia pozicijas su euro zonos nerezidentais (investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę). "intra" reiškia pozicijas tarp skirtingų euro zonos valstybių narių. "national" reiškia visas dalyvaujančių valstybių narių rezidentų tarptautines pozicijas (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose). | Turtas | Įsipareigojimai | Grynosios pajamos | I.Tiesioginės investicijos | | | extra | Užsienyje | extra | | | —akcinis kapitalas ir reinvesticijos | extra | | | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | | | ii)kiti sektoriai | extra | | | —kitas kapitalas | extra | | | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | | | ii)kiti sektoriai | extra | | | Ataskaitą teikiančioje ekonomikoje | | extra | | —akcinis kapitalas ir reinvesticijos | | extra | | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | extra | | ii)kiti sektoriai | | extra | | —kitas kapitalas | | extra | | i)PFI (išskyrus centrinius bankus) | | extra | | ii)kiti sektoriai | | extra | | II.Investicijų portfelis Nuosavybės vertybiniai popieriai | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | - | | ii)Vyriausybė | extra/intra | - | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iv)kiti sektoriai | extra/intra | national | | Skolos vertybiniai popieriai | extra/intra | national | | —obligacijos ir vekseliai | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | national | | ii)Vyriausybė | extra/intra | national | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iv)kiti sektoriai | extra/intra | national | | —pinigų rinkos priemonės | extra/intra | national | | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra/intra | national | | ii)Vyriausybė | extra/intra | national | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra/intra | national | | iv)kiti sektoriai | extra/intra | national | | III.Išvestinės finansinės priemonės | extra | extra | extra | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra | extra | extra | ii)Vyriausybė | extra | extra | extra | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | extra | extra | iv)kiti sektoriai | extra | extra | extra | IV.Kitos priemonės | extra | extra | extra | i)reguliuojančios pinigų institucijos | extra | extra | | —paskolos/valiuta ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas/įsipareigojimai | extra | extra | | ii)Vyriausybė | extra | extra | | —prekybos kreditai | extra | extra | | —paskolos/grynieji pinigai ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas/įsipareigojimai | extra | extra | | iii)PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | extra | | —paskolos/grynieji pinigai ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas/įsipareigojimai | extra | extra | | iv)kiti sektoriai | extra | extra | | —prekybos kreditai | extra | extra | | —paskolos/grynieji pinigai ir indėliai | extra | extra | | —kitas turtas/įsipareigojimai | extra | extra | | V.Oficialiosios tarptautinės atsargos | extra | | | Piniginis auksas | extra | | | Specialiosios skolinimosi teisės | extra | | | Atsargų pozicija TVF | extra | | | Konvertuojamosios valiutos | extra | | | —grynieji pinigai ir indėliai | extra | | | —reguliuojančiose pinigų institucijose | extra | | | —PFI (išskyrus centrinius bankus) | extra | | | —vertybiniai popieriai | extra | | | —nuosavybės vertybiniai popieriai | extra | | | —obligacijos ir vekseliai | extra | | | —pinigų rinkos priemonės | extra | | | —išvestinės finansinės priemonėsKiti reikalavimai | extra | | | Kiti reikalavimai | extra | | | -------------------------------------------------- III PRIEDAS MOKĖJIMŲ BALANSO IR TARPTAUTINIŲ INVESTICIJŲ BALANSO STATISTIKOJE BEI TARPTAUTINIŲ ATSARGŲ MODELYJE NAUDOTINOS SĄVOKOS IR APIBRĖŽIMAI Siekiant sudaryti reikšmingą euro zonos suvestinę statistiką su užsienio šalimis, buvo nustatytos mokėjimų balanso statistikos (pajamos, kapitalas ir finansinės sąskaitos), tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje ir tarptautinių atsargų modelyje naudojamos sąvokos ir apibrėžimai. Šios sąvokos ir apibrėžimai remiasi vadinamu "Įgyvendinimo paketu" (1996 m. liepos mėn.) ir papildomais Europos centrinio banko Valdančiosios Tarybos patvirtintais dokumentais. Formuluojant šias sąvokas ir apibrėžimus, kaip pagrindas buvo naudojami dabartiniai tarptautiniai standartai, tokie kaip penktasis Tarptautinio valiutos fondo (TVF) Mokėjimų balanso vadovo (BPM5) leidimas ir TVF/Tarptautinių atsiskaitymų banko Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumo modelis. Žemiau yra išvardyti svarbiausi suderinimo pasiūlymai, atitinkantys ECB metodologines pastabas "Dėl euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso (įskaitant atsargas)", paskelbtas Interneto svetainėje adresu http://www.ecb.int. Papildomų nurodymų galima rasti ECB leidinio "Europos Sąjungos mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso statistiniai metodai" 2 ir 3 skyriuose (MB knygoje), kuris kasmet atnaujinamas ir kurį galima rasti ir interneto puslapyje, ir popieriniu pavidalu. 1. Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžimai 1.1. Investicijų pajamos (žr. taip pat MB knygos 3.4 skirsnį) Investicijų pajamas sudaro pajamos, gautos iš euro zonos rezidento nuosavybėje esančio ne euro zonos finansinio turto (kredito pozicijų) ir atitinkamai pajamos, gautos iš ne euro zonos rezidento nuosavybėje esančio euro zonos finansinio turto (debeto pozicijų). Net jeigu galima nustatyti atskirai, (kapitalo) investicijų pelnas ir nuostoliai nerodomi kaip pajamos iš investicijų, bet kaip investicijų vertės pakitimai dėl rinkos kainų kitimo. Investicijų pajamos apima pajamas, gautas iš tiesioginių investicijų, investicijų portfelio ir kitų investicijų bei iš eurosistemos oficialiųjų tarptautinių atsargų. Tačiau grynieji srautai, susiję su palūkanų normos išvestinėmis priemonėmis, apskaitomi finansinės sąskaitos "finansinių išvestinių priemonių" straipsnyje. Reinvesticijos yra apskaitomos "tiesioginių investicijų pajamose". Jos apibūdinamos kaip tiesioginė investuotojo bendro konsoliduoto pelno, kurį uždirbo tiesioginio investavimo įmonė per ataskaitinį laikotarpį, dalis (atskaičius mokesčius, palūkanas ir nusidėvėjimą) be dividendų, kurie turi būti sumokėti per tą ataskaitinį laikotarpį, net jeigu tie dividendai gaunami iš pelno, uždirbto praeitais laikotarpiais. Reikalavimai pagrindiniams mėnesio ir ketvirčio mokėjimų balanso duomenims yra beveik tokie pat kaip TVF standartų, kaip apibrėžiama BPM5 vadove. Pagrindinis skirtumas yra tas, kad ECB nereikalauja skirstyti smulkiau tiesioginių investicijų pajamų, gautų iš akcinio kapitalo į paskirstytą ir nepaskirstyta pelną. Palūkanų pajamos apskaitomos kaupimo pagrindu (toks reikalavimas netaikomas mėnesio duomenims). Dividendai įrašomi apskaitoje ta data, kada jie tampa mokėtinais. Reinvesticijos turi būti įrašomos tuo laikotarpiu, kai yra uždirbamos. 1.2. Kapitalo sąskaita (žr. taip pat MB knygos 3.6 skirsnį) Kapitalo sąskaitos apima kapitalo pervedimus ir nepagaminto, nefinansinio turto įsigijimą/pardavimą. Einamieji pervedimai turi būti apskaitomi einamojoje sąskaitoje. Kapitalo pervedimus sudaro i) pagrindinės priemonės; ii)pervedimai lėšų, susijusių ar priklausomų nuo pagrindinių priemonių įsigijimo ar pardavimo; ir iii) kreditorių įsiskolinimų anuliavimas, negaunant mainais jokio atlygio. Kapitalo pervedimai gali būti atliekami grynais arba natūra (kaip pavyzdžiui, atleidimas nuo skolos). Skirtumas tarp einamųjų ir kapitalo pervedimų praktiškai priklauso nuo to, kaip šalis gavėja panaudoja pervedimą. Nepagaminto nefinansinio turto įsigijimas/pardavimas apima daugiausia nematerialų turtą, kaip patentai, nuoma ar kiti perleidžiami kontraktai. Tik tokio turto pirkimas/pardavimas, bet ne panaudojimas turi būti apskaitomas šiame kapitalo sąskaitos straipsnyje. Jeigu pagal TVF standartus kapitalo sąskaitą sudaro pagal sektorius suskirstyti straipsniai "Vyriausybė" ir "Kiti sektoriai" (kurie toliau išskaidyti smulkiau), tai ECB parengia tik bendrosios kapitalo sumos sąskaitą, be jokio išskaidymo. 1.3. Tiesioginės investicijos (žr. taip pat MB knygos 3.7 skirsnį) Tiesioginė investicija – tai tarptautinių investicijų kategorija, kuri atspindi subjekto, gyvenančio vienoje ekonomikoje, tikslą įsigyti ilgalaikį interesą įmonėje, kuri yra kitos ekonomikos rezidentė. Pagal tarptautinius standartus (TVF) "10 % nuosavybės kriterijus" taikomas, siekiant nustatyti tiesioginių investicijų ryšius, t. y. ilgalaikį interesą euro zonos mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso atveju. Remiantis šiuo kriterijumi tiesioginių investicijų ryšiai gali egzistuoti tarp daugelio susijusių įmonių, nepaisant to ar tie ryšiai apima vieną ar daugiau grandinių. Jie gali išsiplėsti iki tiesioginių investicijų įmonės filialų, filialams priklausančių padalinių ir junginių. Nustačius tiesiogines investicijas, visi kiti finansiniai srautai tarp susijusių subjektų arba investicijos susijusiuose subjektuose yra apskaitomi kaip tiesioginių investicijų sandoriai/pozicijos [1]. Remiantis TVF standartais ir Eurostat/EBPO rekomendacijomis, euro zonos tiesioginių investicijų ryšiai yra apskaitomi, panaudojant krypties principą, kuris numato, kad finansiniai sandoriai tarp euro zonos rezidento tiesioginio investuotojo ir ne euro zonos tiesioginio investavimo įmonės yra klasifikuojami kaip "tiesioginės investicijos užsienyje". Atitinkamai, finansiniai sandoriai tarp rezidenčių tiesioginio investavimo įmonių ir ne euro zonos tiesioginių investuotojų yra apskaitomi euro zonos mokėjimų balanso straipsnyje "tiesioginės investicijos atskaitingoje ekonomikoje". Tiesioginės investicijos susideda iš akcinio kapitalo, reinvesticijų ir "kito kapitalo", susijusio su įvairiomis skolos operacijomis tarp bendrovių. Į akcinį kapitalą įeina akcijos filialuose, taip pat akcijos dukterinėse įmonėse bei junginiuose. Reinvesticijas sudaro tiesioginio investuotojo pelno dalį, kurios dukterinės įmonės ir junginiai nepaskirstė dividendų forma, ir filialų pelną, nepervestą tiesioginiam investuotojui bei apskaitomą straipsnyje "investicijų pajamos", kompensuojantis įrašas. "Kitas kapitalas" apima visas finansines operacijas tarp susijusių bendrovių (lėšų skolinimasis ir skolinimas) − įskaitant skolos vertybinius popierius ir tiekėjų kreditus (t. y. prekybos kreditus) – tarp tiesioginių investuotojų ir dukterinių įmonių, filialų bei junginių. Tarptautinių mastu rekomenduojama tiesioginių investicijų vertę nustatinėti naudojantis rinkos kainomis. Tačiau dėl praktinių sunkumų, balansų sudarytojai šiuo metu naudoja balansines vertes, kurios nustatomos pagal dalyvaujančių bendrovių nuosavų lėšų dydį. Tiesioginių investicijų vertinimo kriterijai euro zonos tarptautinių investicijų balanse yra biržos kaina listinguojamoms bendrovėms, tuo tarpu kai nelistinguojamos bendrovės yra vertinamos pagal savo nuosavas lėšas (t. y. balanso verte), panaudojant bendrą apibrėžimą, į kurį įeina šie apskaitos straipsniai: i) apmokėtas kapitalas (išskyrus nuosavas akcijas ir įskaitant pelno iš akcijų sąskaitas); ii) visos atsargų rūšys (įskaitant negrąžintinas investicijas, kai pagal apskaitos rekomendacijas jos laikomos bendrovių atsargomis), ir iii) nepaskirstytas pelnas, atskaičius nuostolius (įskaitant rezultatus už einamuosius metus). 1.4. Investicijų portfelis (žr. taip pat MB knygos 3.8 skirsnį) euro zonos investicijų portfelio sąskaita apima i) nuosavybės vertybinius popierius; ir ii) skolos vertybinius popierius, turinčius obligacijų ir vekselių bei pinigų rinkos priemonių formą, jeigu jie neįtraukti arba į tiesioginių investicijų, arba oficialiųjų atsargų kategorijas. Į investicijų portfelį neįeina išvestinės finansinės priemonės, taip pat ir atpirkimo sandoriai bei vertybinių popierių skolinimas. Straipsnis "nuosavybės vertybiniai popieriai" apima visas priemones, kurios pažymi reikalavimus į įregistruotų įmonių liekamąją vertę, po to, kai bus įvykdyti visų kreditorių reikalavimai. Akcijos, akcinis kapitalas, privilegijuotasis akcinis kapitalas ar privilegijuotosios akcijos, dalyvavimo kapitale pažymėjimas ar panašūs dokumentai paprastai pažymi nuosavybės teisę į nuosavą kapitalą. Taip pat į šį straipsnį įeina investicijos į kolektyvinio investavimo subjektų, pavyzdžiui, investicinių fondų, akcijas arba sandoriai su jų akcijomis. Obligacijos ir vekseliai yra išleisti vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas yra virš vienerių metų, ir kurie paprastai suteikia savininkui i) besąlyginę teisę į fiksuotas pinigines pajamas arba į sutartyje nustatytas kintamas pinigines pajamas (palūkanų mokėjimus, kurie nepriklauso nuo skolininko pajamų); ir ii) besąlyginę teisę į fiksuotą sumą, grąžinant pagrindinę skolos sumą nurodytą dieną ar nurodytomis dienomis. Skirtingai nuo obligacijų ir vekselių, pinigų rinkos priemonės yra išleisti vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas yra iki metų arba lygus vieneriems metams. Jos paprastai suteikia savininkui besąlyginę teisę nurodytą dieną gauti paskelbtą fiksuotą pinigų sumą. Šiomis priemonėmis paprastai yra prekiaujama su nuolaida organizuotose rinkose; ta nuolaida priklauso nuo palūkanų normos ir laiko, likusio iki išpirkimo termino. 2002 m. birželio mėnesį ECB paskelbė Investicijų portfelio duomenų rinkimo sistemų darbo grupės ataskaitą. Buvo nuodugniai ištirtas investicijų portfelio duomenų rinkimo sistemų suderinimo veiksmų poreikis bei potenciali nauda. Kai kurie tyrimų rezultatai yra panaudojami, siekiant nustatyti tinkamus ("idealius", "gerus" arba "priimtinus") bei atvirkščiai, netinkamus ("nepriimtinus") duomenų rinkimo modelius ir kokybiškai įvertinti jų gerąsias savybes (ypač atsiskaitant už kiekvieną vertybinį popierių) bei sąnaudas. Dalyvaujančios valstybės narės sutiko priimti tinkamą duomenų rinkimo sistemą nuo 2005 m. sausio 1 d., vienai valstybei narei susilaikius (dėl duomenų surinkimo tvarkaraščio). Investicijų portfelio sandoriai euro zonos mokėjimų balanse apskaitomi, kai euro zonos kreditoriai arba debitoriai įrašo pretenziją arba įsipareigojimą savo apskaitoje. Sandoriai yra apskaitomi jų įvykdymo metu gautomis ar sumokėtomis kainomis, išskaičius komisinius ir išlaidas. Taigi, vertybinių popierių su atkarpomis atveju, įtraukiamos palūkanos, susikaupusios nuo paskutinio palūkanų mokėjimo, ir, jeigu vertybiniai popieriai buvo išleisti su nuolaida, palūkanos, susikaupusios nuo emisijos įtraukimo į balansą. Susikaupusias palūkanas įtraukti reikia ketvirčio mokėjimų balanso finansinėje sąskaitoje ir tarptautinių investicijų balanse; mėnesio mokėjimų balanse skatinama tokia pat tvarka; šie įrašai ketvirčio (ir mėnesio) finansinėje sąskaitoje turi turėti balansuojančius įrašus atitinkamoje pajamų sąskaitoje. 1.5. Išvestinės finansinės priemonės (žr. taip pat MB knygos 3.9 skirsnį) Išvestinės finansinės priemonės yra finansinės priemonės, susijusios su konkrečia finansine priemone, rodikliu ar preke, kurių pagalba finansinėse rinkose gali vykti prekyba finansinėmis rizikomis jų nuosava teise. Sandoriai su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis laikomi atskirais sandoriais, o ne neatsiejama sandorių, vykdomų su pagrindinėmis priemonėmis, su kuriais jie gali būti susiję, vertės dalimi. Pasirinkimo, ateities, apsikeitimo, išankstinių užsienio valiutos sandorių, išvestinių kredito priemonių ir išvestinių priemonių, išleistų kartu su pagrindine priemone, operacijos bei pozicijos apskaitomos mokėjimų balanse, tarptautinėse atsargose ir tarptautinių investicijų balanse. Vadovaujantis praktiniais sumetimais, neskiriamos išvestinės priemonės, išleistos kartu su pagrindine priemone, nuo pagrindinės priemonės, su kuria jos yra susijusios. Remiantis paskutiniaisiais tarptautiniais susitarimais, grynieji srautai, susiję su palūkanų normų išvestinėmis priemonėmis, apskaitomi kaip išvestinės finansinės priemonės, o ne kaip investicijų pajamos. Dėl konkrečių išvestinių kredito priemonių klasifikacijos reikėtų spręsti atskirai kiekvienu konkrečiu atveju. Į garantinio užstato mokėjimus žiūrima kaip į indėlių pasikeitimus, ir jie turėtų būti apskaitomi, jeigu tokie pasikeitimai nustatomi, "kitų investicijų" sąskaitoje. Papildomo garantinio užstato mokėjimų traktavimas priklauso nuo papildomo garantinio užstato formos: pasirinkimo sandorių papildomo garantinio užstato mokėjimai iš esmės yra laikomi indėlių pasikeitimu ir turėtų būti apskaitomi, jeigu tokie nustatomi, straipsnyje "kitos investicijos". Ateities sandorių papildomo garantinio užstato mokėjimai iš esmės laikomi sandoriais su išvestinėmis priemonėmis ir turėtų būti apskaitomi straipsnyje "išvestinės finansinės priemonės". Pasirinkimo sandorių atveju apskaitoma visa premija (t. y. pasirinkimo sandorio pirkimo/pardavimo kaina ir priklausantis mokestis už paslaugas). Išvestinių finansinių priemonių vertė turėtų būti nustatoma pagal rinkos kainą. Sandorių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis apskaita įvyksta, kai ir euro zonos kreditoriai, ir debitoriai įrašo reikalavimą arba įsipareigojimą savo apskaitoje. Dėl to, kad praktiškai sunku atskirti kai kurių išvestinių priemonių turto ir įsipareigojimų srautus, visos operacijos su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis euro zonos mokėjimų balanse apskaitomos grynuoju pagrindu. Išvestinių finansinių priemonių turto ir įsipareigojimų pozicijos tarptautinių investicijų balanse apskaitomos bendrąja verte, išskyrus išvestines finansines priemones, patenkančias į oficialiųjų tarptautinių atsargų kategoriją, kurios apskaitomos grynąja verte. 1.6. Kitos investicijos (žr. taip pat MB knygos 3.10 skirsnį) Kitos investicijos apibrėžiamos kaip likusi kategorija, į kurią įeina visos finansinės operacijos, kurios nebuvo apskaitytos tiesioginių investicijų, investicijų portfelio, išvestinių finansinių priemonių ar oficialiųjų tarptautinių atsargų kategorijose. Kitos investicijos apima prekybos kreditus, paskolas/grynuosius pinigus ir indėlius bei kitą turtą/kitus įsipareigojimus. Jos taip pat apima sukauptų pajamų iš priemonių, apskaitomų kitų investicijų straipsnyje, kompensuojančius įrašus. Prekybos kreditus sudaro euro zonos tiekėjų ar pirkėjų pretenzijos arba įsipareigojimai, atsirandantys atitinkamai dėl tiesioginio kredito suteikimo už prekių ir paslaugų sandorius ir avansinių mokėjimų už vykdomą darbą (ar darbą, kuris bus vykdomas), susijusį su tokiais sandoriais. Paskolos/grynieji pinigai ir indėliai apima sandorius su toliau išvardintomis finansinėmis priemonėmis arba investicijas į šias finansines priemones: paskolas, t. y. finansinį turtą, sukurtą kreditoriui (skolintojui) tiesiogiai skolinant lėšas debitoriui (skolininkui), pasinaudojant mechanizmu, kai skolintojas arba negauna jokio vertybinio popieriaus, arba gauna neapyvartinį dokumentą arba priemonę, atpirkimo sandorio operacijas, grynuosius pinigus ir indėlius. Čia tarp kitų įeina ir paskolos prekybos finansavimui, kitos paskolos ir avansiniai mokėjimai (įskaitant turto įkeitimą) bei finansinė išperkamoji nuoma. Visos atpirkimo sandorio operacijos, t. y. atpirkimo sandoriai, pardavimo/atpirkimo operacijos ir vertybinių popierių skolinimas euro zonos mokėjimų balanse/tarptautinių investicijų balanse traktuojami kaip užstatu garantuotos paskolos, o ne kaip tiesioginis vertybinių popierių pirkimas/pardavimas bei apskaitomi straipsnyje "kitos investicijos" euro zonos rezidentų sektoriuje, kuris vykdo tą operaciją. Toks traktavimas, kuris taip pat atitinka bankų ir kitų finansinių korporacijų apskaitos praktiką, numato geriau atspindėti šių finansinių priemonių ekonominį pagrindimą. Kitas turtas/kiti įsipareigojimai apima visus straipsnius, išskyrus prekybos kreditus, paskolas ir grynuosius pinigus bei indėlius. Euro zonos sektorius "eurosistema" straipsnyje "kitos investicijos" apima eurosistemos grynąsias pozicijas nedalyvaujančių valstybių narių nacionaliniuose centriniuose bankuose (NCB), susijusias su TARGET sistemos veikimu. Šie Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) balansai/sąskaitos, kurios yra išreikštos eurais, yra panašios į judėjimus pinigų finansinių institucijų (PFI) nostro/vostro sąskaitose ir todėl pranešami ECB kaip grynosios įsipareigojimų vertės. Visi "nuosavybės perleidimo", "atsiskaitymo laiko" ir "mokėjimo laiko" principai atitinka TVF standartus. Palyginus su standartinėmis MBV5 dalimis, euro zonos mokėjimų balanso kategorijos "kitos investicijos" pateikimas yra supaprastintas, kai nedaromas skirtumas tarp paskolų ir indėlių abiejose balansinės ataskaitos pusėse ir nenaudojama klasifikacija pagal terminus ketvirčio mokėjimų balanso statistikoje. Taip pat pasikeitė pateikimo klasifikacija (t. y. pirmenybę teikiant grupavimui pagal sektorius). Ši klasifikacija pagal sektorius panaši, bet netapati MBV5 pateiktai klasifikacijai, kuri teikia pirmenybę priemonėms. Teikiant mėnesio mokėjimų balanso duomenis, reikia atskirti trumpalaikius ir ilgalaikius srautus PFI sektoriuje. 1.7. Oficialiosios tarptautinės atsargos (žr. taip pat MB knygos 3.11 skirsnį) Euro zonos oficialiąsias tarptautines atsargas sudaro eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos, t. y. ECB ir NCB oficialiosios tarptautinės atsargos. Oficialiosios tarptautinės atsargos i) turi būti veiksmingai kontroliuojamos atitinkamų eurosistemos reguliuojančių pinigų institucijų ar NCB; ir ii) turi būti labai likvidžios, paklausios ir kredito atžvilgiu patikimos pretenzijos, kurias laiko eurosistema ne euro zonos rezidentams, ir kurios išreikštos valiutomis, išskyrus eurą, auksu, atsargų pozicijomis TVF bei SST lėšomis. Šis apibrėžimas aiškiai parodo, kad užsienio valiuta išreikštos pretenzijos euro zonos rezidentams bei eurais išreikštos pretenzijos euro zonos nerezidentams nelaikomos oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis nei nacionaliniu, nei euro zonos lygiu. Panašiai, Vyriausybių ir (arba) iždo užsienio valiutos pozicijos neįeina į euro zonos oficialiųjų tarptautinių atsargų apibrėžimą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties institucinius susitarimus. ECB oficialiosios tarptautinės atsargos yra turtas, kuris yra sukauptas pagal ECBS Statuto 30 straipsnį ir todėl laikomas turtu, kurį tiesiogiai ir veiksmingai kontroliuoja ECB. Kol neįvyksta tolesnis nuosavybės teisės perleidimas, NCB turimos oficialiosios tarptautinės atsargos yra jų tiesiogiai ir veiksmingai kontroliuojamos bei laikomos kiekvieno atskiro NCB oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis. Eurosistemos tarptautinių atsargų sandoriai pateikiami kaip bendras mėnesio sandorių skaičius. Papildomus duomenis apie eurosistemos sandorius auksu, užsienio valiuta, SST lėšomis ir atsargų pozicija TVF, remiantis MBV5 standartinėmis dalimis, galima gauti kas ketvirtį. Atskira išvestinių finansinių priemonių kategorija pateikiama remiantis paskutine TVF rekomendacija šioje srityje. Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos rodomos visuminiu pagrindu, neatskaičius su atsargomis susijusių įsipareigojimų (išskyrus tas atsargas, kurios įeina į subkategoriją "išvestinės finansinės priemonės", kurios apskaitomos grynųjų verčių pagrindu). Vertė yra nustatoma rinkos kainomis: i) sandoriams panaudojant rinkoje vyraujančias kainas operacijos vykdymo metu; ir ii) investicijoms, panaudojant atsargų laikymo laikotarpio pabaigos vidutines rinkos kainas, vyraujančias paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną. Atitinkamai vyraujantys rinkos valiutų keitimo kursai operacijų vykdymo metu ir vidutinės rinkos kainos atitinkamo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje yra naudojamos perskaičiuojant užsienio valiuta išreikštų sandorių ir investicijų vertę į eurus. Pajamos, gautos iš oficialiųjų tarptautinių atsargų turi būti apskaitomos jų nediferencijuojant investicinių pajamų sąskaitos straipsnyje "kitos investicijos", kartu su palūkanų pajamomis, gautomis iš skolos vertybinių popierių, laikomų atsargose, kaupimo pagrindu ne rečiau kaip kas ketvirtį. Požiūris, kad naudojamos atsargos galėtų būti svarbesnis rodiklis, parodantis šalies sugebėjimą vykdyti savo užsienio valiutos įsipareigojimus, negu bendrosios atsargos, kaip parodyta mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikoje, tapo labiau paplitęs ir jį patvirtinto TVF Duomenų platinimo specialusis standartas. Apskaičiuojant naudojamas atsargas, reikia duomenis apie bendrąsias atsargas papildyti informacija apie kitą turtą užsienio valiuta bei su atsargomis susijusius įsipareigojimus. Atitinkamai, mėnesio duomenys apie eurosistemos oficialiąsias tarptautines atsargas (bendrąsias) papildomi informacija apie kitą turtą užsienio valiuta ir iš anksto nustatytuosius bei sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, įtakosiančius bendrąsias oficialiąsias tarptautines atsargas, klasifikuojamus pagal likutinį terminą. Be to, reikalaujama taip pat išskaidyti pagal valiutas bendrąsias oficialiąsias tarptautines atsargas, išreikštas SST valiutomis (iš viso), ir kitomis valiutomis (iš viso) su ketvirčio atsilikimu. Konkrečių straipsnių atžvilgiu, investicijos į piniginį auksą turėtų likti nepakitusios visuose atvirkštiniuose sandoriuose su auksu (apsikeitimo auksu sandoriuose, atpirkimo sandoriuose, paskolose ir indėliuose). Dėl atpirkimo sandorių su užsienio valiuta išreikštais vertybiniais popieriais padidėja visa pinigines lėšas besiskolinančio NCB oficialiųjų tarptautinių atsargų suma todėl, kad atpirkimo sandoryje dalyvaujantieji vertybiniai popieriai vis tiek išlieka balanse; atvirkštinių atpirkimo sandorių atveju pinigines lėšas skolinanti reguliuojanti pinigų institucija neregistruoja jokio pasikeitimo bendroje oficialiųjų tarptautinių atsargų sumoje, jeigu sandorio šalis – nerezidentė yra kita reguliuojanti pinigų institucija arba finansinė institucija, todėl, kad pretenzija pinigines lėšas pasiskolinusiam bankui tuomet laikoma oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis. 5 lentelė Teritorijos, priklausančios euro zonos valstybėms narėms ar šalys, susijusios su euro zonos valstybėmis narėmis Teritorijos, sudarančios dalį euro zonos: - Helgolandas: Vokietija, - Balearų salos, Kanarų salos, Seuta ir Melilija: Ispanija, - Monakas, Prancūzų užjūrio departamentai (Gvijana, Gvadelupa, Martinika ir Reunionas), Sen Pjero sala ir Mikelonas, Majotas: Prancūzija, - Madeira, Azorai: Portugalija, - Alandų salos: Suomija. Teritorijos, susijusios su euro zonos valstybėmis narėmis, kurias reikia įtraukti į kategoriją kitos šalys (Kt. šalys): - Büsingen teritorija (ne Vokietija), - Andora (ne Ispanija, ne Prancūzija), - Nyderlandų Antilai ir Aruba (ne Nyderlandai), - Prancūzų užjūrio departamentai (Prancūzų Polinezija, Naujoji Kaledonija ir Valis ir Futuna salos) (ne Prancūzija), - San Marinas ir Vatikano miestas (ne Italija). 2. Geografinio paskirstymo įgyvendinimo metodai Sunkumai surenkant statistinius mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso duomenis pagal geografinį pasiskirstymą sprendžiami, pasinaudojus laipsniškumo principu. Šis principas apima tris atitinkamai vis griežtesnių duomenims taikomų reikalavimų įvykdymo etapus. Ypač svarbūs straipsniai yra "investicijų portfelis", "investicijų portfelio pajamos" ir "išvestinės finansinės priemonės". 2.1. Bendrasis principas (turi būti taikomas visoms mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso sąskaitoms – išskyrus toliau pateiktas išimtis) 1 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: susumuojami visi grynieji nacionaliniai sandoriai/pozicijos. Įgyvendinamas nuo 1999 metų suvedant tarptautinių investicijų balansą. 2 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: atskirai susumuojami sandoriai/pozicijos su nerezidentais kredite ir debete arba grynasis turtas ir grynieji įsipareigojimai: (mokėjimų balansas)/turtas ir įsipareigojimai (tarptautinių investicijų balansas). Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai nurodomi euro zonos ir ne euro zonos rezidentų sandoriai/pozicijos. Įgyvendinamas, sudarant mokėjimų balansą, nuo 1999 m. sausio mėn. Įgyvendinamas, sudarant tarptautinių investicijų balansą, nuo 2002 m. rugsėjo mėn. pabaigos. 3 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje ir reikalavimai duomenims NCB lygyje: panašūs į 2 etapo reikalavimus, papildomai pagal geografinę klasifikaciją sukirstant ne euro zonos sandorius/pozicijas. 3 etapas reikalingas tik ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiniams duomenims. Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai parodant sandorius/pozicijas euro zonos rezidentų bei rezidentų šalių, išvardytų patvirtintame partnerių šalių/regionų sąraše, kuris pateiktas 6 lentelėje. Galutinis įgyvendinimo terminas, sudarant ketvirčio mokėjimų balansą, – 2004 m. birželio mėn. pabaiga duomenims už 2003 metų I ketvirtį. Galutinis įgyvendinimo terminas, sudarant tarptautinių investicijų balansą, – 2004 m. rugsėjo mėn. pabaiga duomenims už 2002 metų pabaigą ir 2003 metų pabaigą. 2.2. Investicijų portfelio sąskaita 1 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: susumuojami visi nacionaliniai grynieji investicijų portfelio sandoriai/pozicijos. Įgyvendinamas nuo 1999 m., suvedant tarptautinių investicijų balansą. 2 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: susumuojami grynieji sandoriai/pozicijos su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų, investicijų portfelio turto pusėje. Konsoliduojami visų nacionalinių įsipareigojimų grynieji sandoriai/pozicijos ir sandoriai/pozicijos su vertybiniais popieriais, išleistais ir nupirktais euro zonos rezidentų, investicijų portfelio įsipareigojimų pusėje. Reikalavimai duomenims NCB lygyje: investicijų portfelio turto pusėje sandoriai/pozicijos suskirstyti į sandorius/pozicijas su euro zonos vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir su kitais vertybiniais popieriais. Tam reikalinga nurodyti vertybinio popieriaus emitentą (skolininką), siekiant nustatyti, ar emitentas yra euro zonos rezidentas ar nerezidentas. Investicijų portfelio sandoriams/pozicijoms įsipareigojimų pusėje, reikalingi tik visi nacionaliniai skaičiai. Investicijų portfelio pozicijos tarptautinių investicijų balanse suvedamos imant vien vertybinių popierių duomenis, susijusius su metų pabaigoje turimomis investicijomis į nuosavybės vertybinius popierius ir trumpalaikius bei ilgalaikius skolos vertybinius popierius, išleistus ne euro zonos rezidentų, pasinaudojant tuo, kad ECB nustatyti reikalavimai duomenims visiškai atitinka reikalavimus, taikomus dalyvavimui TVF koordinuojamoje investicijų portfelio apžvalgoje. Įgyvendinamas investicijų portfelio sandoriams nuo 1999 m. sausio mėn. Įgyvendinamas nuo 2002 m. rugsėjo mėn. pabaigos investicijų portfelio sankaupoms. 3 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje ir reikalavimai duomenims NCB lygyje: panašūs į 2 etapo reikalavimus, papildomai pagal geografinę klasifikaciją turto pusėje suskirstant ne euro zonos sandorius/pozicijas (žr. 6 lentelę). Nereikalaujama pagal geografinę klasifikaciją suskirstyti ne euro zonos sandorius/pozicijas įsipareigojimų pusėje. 3 etapas taikomas tik sandorių ketvirčio statistiniams duomenims ir pozicijų metų statistiniams duomenims. Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai parodant investicijų portfelio sandorių/pozicijų pajamas/turtą euro zonos rezidentų bei rezidentų šalių, išvardytų patvirtintame partnerių šalių/regionų sąraše, kuris pateiktas 6 lentelėje. Galutinis įgyvendinimo terminas, suvedant investicijų portfelio sandorius − 2004 m. birželio mėn. pabaiga duomenims už 2003 metų I ketvirtį. Galutinis įgyvendinimo terminas, suvedant investicijų portfelio pozicijas − 2004 m. rugsėjo mėn. pabaiga duomenims už 2002 metų pabaigą ir 2003 metų pabaigą. 2.3. Investicijų portfelio pajamų sąskaita 1 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: susumuojami visi nacionaliniai grynųjų investicijų pajamų sandoriai. 2 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: kredito pusėje susumuojami pajamų sandoriai su investicijų portfelio turtu, išleistu nerezidentų. Konsoliduojami pajamų debeto sandoriai su visais nacionaliniais grynaisiais įsipareigojimais, ir kredito sandoriai su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų. Reikalavimai duomenims NCB lygyje: investicijų portfelio pajamų kredito sandoriai suskirstyti į sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir su vertybiniais popieriais, išleistais kitų šalių rezidentų. Tam reikalinga nurodyti vertybinio popieriaus emitentą (skolininką), siekiant nustatyti, ar emitentas yra euro zonos rezidentas ar nerezidentas. Investicijų portfelio įsipareigojimų debeto sandoriams reikalingi tik nacionaliniai bendrieji skaičiai. Įgyvendinama nuo 2000 m. sausio mėn. 3 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje ir reikalavimai duomenims NCB lygyje: panašūs į 2 etapo reikalavimus, papildomai suskirstant sandorius/pozicijas su euro zonos nerezidentais pagal geografinę klasifikaciją kredito pusėje. Nereikalaujama pagal geografinę klasifikaciją suskirstyti ne euro zonos sandorių/pozicijų debeto pusėje. 3 etapas taikomas tik ketvirčio mokėjimų balanso statistiniams duomenims. Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai parodomi investicijų portfelio pajamų kredito sandoriai tarp euro zonos rezidentų bei rezidentų šalių, išvardytų patvirtintame partnerių šalių/regionų sąraše, kuris pateiktas 6 lentelėje. Galutinis įgyvendinimo terminas, suvedant investicijų portfelio pajamų sandorius − 2004 m. birželio mėn. pabaiga duomenims už 2003 metų I ketvirtį. 2.4. Išvestinių finansinių priemonių sąskaita Sandoriai 1 etapas Reikalavimai, taikomi sandoriams su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, sudarytiems su ne euro zonos rezidentais, sąlygoja tai, kad šis straipsnis pateikiamas tik grynąja verte. Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: sudedami visi nacionaliniai grynieji sandoriai su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis. Pozicijos 1 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: susumuojamos visos nacionalinės grynosios išvestinių finansinių priemonių pozicijos. Įgyvendinama nuo 1999 m. mėn. 2 etapas Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: atskirai susumuojamos grynosios išvestinių finansinių priemonių pozicijos su nerezidentais turto ir įsipareigojimų pusėse. Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai nurodomos pozicijos tarp euro zonos rezidentų ir pozicijos su ne euro zonos rezidentais, kaip tai apibrėžia, jei tinka, rinkos vieta, arba faktinis nebiržinės išvestinės finansinės priemonės rodiklis. Įgyvendinama nuo 2002 m. rugsėjo pabaigos. 3 etapas Ne euro zonos finansinių priemonių pozicijų geografinė klasifikacija nereikalinga. 6 lentelė ECB geografinė ketvirčio mokėjimų balanso srautų ir metų tarptautinių investicijų balanso duomenų klasifikacija - Danija - Švedija - Jungtinė Karalystė - Europos Sąjungos institucijos - "Šalys kandidatės" (t. y. Kipras, Čekijos Respublika, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Slovakija ir Slovėnija) [2] - Šveicarija - Kanada - Jungtinės Amerikos Valstijos - Japonija - Ypatingai palankų mokesčių režimą numatantys centrai [3] - Tarptautinės organizacijos [4] [5] - Kitos šalys (t. y. šalys ir organizacijos už euro zonos ribų, nepaminėtos sąraše) [6] 3. Euro zonos rodiklių klasifikacija pagal institucijų sektorius (žr. taip pat MB knygos 3.1.6 skirsnį) Euro zonos rodiklių klasifikacija pagal sektorius apima euro zonos reguliuojančias pinigų institucijas, Vyriausybę, pinigų finansines institucijas (PFI) ir kitus sektorius. Reguliuojančios pinigų institucijos Euro zonos statistikos sektorių "reguliuojančios pinigų institucijos" sudaro Eurosistemą. Vyriausybė Euro zonos statistikos sektorius "Vyriausybė" atitinka šio sektoriaus apibrėžimą, pateiktą NSS 93 ir ESS 95, ir jį sudaro šios dalys: - centrinė Vyriausybė - šalies/regioninė Vyriausybė - vietinė Vyriausybė - socialinės apsaugos fondai PFI, išskyrus reguliuojančias pinigų institucijas Sektorius "PFI, išskyrus reguliuojančias pinigų institucijas" atitinka pinigų ir bankų statistikos PFI sektorių (išskyrus reguliuojančias pinigų institucijas). Jį sudaro: i) kredito institucijos, kaip apibrėžta Bendrijos teisėje, t. y. subjektai, kurie verčiasi priimdami indėlius ar kitas grąžintinas lėšas iš visuomenės (įskaitant įplaukas iš banko obligacijų pardavimo visuomenei) ir teikdami paskolas savo sąskaita; ir ii) visos kitos finansinės institucijos rezidentės, kurios verčiasi priimdamos indėlius ir (arba) artimus indėliams pakaitalus iš įmonių, išskyrus PFI, ir savo sąskaita (bent jau ekonomine prasme) teikdamos paskolas ir (arba) investuodamos į vertybinius popierius. Kiti sektoriai Euro zonos statistikos kategorija "kiti sektoriai" apima įvairius institucinius vienetus, visų pirma: i) kitas finansines institucijas, kurios neįtrauktos į PFI apibrėžimą, tokios kaip kolektyvinio investavimo subjektai, nelaikomi pinigų rinkos fondais, nekilnojamo turto investavimo institucijos, vertybinių popierių maklerio įmonės, hipotekos kredito institucijos, draudimo bendrovės, pensijų fondai ir pagalbinės finansinės institucijos; bei ii) nefinansines institucijas, tokias kaip valstybinės ir privačios nefinansines įmonės, ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius, ir namų ūkiai. Kiti nei PFI sektoriai Euro zonos statistikos kategorija "Kiti nei PFI sektoriai" apima sektorius i) "Vyriausybė" ir ii) "Kiti sektoriai". 7 lentelė ECB ketvirčio mokėjimų balanso srautų ir metų tarptautinių investicijų balanso duomenų geografinės klasifikacijos ypatingai palankų mokesčių režimą numatančių finansinių centrų sąrašas ISO kodai | Eurostat + EBPO Ypatingai palankų mokesčių režimą numatantys finansiniai centrai | AD | Andora | AG | Antigva ir Barbuda | AI | Angola | AN | Nyderlandų Antilų salos | BB | Barbadosas | BH | Bahreinas | BM | Bermudai | BS | Bahamos | BZ | Belizas | CK | Kuko salos | DM | Dominika | GD | Grenada | GG | Gernsis | GI | Gibraltaras | HK | Honkongas | IM | Meno sala | JE | Džersis | JM | Jamaika | KN | Sent Kitsas ir Nevis | KY | Kaimanų salos | LB | Libanas | LC | Sent Lusija | LI | Lichtenšteinas | LR | Liberija | MH | Maršalo salos | MS | Montseratas | MV | Maldyvai | NR | Nauru | NU | Niue | PA | Panama | PH | Filipinai | SG | Singapūras | TC | Turks ir Caicos salos | VC | Sent Vinsentas ir Grenadinai | VG | Britų Virdžinijos salos | VI | JAV Virdžinijos salos | VU | Vanuatu | WS | Samoa | 8 lentelė ECB ketvirčio mokėjimų balanso srautų ir metų tarptautinių investicijų balanso duomenų geografinės klasifikacijos tarptautinių organizacijų sąrašas [7] 1. Europos Sąjungos institucijos 1.1. Pagrindinės Europos Sąjungos institucijos, įstaigos ir struktūros (išskyrus ECB) EIB (Europos investicijų bankas) EC (Europos Komisija, EK) EDF (Europos plėtros fondas, EPF) EIF (Europos investicijų fondas) 1.2. Kitos Europos Sąjungos institucijos, įstaigos ir struktūros, išlaikomos iš bendro biudžeto Europos Parlamentas Europos Sąjungos Taryba Teisingumo Teismas Audito Rūmai Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas Regionų komitetas 2. Tarptautinės organizacijos 2.1. Tarptautinės pinigų organizacijos IMF (Tarptautinis valiutos fondas, TVF) BIS (Tarptautinių atsiskaitymų bankas, TAB) 2.2. Tarptautinės ne pinigų organizacijos 2.2.1. Pagrindinės Jungtinių Tautų organizacijos WTO (Pasaulinė prekybos organizacija, PPO) IBRD (Tarptautinis rekonstrukcijos ir plėtros bankas, TRPB) IDA (Tarptautinė plėtros asociacija, TPA) 2.2.2. Kitos Jungtinių Tautų organizacijos UNESCO (Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija) FAO (Maisto ir žemės ūkio organizacija) WHO (Pasaulinė sveikatos apsaugos organizacija, PSAO) IFAD (Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas) IFC (Tarptautinė finansų korporacija) MIGA (Daugiašalių investicijų garantavimo agentūra) UNICEF (Jungtinių Tautų Vaikų fondas) UNHCR (Jungtinių Tautų Pabėgelių reikalų vyriausiasis komisaras) UNRWA (Jungtinių Tautų Paramos bei darbų agentūra Palestinai) IAEA (Tarptautinė atominės energijos agentūra, TAEA) ILO (Tarptautinė darbo organizacija) ITU (Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga) 2.2.3. Kitos svarbesnės tarptautinės institucijos, įstaigos ir struktūros (išskyrus ECB) OECD (Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, EBPO) IADB (Amerikos plėtros bankas) AfDB (Afrikos plėtros bankas) AsDB (Azijos plėtros bankas) EBRD (Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas) IIC (Amerikos investicijų korporacija) NIB (Šiaurės Europos investicijų bankas) IBEC (Tarptautinis ekonominio bendradarbiavimo bankas) IIB (Tarptautinis investicijų bankas) CDB (Karibų plėtros bankas) AMF (Arabų valiutos fondas) BADEA (Arabų bankas ekonomikos plėtrai Afrikoje) CASDB (Centrinės Afrikos valstybių plėtros bankas) Afrikos plėtros fondas Azijos plėtros fondas Specialus vieningas plėtros fondas (Fonds spécial unifié de développement) CABEI (Centrinės Amerikos ekonominės integracijos bankas) ADC (Andų plėtros korporacija) 2.2.4. Kitos tarptautinės organizacijos NATO (Šiaurės Atlanto Sutarties organizacija) Europos Taryba ICRC (Tarptautinis Raudonojo kryžiaus komitetas) ESA (Europos erdvės agentūra) EPO (Europos patentų agentūra) EUROCONTROL (Europos oro navigacijos saugumo organizacija) EUTELSAT (Europos palydovinio ryšio organizacija) INTELSAT (Tarptautinė palydovinio ryšio organizacija) EBU/UER (Europos radijo ir televizijos transliacijos sąjunga) EUMETSAT (Europos meorologinių palydovų panaudojimo organizacija) ESO (Europos pietų observatorija) ECMWF (Europos vidutinės trukmės orų prognozės centras) EMBL (Europos molekulinės biologijos laboratorija) CERN (Europos branduolinių tyrimų organizacija) IOM (Tarptautinė migracijos organizacija) [1] Išimtis susijusi su finansinių išvestinių priemonių sandoriais/pozicijomis tarp filialų, dėl kurių euro zonos lygyje buvo susitarta apskaityti juos kategorijoje "finansinės išvestinės priemonės", o ne kategorijoje "tiesioginės investicijos/kitas kapitalas". [2] Šalys yra išvardytos skliaustuose tik tam, kad būtų matyti šios konkrečios grupės sudėtis, nereikalaujama suskirstyti duomenų pagal šias šalis. [3] Tik pasirinktiems mokėjimų balanso finansinės sąskaitos, susijusių pajamų sąskaitų ir tarptautinių investicijų balanso straipsniams. Žr. 7 lentelę. [4] Ne Europos Sąjungoje. Žr.: 8 lentelę. Organizacijos išvardytos, tik siekiant parodyti konkrečios grupės sudėtį, nereikalaujama jų grupuoti. [5] Tik pasirinktiems mokėjimų balanso finansinės sąskaitos, susijusių pajamų sąskaitų ir tarptautinių investicijų balanso straipsniams. Žr. 7 lentelę. [6] Apskaičiuota kaip likusi vertė (sumos, likusios nuo visos kiekvieno mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso straipsnio sumos ir sumų, atitinkančių anksčiau išvardytus rodiklius). [7] Pagal Europos Komisijos (Eurostat) MB vademekumą. -------------------------------------------------- IV PRIEDAS DUOMENŲ PERDAVIMAS EUROPOS CENTRINIAM BANKUI Europos centrinio banko reikalaujamai statistinei informacijai elektroniniu būdu perduoti nacionaliniai centriniai bankai naudojasi Europos centrinių bankų sistemos teikiama paslauga, kuri vykdoma telekomunikacijų tinklu "ESCB-Net". Pasikeisti duomenimis ECBS viduje naudojamas tas pats schematiškas duomenų modelis. Statistinių pranešimų formatas, sukurtas šiam elektroniniam apsikeitimui statistine informacija yra "GESMES/TS" formatas. Šis reikalavimas netrukdo naudoti kitas statistinės informacijos perdavimo ECB priemones kaip atsarginį sprendimą. Siekdami užtikrinti, kad duomenų perdavimas vyktų patenkinamai, NCB turi laikytis žemiau išvardytų rekomendacijų. - Pilnumas: NCB turi pateikti visus reikalaujamų eilučių kodus. Ne visų eilučių kodų ar neįtrauktų į sąrašus eilučių kodų pateikimas laikomas nepilna atskaitomybe. Jeigu trūksta pastabos, įrašomas praleidimas, panaudojant atitinkamą pastabos ženklą. Be to, tais atvejais, kai daromi pakeitimai tik eilučių kodų poaibėje, tos pačios vertės nustatymo taisyklės turėtų būti taikomos visam mokėjimų balansui, - Ženklų susitarimas: NCB, perduodami duomenis ECB ir Europos Komisijai (Eurostat), visų duomenų, kuriuos reikia pranešti, atžvilgiu laikosi vieningo ženklų susitarimo. Pagal šį ženklų susitarimą einamosios ir kapitalo sąskaitos kredito ir debeto pozicijos turi būti parodomos su pliuso ženklu, o grynieji likučiai turi būti paskaičiuojami ir pateikiami iš kredito pozicijos atėmus debeto poziciją. Finansinėje sąskaitoje grynojo turto sumažėjimas (arba grynųjų įsipareigojimų išaugimas) turi būti parodytas su pliuso ženklu, o grynojo turto padidėjimas (arba grynųjų įsipareigojimų sumažėjimas) turi būti parodomas su minuso ženklu. Grynieji likučiai turi būti apskaičiuojami ir parodomi kaip grynųjų turto pokyčių ir grynųjų įsipareigojimų pokyčių suma. Perduodant tarptautinių investicijų balanso duomenis, grynosios pozicijos turėtų būti apskaičiuojamos ir parodomos kaip turto pozicijos ir įsipareigojimų pozicijos skirtumas. - Duomenų apskaitos taisyklių nustatymas: NCB turi įgyvendinti vertės nustatymo taisykles, kurios buvo išplatintos ir kurias galima gauti pagal pareikalavimą, prieš siunčiant duomenis į ECB. Atliekant pataisymus, NCB gali siųsti atnaujintą duomenų komplektą į ECB. Bet kokie pataisymai turėtų būti perduodami taip: - mėnesio duomenų pataisymai atliekami pateikiant i) atitinkamus ketvirčio duomenis; ii) atitinkamus pataisytus ketvirčio duomenis; iii) atitinkamų metų tarptautinių investicijų balanso duomenis; ir iv) atitinkamų metų pataisytus tarptautinių investicijų balanso duomenis; - ketvirčio duomenų pataisymai atliekami pateikiant i) kito ketvirčio duomenis; ii) atitinkamų metų tarptautinių investicijų balanso duomenis, ir iii) atitinkamų metų pataisytus tarptautinių investicijų balanso duomenis; - metų tarptautinių investicijų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant kitų metų duomenis. Mėnesio ir ketvirčio mokėjimų balanso duomenų pataisymai, susiję su visų metų duomenimis, atliekami NCB pateikiant tų metų, su kuriais susiję tie duomenys, ECB tarptautinių investicijų balanso duomenis. -------------------------------------------------- V PRIEDAS STATISTINIŲ DUOMENŲ RINKIMO KONTROLĖS METODAI Europos centrinis bankas kontroliuoja duomenų rinkimo metodus, kurie naudojami teikiant mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką, taip pat sąvokas ir apibrėžimus, kuriuos paprastai vartoja dalyvaujančios valstybės narės. Kontrolė bus vykdoma atnaujinant ECB leidinį "Statistiniai Europos Sąjungos mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso metodai" (MB knyga), ir vykdant patikrinimus kas pusę metų. Greta kontrolės tikslo, abiem dokumentais siekiama informuoti euro zonos mokėjimų balanso sudarytojus apie pasikeitimus, įvykusius euro zonos valstybėse narėse. MB knygoje visoms valstybėms narėms pateikiama informacija apie mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos duomenų struktūrą. Pateikiami išsamūs duomenų rinkimo metodų ir naudojamų sąvokų bei apibrėžimų aprašymai, taip pat pateikiama informacija dėl valstybių narių nukrypimų nuo priimtų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistinių duomenų apibrėžimų. MB knyga atnaujinama kasmet glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Šį duomenų atnaujinimą papildo patikrinimas, atliekamas kas pusmetį. -------------------------------------------------- VI PRIEDAS DUOMENŲ APIE INVESTICIJŲ PORTFELĮ RINKIMAS Kadangi iš esmės sunku teisingai nustatyti investicijų portfelio srautus bei sankaupas, buvo nuspręsta, kad būtina apibrėžti bendrą požiūrį į šios informacijos rinkimą visoje euro zonoje [1]. Investicijų portfelio rinkimo sistemos atitinka modelį, kuris toliau pateiktoje lentelėje priskiriamas bent jau "priimtinų" kategorijai: Pastabos: "s-b-s" = duomenų pagal atskirus vertybinius popierius rinkimas. "bendras" = bendras duomenų rinkimas. "išvestos sankaupos" = sukaupti srautai. "išvesti srautai" = kaip sankaupų skirtumas (pakoreguotas pagal valiutos keitimo santykio ir kainų pasikeitimą). "numatomi srautai" = pagal ketvirčio srautus numatomas paskirstymas pagal mėnesius. 1)Mėnesio srautai [s-b-s] + mėnesio sankaupos [s-b-s] | Idealus | 2a)Mėnesio srautai [s-b-s] + ketvirčio sankaupos [s-b-s] | Geras | 2b)Mėnesio srautai [s-b-s] + metų sankaupos [s-b-s] | 3)Ketvirčio sankaupos [s-b-s] + mėnesio srautai [bendras] | Priimtinas | 4)Mėnesio sankaupos [bendras] + mėnesio srautai [bendras] | 5)Mėnesio sankaupos [s-b-s] + išvesti mėnesio srautai [s-b-s] | 6)Metų sankaupos [s-b-s] + mėnesio srautai [bendras] | 7)Ketvirčio sankaupos [bendras] + mėnesio srautai [bendras] | 8)Išvestos metų sankaupos [s-b-s] + mėnesio srautai [s-b-s] | Nepriimtinas | 9)Ketvirčio sankaupos [s-b-s] + išvesti ketvirčio srautai [s-b-s] + numatomi mėnesio srautai [bendras] | 10)Metų sankaupos [s-b-s] + ketvirčio srautai [bendras] + numatomi mėnesio srautai [bendras] | 11)Ketvirčio sankaupos [bendras] + ketvirčio srautai [bendras] + numatomi mėnesio srautai [bendras] | 12)Išvestos metų sankaupos [bendras] + mėnesio srautai [bendras] | [1] Žr. taip pat ECB Investicijų portfelio rinkimo sistemų darbo grupės galutinę 2002 m. birželio ataskaitą, paskelbtą banko interneto svetainėje http://www.ecb.int. --------------------------------------------------