2.

III priedo 6.1 skirsnis pakeičiamas taip: „6.1. Tiesioginės investicijos Tiesioginės investicijos siejamos su vienos šalies ekonomikos rezidentu, kuris kontroliuoja arba turi didelės įtakos kitos šalies ekonomikos rezidento įmonės veiklai. Vadovaujantis tarptautiniais standartais (BV6), tokį ryšį įrodo tai, kada vienos šalies ekonomikos investuotojui rezidentui tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso ne mažiau kaip 10 % kitos šalies ekonomikos įmonės rezidentės balsavimo teisių. Remiantis šiuo kriterijumi, tiesioginių investicijų ryšiai gali egzistuoti tarp kelių susijusių įmonių, nepaisant to, ar tie ryšiai apima vieną, ar daugiau grandinių. Jie gali apimti tiesioginių investicijų įmonės patronuojamąsias įmones, jų patronuojamąsias įmones ir partnerių įmones. Nustačius tiesiogines investicijas, visi vėlesni finansiniai srautai arba atsargos tarp susijusių subjektų parodomi kaip tiesioginių investicijų sandoriai/pozicijos. Nuosavybės kapitalą sudaro filialų kapitalas, taip pat visos akcijos patronuojamosiose ir partnerių įmonėse. Reinvesticijas sudaro tiesioginio investuotojo pelno dalis, kurios patronuojamosios įmonės arba partnerių įmonės nepaskirstė dividendų forma, ir filialų pelnas, nepervestas tiesioginiam investuotojui. Reinvesticijos, kaip priešpriešinis įrašas, parodomos straipsnyje „investicijų pajamos“ (žr. 3.2.3). Tiesioginių investicijų nuosavybės priemonės ir skolos priemonės toliau skirstomos pagal subjektų tarpusavio ryšį ir pagal investicijų kryptį. Gali būti išskirti trys tiesioginių investicijų ryšių tipai: a) tiesioginių investuotojų investicijos tiesioginių investicijų įmonėse. Ši kategorija apima tiesioginio investuotojo investicinius srautus (ir likučius) jo tiesioginių investicijų įmonėse (nepriklausomai nuo to, ar jos yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos arba joms daroma įtaka); b) priešpriešinės investicijos. Šio tipo ryšiai apima tiesioginių investicijų įmonių investicinius srautus (ir likučius) tiesioginio investuotojo įmonėje; c) tarp susietų įmonių. Jos apima srautus (ir likučius) tarp įmonių, kurios viena kitos nekontroliuoja ar nedaro įtakos viena kitai, tačiau jas abi kontroliuoja arba daro įtaką tas pats tiesioginis investuotojas. Vertinant tiesioginių investicijų pozicijas, įmonių, kurios įtrauktos į biržos prekybos sąrašus, nuosavybės priemonių likučiai vertinami rinkos kainomis. Priešingai, vertinant tiesioginių investicijų įmonių, neįtrauktų į biržos prekybos sąrašus, nuosavybės priemonių likučius, jie vertinami nuosavybės metodu (balansine verte), naudojant bendrą apibrėžtį, kuri apima šiuos apskaitos straipsnius: a) apmokėtas kapitalas (išskyrus nuosavas akcijas ir įskaitant akcijų priedus); b) visų rūšių rezervai (įskaitant investicines dotacijas, kai pagal apskaitos rekomendacijas jos laikomos bendrovės rezervais); c) nepaskirstytasis pelnas, atskaičius nuostolius (įskaitant einamųjų metų rezultatus). Įmonių, neįtrauktų į biržos prekybos sąrašus, nuosavybės akcijų sandoriai, kurie parodomi finansinėje sąskaitoje, gali skirtis nuo TIB parodomų nuosavų lėšų, įvertintų nuosavybės metodu (balansine verte). Tokie skirtumai parodomi kaip perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių. Siekiant labiau suderinto turto ir įsipareigojimų vertinimo, tiesioginių investicijų įmonių, neįtrauktų į biržos prekybos sąrašus, nuosavybės priemonių likučiai gali būti vertinami pagal vieną iš kitų BV6 7.16 dalyje pateiktų vertinimo metodų, jeigu taikytinas nors vienas iš šių atvejų: a) bent viena tiesioginių investicijų grandinėje esanti įmonė yra įtraukta į biržos prekybos sąrašus, o bent viena – neįtraukta, kai dėl to grandinėje esančios įmonės grynajame TIB susidaro dideli iškraipymai. Tokiu atveju į biržos prekybos sąrašus įtrauktos įmonės rinkos kaina gali būti naudojama kaip vertinimo kriterijus vertinant susijusias įmones, neįtrauktas į biržos prekybos sąrašus, arba b) jeigu tiesioginių investicijų įmonių grandinėje skirtumai atsiranda pateikiant duomenis apie įsigytą prestižą, kai dėl to valstybės, kurios rezidentė yra grandinės viduryje esanti įmonė, grynajame TIB susidaro dideli iškraipymai, arba c) jeigu tiesioginių investicijų grandinėje esančių įmonių sąskaitos yra išreikštos skirtingomis valiutomis ir dėl valiutos kurso svyravimų valstybės, kurios rezidentė yra grandinės viduryje esanti įmonė, grynajame TIB susidaro dideli iškraipymai. Jeigu į biržos prekybos sąrašus neįtrauktų tiesioginių investicijų įmonių nuosavybės priemonių likučiai vertinami taikant alternatyvų metodą, TIB rengėjas skatinamas informuoti rengėją kitoje alternatyvų metodą taikančioje valstybėje bei su juo bendradarbiauti, siekiant sumažinti abipusio asimetriško duomenų pateikimo riziką. Ši informacija turėtų būti perduota ECBS viduje pagal esamus susitarimus, taip pat paskelbta ECB leidinyje „Europos Sąjungos mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso statistiniai metodai“ (angl. k. European Union balance of payments/international investment position statistical methods), kuris naudojamas atliekant euro zonos valstybių narių taikomų sąvokų, apibrėžčių ir duomenų rengimo metodų stebėseną (kaip nurodyta V priede). Kaip geriausia praktika rekomenduojama, kad visos valstybės narės rengtų tiesioginių užsienio investicijų nuosavybės likučių ir reinvesticijų duomenis pagal tiesioginių užsienio investicijų apklausų, kurios renkamos bent kartą per metus, rezultatus (1).