ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

Esama rizikos, kad biudžeto rezultatai bus prastesni. Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. ekonomikos augimo prognozė 2009–2010 m. ir 2010–2011 m. yra kur kas mažesnė nei numatoma programoje, dėl to deficitas 2010–2011 m. padidėtų maždaug 2 procentiniais punktais, palyginti su programos duomenimis. Be to, tikimybė, kad ekonominė veikla 2010 m. bus vangesnė nei numatyta programoje, kelia riziką, kad skatinamosios priemonės, kurios pagal planą turėtų būti laikinos, nebus nutrauktos 2010 m. Programoje pripažįstama, kad vidutinės trukmės laikotarpiu finansų sektoriaus įnašas į ekonominę veiklą bus mažesnis nei prognozuota, ir kad visuminė paklausa turėtų duoti mažiau mokestinių pajamų. Tačiau programoje paminėtas pajamų elastingumas po 2010/2011 m. yra palankus, o visuminės paklausos sudėtis gali būti dar mažiau susijusi su mokestinėmis pajamomis nei nurodyta programoje. Atsižvelgiant į šią neigiamą riziką, taip pat tikėtina, kad skolos santykio raida nuo 2009/2010 m. bus ne tokia optimistinė, kaip numatoma programoje, ir dėl to atsiranda su skolos aptarnavimo sąnaudoms susijusi rizika. Be to, vyriausybės intervencinės priemonės finansų sektoriuje taip pat kelia riziką, kad deficitas ir (arba) skola bus didesni negu numatyta programoje (3). Vis dėlto iš esmės valstybės skolos padidėjimas dėl paramos finansų sektoriui veiksmų, kuris pagal programą sudaro maždaug 5 procentinius punktus BVP, neturėtų būti ilgalaikis. Kai ekonomika atsigaus, ir finansų sektoriaus sąlygos stabilizuosis, JK valdžios institucijos turėtų nutraukti (bent jau iš dalies) skolos didinimą dėl intervencinių priemonių finansų sektoriuje, gavusios pajamų iš nuosavybės dalies finansų įstaigose pardavimo privačiajam sektoriui ir pareikalavusios grąžinti paskolas.
6)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Pirma, makroekonominės sąlygos gali būti prastesnės, nei numatyta atnaujintoje programoje, ypač 2008 m. ir 2009 m. Padarius palankias su užimtumo, darbo užmokesčio ir vartojimo augimu susijusias prielaidas, galėjo būti apskaičiuotos per didelės mokesčių pajamos. Be to, 2008 m. bendro mokesčių elastingumo prognozės atrodo pernelyg optimistinės. Pirminių išlaidų atveju į programą neįtrauktos priemonės, kurių reikėtų numatytam koregavimui atlikti atsižvelgiant į didėjančias su senėjančia visuomene susijusias išlaidas ir palyginti smarkų prognozuojamą darbo užmokesčio didėjimą. Be to, atmetus palūkanų išlaidų mažinimą, koregavimas savo pobūdžiu iš esmės susijęs su pajamomis, todėl esama rizikos, kad jo tvarumas gali sumažėti. Galiausiai, nors biudžetas per pastaruosius metus iš esmės buvo subalansuotas, numatytų biudžeto pertekliaus tikslų įgyvendinimas atidėtas. 2007 m. makroekonominės sąlygos buvo geros, tačiau po birželio mėn. federalinių rinkimų nesuformavus visus įgaliojimus turinčios vyriausybės, biudžeto tikslas nebuvo pasiektas. Reikėtų tolesnių priemonių, kad tikslas būtų pasiektas 2008 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą su makroekonomine perspektyva susijusią riziką ir biudžeto tikslus, skolos santykis turbūt nesikeis taip palankiai, kaip prognozuota programoje, nors skola ir toliau nuosekliai mažinama.
4)

Atnaujintos programos pagrindinis tikslas — iki 2009 m. ištaisyti perviršinį deficitą (mažinant deficitą nuo 10,1 % BVP 2006 m. iki 3,2 % BVP 2009 m. (3)), kaip numatyta 2006 m. rugsėjo mėn. atnaujintoje programoje esant labai panašiam makroekonominiam scenarijui, ir toliau jį mažinti 2010 m. Teigiamas pirminio balanso poslinkis yra tokios pat apimties. Koregavimas planuojamas laikotarpio pradžioje — 2007 m. numatoma deficito santykį mažinti beveik per pusę. Programos laikotarpiu planuojamą nominalųjį koregavimą ketinama pasiekti didinant pajamų ir BVP santykį beveik 1 procentiniu punktu ir mažinant išlaidų ir BVP santykį 6,5 procentinio punkto. Pradinis mokesčių naštos padidinimas 1,6 BVP procentinio punkto 2007 m. palaipsniui keičiamas priemonėmis išlaidų srityje. Be išlaidų mažinimo ir biudžeto lėšų įšaldymo priemonių, kurios buvo priimtos nuo 2006 m. vasaros, valdžios institucijos pradėjo stiprinti išlaidų kontrolę ir viešųjų finansų institucinę sistemą. Be to, programoje numatoma plati struktūrinių reformų darbotvarkė, kurios tikslas — užtikrinti, kad būtų pasiektas siektinas deficito dydis, visų pirma vėlesniais programos metais.
6)

Galima teigti, kad programoje pateiktoms biudžeto prognozėms kylanti rizika yra iš esmės subalansuota. Dėl makroekonominio scenarijaus kylanti rizika iš esmės yra neutrali, o mokesčių prognozės apskritai atrodo pagrįstos gerai apgalvotomis prielaidomis. Programoje numatytas fiskalinis konsolidavimas daugiausiai grindžiamas viešojo vartojimo išlaidų ribojimu, tačiau programoje nepateikta pakankamai papildomos informacijos, kaip to bus siekiama. Kita vertus, pastarųjų metų Čekijos rezultatai yra geri, nors biudžeto tikslus jai padėjo pasiekti didesnis, nei tikėtasi, augimas. Be to, esama politinės rizikos, susijusios su trapios pusiausvyros padėtimi parlamente.
2)

1995–2004 m. Italijos BVP augo vidutiniškai 1 % per metus, t. y. augimas buvo mažesnis nei euro zonos rodiklis — 2 %. Per pastarąjį dešimtmetį labai sulėtėjo Italijos našumo augimas, laipsniškai mažėjo konkurencingumas; dėl to nuolat mažėjo eksporto rinkos dalys, o nuo 2000 m. labai smuko gamyba. Per paskutinįjį dvidešimtojo amžiaus dešimtmetį Italija ėmėsi rimtų biudžeto konsolidavimo pastangų, sumažindama valstybės biudžeto deficitą nuo beveik 12 % BVP 1990 m. iki mažiau kaip 2 % dešimtmečio pabaigoje. Tačiau 2001, 2003 ir 2004 m. deficitas vėl viršijo 3 % BVP, išlikdamas arti šios ribos tik dėl svarbių vienkartinių priemonių ( 2 ). Pirminis perteklius nuo 5 % BVP 1999 m. sumažėjo iki 1,8 % BVP 2004 m.; skolos ir BVP santykio, kuris 1994 m. pasiekė aukščiausią tašką — 125 %, mažėjimas stipriai sulėtėjo. 2004 m. pabaigoje skola buvo 106 % BVP.
(4)

Su biudžeto prognozėmis susijusi rizika programoje iš esmės subalansuota. Visų pirma Belgijos Vyriausybė dar nepaskelbė, kokių priemonių ji imsis siekdama išlaikyti 2006 m. biudžeto balansą, nors BVP sumažėjo 0,3 % dėl tęsiamos 2001 m. tiesioginių mokesčių reformos ir kad 2005 m. biudžetas gauna pajamų iš kelių mažesnių vienkartinių operacijų (iš viso apie 0,2 % BVP). Be to, nors makroekonominis scenarijus yra patikimas, Belgijos valstybės biudžeto balansas gana jautriai reaguoja į ekonominio augimo pokyčius (jautrumas — 0,6). Pagaliau, yra šioks toks pavojus kontroliuojant pirmines išlaidas, visų pirma socialinės apsaugos sistemos srityje. Sveikatos priežiūros sistemoje užregistruotas perviršis 2004 m. (nepaisant ir taip aukšto metinio realaus augimo tikslo — 4,5 %) reiškia, kad šios išlaidos toliau sparčiai augs. 2004 m. pabaigoje buvo paskelbta apie naujas priemones sumažinti išlaidas sveikatos priežiūros sektoriuje (iš viso 0,2 % BVP), bet jų veiksmingumą dar sunku įvertinti. Kita vertus, didžiąją 2005 m. dalį socialinių reikalų ministrui buvo suteikti įgaliojimai imtis reikalingų priemonių be išankstinės Parlamento (ar kitokios) konsultacijos, kad būtų galima greitai reaguoti į galimą tolesnį perviršį. Apskritai, pasitikėjimas Belgijos Vyriausybe padidėjo, kadangi ji laikėsi įsipareigojimo imtis priemonių, skirtų išlaikyti subalansuotą biudžetą.
(25)

Kipras galėtų dar geriau ir greičiau panaudoti visą atsinaujinančiųjų energijos išteklių potencialą visų pirma toliau paprastindamas leidimų išdavimo procedūras ir toliau investuodamas į saulės energijos gamybos įrenginius. Šiuo metu Kipre dujos nenaudojamos, o nafta sudaro 85,6 % energijos rūšių derinio. Atsižvelgiant į pasaulio rinkose labai svyruojančias energijos kainas, Kipro ekonomikos tvarumui išlaikyti labai svarbu mažinti didelę priklausomybę nuo naftos. Naftos tiekimas visiškai priklauso nuo importo, tačiau naftos importas iš Rusijos sudaro tik 1 % ir yra gerokai mažesnis už Sąjungos vidurkį (23 %) (19). Siekiant įvairinti energijos tiekimą ir mažinti priklausomybę nuo importo, Kiprui būtų naudinga sparčiau plėtoti dujų importo infrastruktūrą, kuri ateityje galėtų būti pritaikyta vandeniliui, dujotiekio jungtį, kuri ateityje taip pat bus pritaikyta vandeniliui, ir elektros energetikos sistemų jungtis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrai. Be to, neseniai atrasti dujų telkiniai jūroje Kiprui suteikia puikią galimybę toliau didinti energetinę nepriklausomybę kartu stengiantis sparčiau įgyvendinti priemones, susijusias su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir energijos vartojimo efektyvumu. Rekomenduojama investuoti į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus siekiant, kai įmanoma, parengti juos ateities iššūkiams ir užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Be to, efektyvaus energijos vartojimo politika galėtų būti išplėsta ir sparčiau vykdoma, be kita ko, transporto sektoriuje. Taip pat tikimasi, kad efektyvaus energijos vartojimo priemonės padės spręsti didelės energijos nepriteklių patiriančių gyventojų dalies (20,9 %) problemą, be kita ko, kai tikslinga, naudojant sanglaudos politikos fondų lėšas. Kad Kipras pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą;
(21)

per pastaruosius porą mėnesių greitųjų antigenų testų klinikinis veiksmingumas pagerėjo. 2021 m. gegužės mėn. Sveikatos saugumo komiteto sudaryta Techninė darbo grupė COVID-19 diagnostinių tyrimų klausimais (14), atsakinga už ES bendro greitųjų antigenų testų sąrašo tvarkymą, nustatė labiau struktūruotą, darnesnę ir greitesnę sąrašo atnaujinimo procedūrą. Be to, 2021 m. rugsėjo 21 d. techninės darbo grupės ekspertai suderino papildomas apibrėžtis ir kriterijus, į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama atliekant nepriklausomus tinkamumo patvirtinimo tyrimus, per kuriuos vertinamas greitųjų antigenų testų COVID-19 diagnozei nustatyti klinikinis veiksmingumas. Išduodant ES skaitmeninio COVID pažymėjimo formato tyrimo rezultatų pažymėjimus turėtų galioti tik tie greitųjų antigenų testų rezultatai, kurie gauti ištyrus nosies, burnos ir ryklės ir (arba) nosiaryklės mėginius. Techninė darbo grupė sutiko neįtraukti į sąrašą greitųjų antigenų testų, grindžiamų tik alternatyviais mėginių tipais, pvz., seilėmis. Be to, į sąrašą neįtraukti nei sujungti greitieji antigenų testai, nei greitieji antigenų savikontrolės testai, o tai dar labiau padidina tikimybę, kad įtrauktų tyrimų rezultatai bus nuoseklesni. 2021 m. lapkričio 10 d. Sveikatos saugumo komitetas susitarė dėl septinto naujausio bendro sąrašo atnaujinimo. Atsižvelgiant į šiuos patobulinimus, visos valstybės narės kelionės tikslais turėtų pripažinti tyrimų pažymėjimus, išduotus atlikus NRAT arba ES bendrajame sąraše nurodytą greitąjį antigenų testą;
(29)

2020 m. duomenimis, nafta ir dujos sudaro atitinkamai 50 ir 24 % Graikijos energijos rūšių derinio. Graikijos priklausomybė nuo naftos (21) ir dujų (22) importo iš Rusijos yra šiek tiek mažesnė už Sąjungos vidurkį: žalios naftos importas sudaro 18 %, palyginti su 26 % Sąjungos vidurkiu, o dujų - 39 %, palyginti su 44 % Sąjungos vidurkiu. 87 % akmens anglių ji importuoja iš Rusijos, tačiau daug rusvųjų anglių gauna šalies viduje. Siekiant sumažinti Graikijos priklausomybę nuo dujų iš Rusijos ir įvairinti energijos rūšių derinį, atsisakant iškastinio kuro, įskaitant įsipareigojimą iki 2028 m. palaipsniui nutraukti elektros energijos gamybą naudojant rusvąsias anglis, būtų galima toliau įgyvendinti keletą priemonių, kurios būtų grindžiamos investicijomis ir reformomis, įtrauktomis į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ir ne tik jomis. Graikija galėtų paspartinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtrą ir organizuotos rinkos platformos, padedančios sudaryti dvišales elektros energijos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pirkimo sutartis, sukūrimą. Leidimų išdavimo reformos, įtrauktos į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, sumažins kliūtis investicijoms į atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektorių. Graikija turi galimybių pradėti plėtoti vandenilio infrastruktūrą, ypač Graikijos uostuose, kad būtų lengviau transportuoti vandenilį. Tinklo operatorių planuojamos investicijos į infrastruktūrą galėtų būti paspartintos ir išplėstos, ypač į pastočių įrengimą. Be to, būtų galima sutrumpinti vidutinį laikotarpį, per kurį tinklo operatoriai išnagrinėja ir galutinai suderina naujų atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginių prijungimo sąlygas. Papildomos elektros energetikos sistemų jungtys su kaimyninėmis šalimis leistų tinklui naudoti daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos. Graikija turi paspartinti dujų maršrutų įvairinimą, sparčiai užbaigdama smarkiai pasistūmėjusias investicijas. Rekomenduojama investuoti į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus siekiant, kai įmanoma, parengti juos ateities iššūkiams ir užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Graikija taip pat galėtų išplėsti esamų energijos taupymo priemonių taikymo sritį ir užmojus ir sumažinti aukštą energijos nepritekliaus lygį (2020 m. - 17,1 %), be kita ko, kai tikslinga, naudodama sanglaudos politikos fondų lėšas, pavyzdžiui, pastatų ūkiui atnaujinti. Esamas rinkos kliūtis, ribojančias renovacijos mastą tam tikruose segmentuose, būtų galima sumažinti teikiant tikslines teisines ir finansines paskatas. Kad Graikija pasiektų 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus reikės toliau didinti užmojus mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą. Be to, reikia sparčiau mažinti vis dar labai nuo naftos priklausomo transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro skatinant darnų judumą, be kita ko, įgyvendinant viešojo transporto ir geležinkelių projektus;
2.

Šios rekomendacijos tikslas – užtikrinti bendrą požiūrį ir sudaryti sąlygas dalyvaujančioms valstybėms narėms vykdyti didesnius saistančius įsipareigojimus, išdėstytus Sprendimo (BUSP) 2017/2315 priede. Ja siekiama palengvinti to sprendimo 6 straipsnyje numatyto metinio vertinimo procesą, remiantis išsamiais atitinkamais duomenimis, be kita ko, veiksmų gairėmis. Siekiant padėti valstybėms narėms planuoti didesnių saistančių įsipareigojimų vykdymą ir sudaryti palankesnes sąlygas įvertinti PESCO pažangą Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai ataskaitoje, šioje rekomendacijoje pateikiami tarpiniai tikslai ir orientyrai su atitinkamais pažangos rodikliais, be kita ko, susiję su operaciniais įsipareigojimais, kad būtų teisingai prisidedama prie atitinkamų BSGP misijoms ir operacijoms skirtų pajėgų generavimo atsižvelgiant į valstybių narių galimybes ir pajėgumus. Tuos duomenis dalyvaujančios valstybės narės turėtų kasmet pateikti savo nacionaliniuose įgyvendinimo planuose (toliau – NĮP), peržiūrimuose ir atnaujinamuose atitinkamai pagal to sprendimo 3 straipsnį. NĮP ir kitiems atitinkamiems dokumentams remiantis juose pateikta informacija taip pat turėtų būti taikomos Tarybos sprendime 2013/488/ES (6) išdėstytos saugumo taisyklės. Dalyvaujančios valstybės narės, padedamos PESCO sekretoriato, turėtų užtikrinti skaidrumą tarp visų dalyvaujančių valstybių narių ir toliau plėtoti PESCO ir kitų su gynyba susijusių iniciatyvų, įskaitant CARD, kontekste prašomos ir pateikiamos informacijos darnumą bei nuoseklumą. Turėtų būti toliau plėtojamas ir didinamas įvairių su gynyba susijusių iniciatyvų darnumas, be kita ko, kiek tai susiję su valstybių narių ataskaitomis, kad būtų palengvinta administracinė našta ir pagerinta NĮP kokybė. Atliekant tą darbą turėtų būti atsižvelgiama į pirmojo PESCO pradinio etapo (2018–2020 m.) pabaigoje nustatytą vertingą patirtį, visų pirma vykdant atitinkamą strateginės peržiūros procesą.
(d)

Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema Laivų nuotolinio identifikavimo ir stebėjimo sistema (LRIT) yra pasaulinė laivų identifikavimo ir stebėjimo sistema, grindžiama palydoviniu ryšiu. Pagal Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) nuostatus keleiviniai laivai, krovininiai laivai (ne mažesnės kaip 300 t bendrosios talpos) ir mobilieji tarptautiniais reisais plaukiojantys gręžimo jūroje įrenginiai privalomuosius pranešimus apie geografines koordinates siunčia kartą per 6 valandas. EMSA valdo LRIT jungtinį duomenų centrą (angl. CDC), per kurį „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai gali gauti LRIT informaciją apie visame pasaulyje su jų valstybės vėliava plaukiojančius laivus. Valstybės narės privalomąsias geografinių koordinačių ataskaitas gauna nemokamai, nes susijusias išlaidas iš ES biudžeto apmoka EMSA. Yra sudarytas susitarimas, pagal kurį valstybės narės gali nuspręsti nemokamai dalytis duomenimis su kitomis valstybėmis narėmis apie laivus, plaukiojančius su jų valstybės vėliava. Be to, „ES LRIT CDC dalyvaujančių šalių“ naudotojai, pateikę prašymą, tačiau už tam tikrą kainą, gali gauti duomenis apie laivus, plaukiojančius su bet kokios valstybės vėliava arba 1 000 jūrmylių atstumu nuo ES vandenų.
6.

Visų pirma apsvarstyti galimybę naudoti greituosius antigenų testus šiais atvejais ir esant šioms aplinkybėms: (a) COVID-19 diagnozavimas esant simptominiams atvejams, neatsižvelgiant į aplinkybes ar padėtį. Greitieji antigenų testai turėtų būti atliekami per pirmąsias penkias dienas nuo simptomų pasireiškimo pradžios, kai viruso kiekis yra didžiausias. Pageidautina, kad pacientai, kuriems pasireiškė COVID-19 būdingi simptomai, būtų ištiriami prieš juos priimant į ligonines ar socialinės globos įstaigas; (b) sąlytį su žmonėmis, kuriems liga buvo patvirtinta, turėję asmenys: besimptomiai atvejai greitaisiais antigenų testais turėtų būti ištiriami kuo greičiau ir per pirmąsias septynias dienas po sąlyčio, , laikantis taikytinų rekomendacijų; (c) protrūkių grupės, siekiant užtikrinti ankstyvą atvejų nustatymą ir izoliavimą. Šiomis aplinkybėmis svarbu tikrinti tiek simptominius, tiek besimptomius atvejus; (d) patikra didelės rizikos zonose ir uždarose patalpose, pvz., ligoninėse, kitose sveikatos priežiūros įstaigose, ilgalaikės priežiūros įstaigose, tokiose kaip pensinio amžiaus ir slaugos namai arba neįgaliųjų globos įstaigose, mokyklose, kalėjimuose, sulaikymo centruose ar kituose prieglobsčio prašytojų ir migrantų priėmimo infrastruktūros objektuose, taip pat benamių tikrinimas. Kartotinė patikra turėtų būti atliekama kas 2–4 dienas, kai įmanoma, ir bent pirmasis teigiamas rezultatas, nustatytas atlikus greitąjį antigenų testą, turėtų būti patvirtintas AT-PGR tyrimu; (e) epidemiologinės situacijos arba vietovės, kuriose teigiamų tyrimų rezultatų kiekis yra didelis arba labai didelis (pvz., > 10 %), visos populiacijos atrankinei patikrai laikantis nacionalinės kompetencijos galima taikyti greituosius antigenų testus, atsižvelgiant į tinkamą poveikio vertinimo sistemą ir ją įgyvendinant. Tam reikia nustatyti konkrečius kartotinės patikros vykdymo laikotarpius. Šiomis aplinkybėmis ECDC padės valstybėms narėms, paskelbdama atnaujintas COVID-19 diagnostinių tyrimų gaires, kuriose bus aptarti visą visuomenę apimančio tyrimo ir greitųjų antigenų testų naudojimo šiam tikslui privalumai ir uždaviniai.
12.

Be to, valstybės narės raginamos sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teise į šeimos susijungimą nustatant pagalbos šeimos susijungimui programas, kuriomis būtų pagerintos galimybės gauti informaciją ir supaprastintas prašymų teikimo procesas. Be to, jos raginamos numatyti būdus, kaip priimti tarptautinės apsaugos gavėjų šeimos narius pagal humanitarinio priėmimo programas, pavyzdžiui, šeimos rėmimo programas.
(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,4 % BVP. Tos priemonės apima laikiną ekonominę paramą samdomiesiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, individualioms įmonėms ir tam tikroms laisvosioms profesijoms, kuriuos paveikė pandemija, grąžintinų avansų mokėjimą įmonėms, kurių apyvarta sumažėjo, socialinio draudimo įmokų mokėjimą už darbuotojus, kurių darbo sutartys buvo laikinai nutrauktos, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų, įskaitant mokesčių mokėjimo dalimis sistemas, atidėjimą bent trims mėnesiams visoms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir samdomiesiems darbuotojams, kuriuos paveikė COVID-19 pandemija, paskolų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) palūkanų subsidiją ir didesnes sveikatos priežiūros išlaidas. Be to, Graikija pranešė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima pinigines užtikrinimo priemones bankų skolinimui remti, teikiamas per Graikijos plėtros banką. Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje taip pat laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai yra likvidumo priemonės, kurios 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Graikija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;
(16)

po COVID-19 pandemijos protrūkio prasidėjęs Švedijos ekonomikos sulėtėjimas neturi precedento. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 9,7 %, o 2021 m. sumažės iki 9,3 %. Numatoma, kad labai sumažės privatus vartojimas, visų pirma labiausiai pažeidžiamose vartojimo kategorijose, pvz., transporto, restoranų ir apgyvendinimo. Prognozuojama, kad dar labiau nei vartojimas sumažės bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, daugiausia dėl neaiškaus ekonomikos atsigavimo tempo. Švedijos valdžios institucijos anksti ėmėsi priemonių, o plintant COVID-19 pandemijai politikos priemones palaipsniui stiprino. Priemonės taikomos sveikatos priežiūrai ir jomis siekta kovoti su ekonominiais padariniais. Su sveikatos priežiūra susijusios priemonės apima centrinės valdžios ekonominę paramą su COVID-19 pandemija susijusioms regionų ir vietos valdžios institucijų, atsakingų už sveikatos priežiūros sistemą, papildomoms išlaidoms padengti. Ekonomikos srityje Vyriausybė ėmėsi įvairių veiksmų siekdama sumažinti įmonių sektoriaus išlaidas (trumpalaikis atleidimas iš darbo, ligos išmokų išlaidos, darbdavio socialinių įmokų atsisakymas, kredito garantijos ir nuomos mokesčio sumažinimas) ir užtikrinti įmonių likvidumą (mokesčių, įskaitant pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėjimų atidėjimas). Be to, Švedijos centrinis bankas (Sveriges Riksbank) nusprendė teikti paskolas įmonėms per bankus, kad jos galėtų pirkti Vyriausybės ir savivaldybių obligacijas, taip pat padengtąsias hipotekos obligacijas ir Švedijos ne finansų bendrovių išleistas obligacijas bei komercinius vekselius. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Centrinis bankas taip pat sudarė susitarimus dėl valiutų apsikeitimo sandorių su kitais centriniais bankais, siekdamas užtikrinti, kad finansų sektoriuje būtų prieinamos pagrindinės valiutos. Socialinė ir darbo rinkos politika buvo išplėsta, pavyzdžiui, buvo padaryti laikini ligos išmokų tvarkos pakeitimai, padidintos nedarbo išmokos, sušvelninti dalyvavimo nedarbo draudimo sistemoje reikalavimai ir vykdoma aktyvi darbo rinkos ir švietimo politika (pvz., žaliosios darbo vietos, naujos pradžios darbo vietų programos pratęsimas, vasaros kursai, daugiau aukštųjų mokyklų studentų);