(2)

IV priedo IV skyrius iš dalies keičiamas taip: a) 1 skirsnio 1 punktas pakeičiamas taip: „1. Medžiagos, gautos perdirbant 1 ir 2 kategorijos medžiagas, žymimos nuolatine žyma pagal VIII priedo V skyriuje nustatytus tam tikrų gaminių ženklinimo reikalavimus. Tačiau taip žymėti nereikalaujama, jei tai šios 2 skirsnyje nurodytos medžiagos: a) biodyzelinas, pagamintas pagal D punktą; b) hidrolizuotos medžiagos, nurodytos H punkte; c) kiaulių ir naminių paukščių mėšlo mišiniai su negesintomis kalkėmis, pagaminti pagal I punktą; d) atsinaujinantys degalai, pagaminti iš lydytų riebalų, gautų iš 2 kategorijos medžiagų, pagal J punktą.“ b) 2 skirsnis papildomas šiais punktais: „H. Hidrolizė ir tolesnis naikinimas 1. Susijusios valstybės narės Hidrolizės ir tolesnio naikinimo procesas gali būti naudojamas Ispanijoje, Airijoje, Latvijoje, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Po hidrolizės leidimą suteikusi kompetentinga institucija turi užtikrinti, kad medžiagos būtų surinktos ir sunaikintos toje pačioje pirmiau minėtoje valstybėje narėje. 2. Pradinės medžiagos Šiame procese galima naudoti tik šias medžiagas: a) 2 kategorijos iš kiaulių gautas medžiagas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 9 straipsnio f punkto i, ii ir iii papunkčiuose; b) 3 kategorijos iš kiaulių gautas medžiagas, nurodytas to reglamento 10 straipsnio h punkte. Tačiau gyvūnų, nugaišusių dėl epizootinės ligos ar sunaikintų likviduojant epizootinę ligą, kūnai ar jų dalys negali būti naudojami. 3. Metodika Hidrolizė ir tolesnis naikinimas yra laikinai atliekami vietoje. Hidrolizė atliekama pagal šiuos standartus: a) surinkti ūkyje, kuriame kompetentinga institucija leido taikyti perdirbimo metodą, remdamasi gyvūnų tankumo ūkyje, tikėtino mirtingumo rodiklio ir galimų pavojų visuomenės ir gyvūnų sveikatai, kurie gali kilti, vertinimu, šalutiniai gyvūniniai produktai turi būti padėta į talpyklą, kuri buvo sukonstruota pagal b punktą (talpykla) ir įrengta vietoje, paskirtoje pagal c ir d punktus (paskirta vieta); b) talpykla turi: i) turėti įtaisą jai uždaryti; ii) būti nelaidi vandeniui, sandari ir hermetiškai užplombuota; iii) būti padengta danga, apsaugančia nuo korozijos; iv) turėti įtaisą teršalų išmetimui kontroliuoti pagal e punktą; c) talpykla turi būti paskirtoje vietoje, kuri yra fiziškai atskirta nuo ūkio. Ta vieta turi turėti numatytus kelius medžiagoms gabenti ir surenkančioms transporto priemonėms priimti. d) talpykla ir jai skirta vieta turi būti sukonstruotos ir įrengtos pagal Sąjungos aplinkosaugos teisės aktus, siekiant išvengti kvapų ir pavojaus dirvožemiui bei požeminiam vandeniui; e) talpykla turi būti susieta su dujų išmetimo vamzdžiu, kuriame turi būti sumontuoti atitinkami filtrai, kad būtų išvengta žmonėms ir gyvūnams užkrečiamų ligų perdavimo; f) talpykla turi būti uždaryta vykdant hidrolizę bent trims mėnesiams taip, kad būtų išvengta neleistino atidarymo; g) operatorius turi nustatyti procedūras, kad judant darbuotojams būtų išvengta žmonėms ar gyvūnams užkrečiamų ligų perdavimo; h) operatorius privalo: i) imtis apsaugos nuo paukščių, graužikų, vabzdžių ir kitų kenkėjų priemonių; ii) vykdyti dokumentais patvirtintą kenkėjų kontrolės programą. i) operatorius turi saugoti įrašus dėl: i) bet kokio medžiagos dėjimo į talpyklą; ii) bet kokio hidrolizuotos medžiagos surinkimo iš talpyklos; j) operatorius privalo ištuštinti talpyklą reguliariai atlikdamas patikrą: i) dėl korozijos nebuvimo; ii) siekiant nustatyti skystų medžiagų nutekėjimą į dirvą ir jo išvengti. k) po hidrolizės medžiagos turi būti surenkamos, naudojamos ir naikinamos pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 13 straipsnio a, b, c punktus arba e punkto i papunktį; l) turi būti perdirbama partijų būdu; m) draudžiama bet kaip kitaip tvarkyti arba naudoti hidrolizuotas medžiagas ir berti į dirvą. I. Kiaulių ir naminių paukščių mėšlo apdorojimas kalkėmis 1. Pradinės medžiagos Šio proceso metu gali būti naudojamas kiaulių ir naminių paukščių mėšlas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 9 straipsnio a punkte. 2. Perdirbimo metodas a) sausos medžiagos kiekis mėšle turi būti nustatytas naudojant CEN EN 12880:2000 (1) metodą „Dumblo apibūdinimas. Sausų likučių ir vandens kiekio nustatymas.“ Šiame procese sausos medžiagos kiekis turi būti 15–70 %. b) kalkių kiekis, kuris turi būti dedamas, turi būti nustatytas taip, kad būtų pasiektas vienas iš f punkte nustatytų laiko ir temperatūros parametrų derinių. c) perdirbamų šalutinių gyvūninių produktų dalelių dydis neturi būti didesnis nei 12 mm. Jei būtina, mėšlo dalelės turi būti sumažintos taip, kad būtų pasiektas minėtas didžiausias dalelių dydis. d) mėšlas turi būti maišomas su negesintomis kalkėmis (CaO), kurių reaktyvumas nuo vidutinio iki didelio, kad per mažiau nei šešias minutes pasiekti temperatūros kilimą 40 °C, kaip tai būtų pagal reaktyvumo bandymo Nr. 5.10 kriterijus taikant CEN EN 459-2:2002 metodą (2). Maišymas atliekamas dviem maišytuvais, kurie veikia vienoje linijoje, dviem velenais viename maišytuve. Abu maišytuvai turi: i) turėti 0,55 m diametro ir 3,5 m ilgio velenus; ii) veikti esant 30 kW galiai ir veleno sukimosi greičiui 156 rpm; iii) turėti apdorojimo pajėgumą – 10 tonų per valandą. Vidutinė maišymo trukmė turi būti apytiksliai dvi minutės. e) mišinys turi būti maišomas bent šešias valandas formuojant atsargų sankaupą, kurios minimali masė dvi tonos; f) stebėsenos taškuose, kurie turi būti nustatyti mišinio atsargų sankaupoje, turi būti atliekamas nuolatinis matavimas siekiant parodyti, kad atsargų mišinio pH pasiekia bent 12 per vieną iš laikotarpių, per kurį turi būti pasiekta tokia atitinkama temperatūra: i) 60 °C per 60 minučių; arba ii) 70 °C per 30 minučių; g) turi būti perdirbama partijų būdu; h) turi būti patvirtinta nuolatinė rašytinė procedūra, grindžiama RVASVT principais; i) operatoriai gali parodyti kompetentingai institucijai, patvirtindami metodo tinkamumą pagal toliau nurodytus reikalavimus, kad procesas, naudojant kitokį maišytuvą nei nurodytas d punkte arba dolomitines kalkes (CaOMgO) vietoje negesintų kalkių, yra ne mažiau veiksmingas, kaip a–h punktuose nustatytas procesas. Minėtas tinkamumo patvirtinimas turi: — įrodyti, kad atitinkamai naudojant kitokį nei d punkte nurodytą maišytuvą arba dolomitines kalkes mišinys su mėšlu gali būti gautas toks, kad būtų pasiekti f punkte nurodyti pH, temperatūros ir laiko parametrai; — būti grindžiamas laiko ir temperatūros stebėsena, remiantis stebėjimu atsargų sankaupos apačioje, viduryje ir viršūnėje, esant reprezentatyviam stebėsenos taškų skaičiui (bent keturi stebėsenos taškai apatinėje zonoje, kurie yra išdėstyti ne daugiau kaip 10 cm aukščiau sankaupos apačios ir ne daugiau kaip 10 cm žemiau viršūnės, vienas stebėsenos taškas viduryje tarp atsargų sankaupos apačios ir viršūnės ir keturi stebėsenos taškai atsargų sankaupos viršūnės marginalinėje zonoje, kurie išdėstyti ne daugiau kaip 10 cm žemiau paviršiaus ir ne daugiau kaip 10 cm žemiau sankaupos viršūnės); — būti atliekamas bent dviem ne trumpesniais nei 30 dienų trukmės laikotarpiais, vienas iš kurių turi būti šaltuoju metų laiku, toje geografinėje vietovėje, kur maišytuvas turi būti naudojamas. J. Daugiapakopis katalitinis procesas atsinaujinantiems degalams gaminti 1. Pradinės medžiagos a) Šiame procese galima naudoti šias medžiagas: i) lydytus riebalus, gautus iš 2 kategorijos medžiagų, kurie buvo perdirbti naudojant 1 perdirbimo metodą (sterilizacija slėgiu); ii) žuvų taukus ar lydytus riebalus, gautus iš 3 kategorijos medžiagų, kurios buvo perdirbtos naudojant: — bet kurį iš 1–5 ar 7 perdirbimo metodą; arba — iš žuvų taukų gautos medžiagos atveju bet kurį iš 1–7 perdirbimo metodų; iii) žuvų taukai ar lydyti riebalai, kurie buvo pagaminti atitinkamai pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII ar XII skirsnį; b) lydytų riebalų, gautų iš 1 kategorijos medžiagų, naudojimas šiame procese yra draudžiamas. 2. Perdirbimo metodas a) lydyti riebalai turi būti iš anksto apdorojami taip: i) centrifuguotų medžiagų balinimas įdėjus juos į molio filtrą; ii) likusių netirpių priemaišų pašalinimas filtruojant; b) iš anksto apdorotos medžiagos turi būti toliau apdorojamos taikant daugiapakopį katalitinį procesą, kurį sudaro hidrodeoksigenacijos etapas ir po to atliekama izomerizacija. Medžiagos turi būti apdorotos bent 20 barų slėgiu esant bent 250 °C temperatūrai bent 20 minučių. c) 3 skirsnio 2 punktas iš dalies keičiamas taip: i) b punkto punkto iii papunkčio antra įtrauka pakeičiama taip: „— gauti iš 3 kategorijos medžiagų, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 10 straipsnio p punkte nurodytas medžiagas, naudojami pašarams;“ ii) įrašomi šie papildomi punktai: „c) daugiapakopis katalitinis procesas atsinaujinantiems degalams gaminti gali būti: i) jei tai dyzelinas ir kiti degalai, gauti proceso metu, naudojami kaip degalai netaikant šiame reglamente nustatytų apribojimų (gamybos grandinės pabaiga); ii) jei tai naudotas molis po balinimo ir dumblas, gautas apdorojant iš anksto, kaip nurodyta 2 skirsnio J punkto 2 dalies a punkte: — naikinamas deginant ar deginant kartu su kitomis medžiagomis; — transformuojamas į biodujas, — kompostuojamas ar naudojamas gaminiams, nurodytiems Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 36 straipsnio a punkto i papunktyje, gaminti; d) kalkėmis apdorotas kiaulių ir naminių paukščių mėšlo mišinys gali būti beriamas į dirvą kaip perdirbtas mėšlas.“