Oficialusis leidinys L 009 , 15/01/1998 p. 0001 - 0016



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 88/98 1997 m. gruodžio 18 d. nustatantis tam tikras technines Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [1], atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], (1) kadangi 1986 m. birželio 12 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1866/86, nustatantis tam tikras technines Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių apsaugojimo priemones [3], buvo dažnai ir iš esmės keičiamas; kadangi siekiant aiškumo ir racionalumo minėtą reglamentą reikėtų sujungti; (2) kadangi pagal 1992 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3760/92, nustatančio žvejybos ir akvakultūros sistemą Bendrijoje [4], 2 ir 4 straipsnius Taryba, atsižvelgdama į turimą mokslinę informaciją, turi priimti apsaugos priemones, užtikrinančias, kad gyvieji jūrų ištekliai visą laiką būtų eksploatuojami racionaliai ir atsakingai; kadangi tuo tikslu Taryba gali nustatyti technines priemones dėl žvejybos įrankių ir būdų, kaip jie naudojami; (3) kadangi būtina nustatyti minėtų techninių priemonių taikymo Bendrijos lygiu principus ir tam tikras procedūras, kad kiekviena valstybė narė galėtų vadovauti žvejybos veiklai valstybės narės suverenumui ar jurisdikcijai priklausančiuose jūrų vandenyse; (4) kadangi Bendrijos prisijungimas prie Konvencijos dėl žvejybos ir gyvųjų išteklių apsaugos Baltijos jūros ir Belts vandenyse su pakeitimais, padarytais Konvenciją pasirašiusių valstybių atstovų konferencijos, toliau – "Gdansko konvencija", Protokolu, buvo patvirtintas Tarybos sprendimu 83/414/EEB [5]; (5) kadangi Gdansko konvencija Bendrijai taikoma nuo 1984 m. kovo 18 d., o Bendrija pritarė visoms šioje konvencijoje Danijai ir Vokietijos Federacinei Respublikai nustatytoms teisėms ir pareigoms; (6) kadangi Gdansko konvencija įsteigta Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija nuo savo įsteigimo priėmė daug žvejybos išteklių Baltijos jūroje apsaugos ir valdymo priemonių ir 1985 m. rugsėjo 20 d., 1986 m. gruodžio 8 d., 1987 m. gruodžio 21 d., 1988 m. spalio 29 d., 1993 m. rugsėjo 20 d., 1994 m. rugsėjo 20 d. ir 1995 m. rugsėjo 11 d. laiškuose informavo Konvencijos šalis apie tam tikras rekomendacijas dėl minėtų techninių priemonių pakeitimo; (7) kadangi pagal Gdansko konvenciją Bendrija, taikydama Konvencijos XI straipsnyje nustatytą prieštaravimo tvarką, Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse privalo įgyvendinti šias rekomendacijas; (8) kadangi veiksmingiausi mažų žuvų laimikių sumažinimo būdai yra žvejybos draudimas tose zonose, kuriose šių žuvų koncentracija yra didžiausia, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Geografinių zonų nustatymas 1. Šis reglamentas taikomas Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse į vakarus nuo linijos, jungiančios Hasenøre Head ir Gniben Point, Korshage ir Spodsbjerg bei Gilbjerg ir Kullen, sugaunamiems ir iškraunamiems žuvų ištekliams. Jis netaikomas iki bazinių linijų esantiems vandenims. 2. Šis reglamentas taikomas: - Bendrijos žvejams, žvejojantiems šio straipsnio 1 dalyje apibūdintoje geografinėje zonoje, - visiems žvejams, žvejojantiems valstybių narių suverenitetui ar jų jurisdikcijai priklausančiuose šios zonos vandenyse. 3. Geografinė zona skirstoma į 11 pakvadračių, pažymėtų skaičiais nuo 22 iki 32, kurie yra apibūdinti I priede. 2 straipsnis Draudimas gaudyti tam tikrų rūšių žuvis tam tikrose geografinėse zonose tam tikrais laikotarpiais 1. Laivuose draudžiama laikyti šioje lentelėje išvardytų rūšių žuvis, sugautas joje išvardytuose vandenyse per joje nurodytus laikotarpius: Rūšys | Vandenys | Draudimo laikotarpiai | Plekšnės (Platichthys flesus) | 26 pakvadratis | Nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. | Plekšnės | 28 ir 29 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos | Nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. | Plekšnės | 32 sektorius | Nuo vasario 1 d. iki birželio 30 d. | Plekšnių patelės | 22 pakvadratis, išskyrus II priede apibūdintą geografinę sritį | Nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. | Plekšnės (Pleuronectes platessa) | 26 pakvadratis | Nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. | Plekšnės | 27, 28 ir 29 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos | Nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. | Plekšnių patelės | 22 sektorius, išskyrus II priede apibūdintą geografinę sritį ir 24 bei 25 sektorius | Nuo vasario 1 d. iki balandžio 30 d. | Paprastasis otas (Psetta maxima) | 22, 24, 25 ir 26 pakvadračiai | Nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. | Rombas (Scophtalamus rhombus) | 22, 24, 25 ir 26 pakvadračiai | Nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. | 2. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies nuostatų, plekšnės, papildomai sugautos žvejojant menkes per minėtoje straipsnio dalyje nurodytą laikotarpį, gali būti laikomos laive, jeigu jos sudaro 10 % viso laive esančio menkių laimikio svorio. 3 straipsnis Verslinio dydžio žuvys 1. Žuvys laikomos smulkiomis, jeigu jos yra mažesnės už III priede nurodytą verslinį atitinkamos rūšies žuvų dydį, sugaunamų nurodytuose vandenyse. 2. Žuvis matuojama nuo užčiauptų žiočių iki uodegos peleko galiuko. 3. Žuvų, kurios yra mažesnės už verslinio dydžio žuvis, net jei jos priegaudos dalis, negalima laikyti laive, perkrauti, iškrauti, gabenti, perdirbti, konservuoti, parduoti arba laikyti, pateikti ar siūlyti pardavimui. Jeigu yra galimybė, jas būtina iš karto paleisti atgal į jūrą, kol dar gyvos. 4. Nukrypstant nuo šio straipsnio 3 dalies, smulkios menkės gali sudaryti 5 % laive esančio menkių laimikio kiekio. 5. Menkės priegauda žvejojant silkę ir bretlingius, gali sudaryti ne daugiau kaip 10 % viso laimikio svorio. Smulkios menkės turi sudaryti ne daugiau kaip 5 % menkių priegaudos kiekio. 4 straipsnis Priegaudos kiekio nustatymas procentais 1. 2 straipsnio 2 dalyje nurodyti priegaudos kiekiai procentais nustatomi kaip viso laive po rūšiavimo esančio menkių kiekio arba viso laivo triume ar iškrovimo vietoje esančio menkių kiekio svorio dalis. 2. 3 straipsnio 4 dalyje nurodyti priegaudų kiekiai procentais nustatomi kaip viso laive po rūšiavimo esančio žuvų kiekio arba viso laivo triume ar iškrovimo vietoje esančio žuvų kiekio svorio dalis. 3. Išsamios priegaudų kiekių nustatymo taisyklės gali būti priimtos 13 straipsnyje nustatyta tvarka. 5 straipsnis Mažiausias tinklo akių dydis 1. Draudžiama naudoti arba traukti bet kokį tralą, danišką velkamąjį tinklą ar panašų tinklą, kurio akys yra mažesnės, negu nustatyta IV priede atitinkamiems vandenims, žuvų rūšims arba rūšių grupei. 2. Draudžiama naudoti inkarinius plūduriuojančius tinklus arba dreifuojančius tinklus, kurių akys yra mažesnės, negu nustatyta IV priede lašišų žvejybai. 3. Draudžiama naudoti žiauninius tinklus, kurių akys yra mažesnės, negu nustatyta IV priede atitinkamuose vandenyse, atitinkamoms žuvų rūšims arba rūšių grupei. 6 straipsnis Tinklo akių dydžio matavimas 1. Tikrinant tinklus, jų akys matuojamos plokščiu 2 mm storio matuokliu, pagamintu iš tvirtos medžiagos, neprarandančios savo formos. Matuoklis yra sudarytas iš kelių briaunai lygiagrečių šonų, sujungtų nuo 1 iki 8 cm siaurėjančiomis dalimis, arba tik iš tokių siaurėjančių dalių. Matuoklio paviršiuje ant briaunai lygiagrečios dalies, jeigu tokia yra, ir ant siaurėjančios dalies yra nurodyti milimetrai. Ant siaurėjančios dalies plotis yra pažymėtas kas 1 mm vienodais atstumais. 2. Matuojant akies dydį, matuoklis įstatomas statmenai tinklo pagrindui į siauriausią akies angos vietą, kad, ištempus ją įstrižai per visą ilgį, būtų galima išmatuoti ilgąją akies ašį. Matuoklis rankomis stipriai stumiamas į akies angą tol, kol dėl tinklo pasipriešinimo jį sustabdo siaurėjančios briaunos. Vienos akies dydis nustatomas pagal matavimo prietaiso plotį tame taške, kuriame jis sustoja. 3. Tinklo akių dydis nustatomas pagal vidutinį ne mažiau kaip 20 atsitiktinai pasirinktų viena po kitos ilgosios tinklo ašies kryptimi išsidėsčiusių akių dydį. Matuojant neatsižvelgiama į mažiau kaip 10 akių, kurios yra 50 cm nutolusios nuo virvelių, virvių arba menkių linijos. 4. Tinklo akys matuojamos tik tada, kai tinklas yra šlapias. 5. Atskira akis nelaikoma maža, jeigu per ją lengvai pralenda matavimo prietaiso dalis, atitinkanti mažiausią akies dydį, nustatytą IV priede pagal žuvų rūšis, vandenis ir atitinkamas tinklų rūšis. 7 straipsnis Tvirtinimas prie tinklų 1. Nukrypstant nuo 5 straipsnio 1 dalies, išorėje prie apatinės bet kokio tralo dalies galima tvirtinti brezentinę, tinklinę ar kitą medžiagą, apsaugančią nuo susidėvėjimo arba jį mažinančią. Tokia medžiaga tvirtinama tik išilgai priekinių ir šoninių maišagalio galų. 2. Nukrypstant nuo 5 straipsnio 1 dalies, iš lauko prie maišagalio ir prailginimo leidžiama pritvirtinti sutvirtinimo maišą. Sutvirtinimo maišas yra cilindro pavidalo tinklo gabalas, apgaubiantis maišagalį ir prailginimą. Jis gali būti pagamintas iš tokios pat ar sunkesnės negu maišagalis ar prailginimas medžiagos. Sutvirtinimo maišo akys turi būti bent du kartus didesnės už maišagalio akis, tik mažiausios akys turi būti ne mažiau kaip 80 mm dydžio. Sutvirtinimo maišas gali būti tvirtinamas šiose vietose: a) priekiniame gale; ir b) užpakaliniame gale; ir, arba c) pririšamas prie maišagalio ir prailginimo aplink vieną akių eilę; arba d) pririšamas išilgai vienos akių eilės. 3. Nukrypstant nuo 5 straipsnio 1 dalies, traluose, daniškuose velkamuosiuose tinkluose ir panašiuose tinkluose leidžiama naudoti negrįžtantį arba užsidarantį tinklą, kurio akys yra mažesnės už maišagalio akis. Užsidarantis tinklas gali būti tvirtinamas prie maišagalio vidaus ir priekio. Atstumas nuo taško, prie kurio tvirtinamas užsidarantis tinklas, maišagalio priekyje iki tinklo galo turi būti ne mažiau kaip tris kartus didesnis už užsidarančio tinklo ilgį. 8 straipsnis Žvejybos įrankių naudojimas 1. Tam tikroje geografinėje zonoje arba tam tikrą laikotarpį draudžiami žvejybos įrankiai laive turi būti laikomi neparuošti naudojimui draudžiamoje zonoje arba draudžiamą laikotarpį. Atsarginiai įrankiai laikomi atskirai ir neparuošti naudoti. 2. Žvejybos įrankiai yra neparuošti naudoti, jeigu: - kalbant apie tralus, daniškus velkamuosius tinklus ir panašius tinklus, a) tralų lentos yra pritvirtintos prie apsauginio borto arba laivo statmenų iš vidaus arba iš išorės; ir b) tempimo virvės ir lynai yra nuimti nuo tralų lentų arba svarsčių, - kalbant apie lašišų žvejybos įrankius, a) tinklai laikomi po pririštu apdangalu; b) virvės ir kabliai laikomi uždarytose dėžėse; - kalbant apie suraukiamus gaubiamuosius tinklus, pagrindinė arba apatinė viela yra nuimta nuo tinklo. 3. Geografinėje zonoje, kurią riboja linija, jungianti toliau nurodytas koordinates, visus metus draudžiama žvejybai naudoti bet kokį tralą, danišką velkamąjį ir panašų tinklą: šiaurės platumos, 54°23′ | 14°35′ rytų ilgumos | šiaurės platumos, 54°14′ | 14°25′ rytų ilgumos | šiaurės platumos, 54°17′ | 14°17′ rytų ilgumos | šiaurės platumos, 54°24′ | 14°11′ rytų ilgumos | šiaurės platumos, 54°27′ | 14°25′ rytų ilgumos | šiaurės platumos, 54°23′ | 14°35′ rytų ilgumos | 4. Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, menkių žvejybos metu laive leidžiama laikyti tik patvirtintus menkių žvejybos įrankius arba tinklus, kurių akys yra didesnės už IV priede nustatytus dydžius. Laivui, kuriame yra menkėms žvejoti nepatvirtinti įrankiai, menkes iškrauti draudžiama. 9 straipsnis Lašišų ir jūrinių upėtakių žvejybos apribojimai 1. Lašišų (Salmo salar) arba jūrinių upėtakių (Salmo trutta) žvejybos metu: - dreifuojančiuosius arba inkarinius tinklus nuo birželio 15 d. iki rugsėjo 30 d. draudžiama naudoti 22–28, 29 pakvadračių į pietus nuo 59°30′ šiaurės platumos ir 32 pakvadračio vandenyse, - dreifuojančiuosius arba inkarinius tinklus nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 15 d. draudžiama naudoti 29, 30 ir 31 pakvadračių vandenyse į šiaurę nuo 59°30′ šiaurės platumos, - dreifuojančiuosius arba inkarinius lynus nuo balandžio 1 d. iki lapkričio 15 d. draudžiama naudoti 22–31 pakvadračių vandenyse, - dreifuojančiuosius arba inkarinius lynus nuo birželio 1 d. iki rugsėjo 15 d. draudžiama naudoti 32 pakvadračio vandenyse. Pasibaigus sezonui draudžiama zona, skaičiuojant nuo bazinių linijų, yra keturios jūros mylios, išskyrus 32 pakvadratį, ir zoną į rytus nuo 22° 30′ rytų platumos (Bengtskär švyturys) Suomijos žvejybos zonoje, kurioje nuo liepos 1 d. iki rugsėjo 15 d. draudžiama žvejybai naudoti dreifuojančiuosius ir inkarinius tinklus. 2. Lašišų (Salmo salar) arba jūrinių upėtakių (Salmo trutta) žvejybos metu: - vienam laivui draudžiama iš karto naudoti daugiau kaip 600 tinklų, kurių ilgis, matuojant pagal priekinę žvejybos įrankių virvę, ne daugiau kaip 35 metrai. Laive galima laikyti žvejybai leidžiamą tinklų skaičių, ir ne daugiau kaip 100 atsarginių tinklų, - vienam laivui draudžiama iš karto naudoti daugiau kaip 2000 kablių, jeigu žūklei naudojami dreifuojantieji arba inkariniai lynai. Atstumas tarp ant dreifuojančiųjų ir inkarinių lynų esančių kablių smaigalio ir koto turi būti ne mažesnis už 19 mm. Laive galima laikyti žvejybai nustatytą kablių skaičių ir ne daugiau kaip 200 atsarginių kablių. Bendro pobūdžio nuostatos 10 straipsnis 1. Draudžiama tiesiogiai žvejoti menkes ir plekšnes (Pleuronectidae), jeigu jas iškrauti ketinama kitiems, nei žmonių maistui, tikslams. 2. Žvejybai negalima naudoti sprogstamųjų, nuodingų arba svaiginančių medžiagų. 3. Draudžiama naudoti inkarinius arba dreifuojančius įrankius nepažymėjus plūdurais arba kitais identifikavimo ženklais. 4. Draudžiama į Baltijos jūrą, Belts ir Sound išleisti egzotiškų rūšių žuvis ir žvejoti jas bei eršketus, jeigu tai nenumatyta 13 straipsnyje nustatyta tvarka priimtose taisyklėse ir Gdansko konvencijoje numatytuose įpareigojimuose. Egzotiškoms priskiriamos žuvų rūšys, paprastai negyvenančios Baltijos jūroje, Belts ir Sound vandenyse . 11 straipsnis Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, skirtoms tik moksliniams tyrimams, kurie atliekami gavus atitinkamos valstybės narės ar valstybių narių leidimą ir jai (joms) prižiūrint, ir apie kuriuos iš anksto informuojama Komisija ir valstybė narė arba valstybės narės, kurios(-ių) vandenyse atliekamas tyrimas. Šio straipsnio pirmoje dalyje nustatytiems tikslams sužvejotas žuvis, vėžiagyvius ir moliuskus galima parduoti, laikyti, demonstruoti arba siūlyti parduoti, jeigu: - jie atitinka II ir III prieduose nustatytus standartus ir pagal Reglamento (EEB) Nr. 3759/92 [6] 2 straipsnį priimtus pardavimo standartus, arba - jie tiesiogiai parduodami kitiems, nei žmonių maistui, tikslams. Bet kokią šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytą operaciją atliekantys laivai turi turėti valstybės narės, su kurios vėliava jie plaukia, leidimą. 12 straipsnis Šis reglamentas netaikomas žvejybos operacijoms, kurios atliekamos dirbtinio žuvų, vėžiagyvių arba moliuskų atsargų papildymo arba jų perkėlimo metu. Šio straipsnio pirmoje dalyje nustatytiems tikslams sugautų žuvų, vėžiagyvių ir moliuskų negalima parduoti žmonių vartojimui, pažeidžiant kitas šio reglamento nuostatas. 13 straipsnis 1. Valstybės narės gali taikyti žuvų atsargų apsaugos ir valdymo priemones, jeigu jos yra susijusios su: a) vietinėmis atsargomis, kurios vertingos tik atitinkamos valstybės narės žvejams; arba b) sąlygomis ir procedūromis, skirtomis techninėmis priemonėmis apriboti laimikius; i) papildančiomis tas, kurios yra nustatytos Bendrijos žuvininkystės reglamentuose; arba ii) nustatančiomis didesnius reikalavimus už tokiuose reglamentuose išdėstytus būtiniausius reikalavimus, jeigu tokios priemonės, taikomos tik atitinkamos valstybės narės žvejams, atitinka Bendrijos teisę ir bendrąją žuvininkystės politiką arba Gdansko konvencijoje nustatytus įpareigojimus. 2. Apie bet kokį nacionalinių techninių priemonių taikymo arba pakeitimo projektą Komisija informuojama iš anksto, kad suspėtų pateikti savo pastabas. Jei per vieną mėnesį nuo tokio pranešimo gavimo Komisija paprašo, atitinkama valstybė narė trims mėnesiams nuo pranešimo datos sustabdo planuojamų priemonių įgyvendinimą, kad per šį terminą Komisija galėtų nuspręsti, ar priemonės atitinka 1 dalies nuostatas. Jeigu Komisija priima sprendimą, apie kurį ji privalo informuoti kitas valstybes nares, kad numatyta priemonė neatitinka 1 dalies nuostatų, atitinkama valstybė narė tokią priemonę įgyvendina tik atitinkamai ją pakeitus. Atitinkama valstybė narė iš karto informuoja valstybes nares ir Komisiją apie priimtas priemones, tam tikrais atvejais, kai jos atitinkamai pakeičiamos. 3. Komisijos prašymu valstybės narės jai perduoda visą informaciją, kurios reikia, kad būtų galima įvertinti, ar nacionalinės techninės priemonės atitinka 1 dalies nuostatas. 4. Komisijos iniciatyva arba bet kokios valstybės narės prašymu klausimas, ar valstybės narės pritaikyta nacionalinė techninė priemonė atitinka 1 dalies nuostatas, pagal Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 17 straipsnį gali būti perduotas tikrinti Vadybos komitetui, o sprendimas gali būti priimtas to paties reglamento 18 straipsnyje nustatyta tvarka. Priėmus tokį sprendimą, mutatis mutandis taikomi 2 dalies trečiasis ir ketvirtasis papunkčiai. 5. Jeigu Komisija nustato, kad priemonė, apie kurią ji buvo informuota, neatitinka 1 dalies nuostatų, ne ilgiau kaip per vienerius metus nuo pranešimo apie priemonę datos, ji priima sprendimą, pagal kurį atitinkama valstybė narė per Komisijos nurodytą laikotarpį priemonės taikymą privalo nutraukti arba ją pakeisti. Ketvirtojo papunkčio nuostatos taikomos mutatis mutandis. 6. Apie priemones, susijusias su akvakultūra ir žvejyba nuo kranto, valstybė narė Komisijai praneša tik informaciniais tikslais. "Akvakultūra" - tai žuvų, vėžiagyvių arba moliuskų auginimas sūriame ar sūrokame vandenyje. 14 straipsnis Išsamios šio reglamento taikymo taisyklės priimamos Reglamento (EEB) Nr. 3760/92 18 straipsnyje nustatyta tvarka. 15 straipsnis Reglamentas (EEB) Nr. 1866/86 panaikinamas. Nuorodos į minėtą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir turėtų būti skaitomos pagal VI priedo A dalyje pateiktą koreliacinę lentelę. 16 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos vardu Pirmininkas F. Boden [1] OL C 304, 1997 10 6, p. 32. [2] OL C 296, 1997 9 29, p. 31. [3] OL L 162, 1986 6 18, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1821/96 (OL L 241, 1996 9 21, p. 8). [4] OL L 389, 1992 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 1994 m. Stojimo aktu. [5] OL L 237, 1983 8 26, p. 4 [6] 1992 m. gruodžio 17 d. Reglamentas (EEB) Nr. 3759/92 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo (OL L 388, 1992 12 31, p. 1). Reglamento paskutiniai pakeitimai padaryti Reglamentu (EB) Nr. 3318/94 (OL L 350, 1994 12 31, p. 15). -------------------------------------------------- I PRIEDAS 1 STRAIPSNYJE NURODYTI GEOGRAFINĖS ZONOS PAKVADRAČIAI 22 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti Hasenøre Head (56°09′ šiaurės platumos, 10° 44′ rytų ilgumos) rytinėje Jutland pakrantėje su Gniben Point (56° 01′ šiaurės platumos, 11° 18′ rytų ilgumos) vakarinėje Zelandijos pakrantėje; išilgai Zelandijos vakarinės ir pietinės pakrančių iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; į pietus prie Falster salos, išilgai Falster salos rytinės pakrantės iki Gedser Odde (54°34′ šiaurės platumos, 11° 58′ rytų ilgumos); į rytus iki Vokietijos pakrantės ir rytinės Jutland pakrantės iki išvykimo vietos. 23 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti Gilbjerg Head (56° 08′ šiaurės platumos, 12° 18′ rytų ilgumos) šiaurinėje Zelandijos pakrantėje iki Kullen (56° 18′ šiaurės platumos, 12° 28′ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; pietų kryptimi išilgai Švedijos pakrantės iki Falsterbo švyturio (55° 23′ šiaurės platumos, 12° 50′ rytų ilgumos); per pietinį įėjimą į Sound iki Stevns švyturio (55° 19′ šiaurės platumos, 12° 28′ rytų ilgumos) Zelandijos pakrantėje; į šiaurę išilgai rytinės Zelandijos pakrantės iki išvykimo vietos. 24 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti Stevns švyturį (55° 19′ šiaurės platumos, 12° 28′ rytų ilgumos) rytinėje Zelandijos pakrantėje per pietinį įėjimą į Sound iki Falsterbo švyturio (55° 23′ šiaurės platumos, 12° 50′ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; išilgai pietinės Švedijos pakrantės iki Sandhammaren švyturio (55° 24′ šiaurės platumos, 14° 12′ rytų ilgumos); iki Hammerodde švyturio (55° 18′ šiaurės platumos, 14° 47′ rytų ilgumos) šiaurinėje Bornholm pakrantėje; išilgai vakarinės ir pietinės Bornholm pakrančių iki taško, esančio 15° 00′ rytų ilgumos; į pietus iki Lenkijos pakrantės; į vakarus išilgai Lenkijos ir Vokietijos pakrančių iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; į šiaurę iki taško, esančio 54° 34′ šiaurės platumos ir 12° 00′ rytų ilgumos; į vakarus iki Gedser Odde (54° 34′ šiaurės platumos, 11° 58′ rytų ilgumos); išilgai rytinės ir vakarinės Falster salos pakrantės iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; į šiaurę iki pietinės Zelandijos pakrantės; vakarų ir šiaurės kryptimi išilgai vakarinės Zelandijos pakrantės iki išvykimo vietos. 25 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką, esantį rytinėje Švedijos pakrantėje 56° 30′ šiaurės platumos, einančios toliau į rytus iki Öland salos vakarinės pakrantės; per pietinę Öland salos dalį iki taško, esančio rytinėje pakrantėje 56° 30′ šiaurės platumos, į rytus iki 18° 00′ rytų ilgumos; į pietus iki Lenkijos pakrantės; į vakarus išilgai Lenkijos pakrantės iki taško, esančio 15° 00′ rytų ilgumos; į šiaurę iki Bornholm salos; išilgai pietinių ir vakarinių Bornholm salos pakrančių iki Hammerodde švyturio (55° 18′ šiaurės platumos, 14° 47′ rytų ilgumos); iki Sandhammaren švyturio (55° 24′ šiaurės platumos, 14° 12′ rytų ilgumos) pietinėje Švedijos pakrantėje; į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki išvykimo vietos. 26 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką, esantį 56° 30′ šiaurės platumos ir 18° 00′ rytų ilgumos, einanti į rytus iki buvusios TSRS vakarinės pakrantės; į pietus išilgai buvusios TSRS ir Lenkijos pakrančių iki taško Lenkijos pakrantėje, esančio 18° 00′ rytų ilgumos; į šiaurę iki išvykimo vietos. 27 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką rytinėje Švedijos žemyno pakrantėje, esantį 59° 41′ šiaurės platumos ir 19° 00′ rytų ilgumos į pietus iki Gotland salos šiaurinės pakrantės; į pietus išilgai Gotland salos vakarinės pakrantės iki taško, esančio 57° 00′ šiaurės platumos; į vakarus iki 18° 00′ rytų ilgumos; į pietus iki 56° 30′ šiaurės platumos; į vakarus iki rytinės Öland salos pakrantės; per pietinę Öland salos dalį iki taško jos vakarinėje pakrantėje, esančio 56° 30′ šiaurės platumos; į vakarus iki Švedijos pakrantės; į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki išvykimo vietos. 28 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką, esantį 58° 30′ šiaurės platumos ir 19° 00′ rytų ilgumos, einanti į rytus iki vakarinės Saaremaa salos pakrantės; per šiaurinę Saaremaa salos dalį iki taško jos rytinėje pakrantėje, esančio 58° 30′ šiaurės platumos; į rytus iki buvusios TSRS pakrantės; į pietus išilgai buvusios TSRS vakarinės pakrantės iki taško, esančio 56° 30′ šiaurės platumos; į vakarus iki 18° 00′ rytų ilgumos; į šiaurę iki 57° 00′ šiaurės platumos; į rytus iki Gotland salos vakarinės pakrantės; į šiaurę iki taško šiaurinėje Gotland salos pakrantėje, esančio19° 00′ rytų ilgumos; į šiaurę iki išvykimo vietos. 29 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką rytinėje Švedijos žemyno pakrantėje, esantį 60° 30′ šiaurės platumos ir einanti į rytus iki Suomijos žemyno pakrantės; į pietus išilgai vakarinės ir pietinės Suomijos pakrančių iki taško pietinėje žemyno pakrantėje, esančio 23° 00′ rytų ilgumos; į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; į rytus iki buvusios TSRS žemyno pakrantės; į pietus išilgai buvusios TSRS vakarinės pakrantės iki taško, esančio 58° 30′ šiaurės platumos; į vakarus iki rytinės Saaremaa salos pakrantės, iki taško vakarinėje jos pakrantėje, esančio 58° 30′ šiaurės platumos; į vakarus iki 19° 00′ rytų ilgumos; į šiaurę iki taško Švedijos žemyno rytinėje pakrantėje, esančio 59° 41′ šiaurės platumos; į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki išvykimo vietos. 30 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką rytinėje Švedijos pakrantėje, esantį 63° 30′ šiaurės platumos ir einanti į rytus iki Suomijos žemyno pakrantės; į pietus išilgai Suomijos pakrantės iki taško, esančio 60° 30′ šiaurės platumos; į vakarus iki Švedijos žemyno pakrantės; į šiaurę išilgai rytinės Švedijos pakrantės iki išvykimo vietos. 31 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką rytinėje Švedijos pakrantėje, esantį 63° 30′ šiaurės platumos ir einanti per šiaurinę Botnijos įlankos dalį iki taško Suomijos žemyno vakarinėje pakrantėje, esančio 63° 30′ šiaurės platumos; į vakarus iki išvykimo vietos. 32 pakvadratis Vandenys, kuriuos riboja linija, jungianti tašką pietinėje Suomijos pakrantėje, esantį 23° 00′ rytų platumos, einanti per rytinę Suomijos įlankos dalį iki taško vakarinėje buvusios TSRS pakrantėje, esančio 59° 00′ šiaurės platumos; į vakarus iki 23° 00′ rytų ilgumos iki išvykimo vietos. -------------------------------------------------- II PRIEDAS TAM TIKRŲ 2 STRAIPSNYJE NURODYTŲ GEOGRAFINIŲ ZONŲ RIBOS Sound, Great Belt ir Little Belt esančių geografinių zonų, atsižvelgiant į plekšnių ir jūrinių plekšnių patelių žvejybą, ribos: - Falsterbo švyturys – Stevns švyturys - Jungshoved – Bøgenæssand - Hestehoved švyturys – Maddes Klint - Skelby bažnyčia – Flinthorne Odde - Kappel bažnyčia - Gulstav - Ristingehale – Ærøhale - Skjoldnæs – Pøls Huk - Christian X tiltas, Sønderborg -------------------------------------------------- III PRIEDAS 3 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTI VERSLINIAI DYDŽIAI Rūšys | Vandenys | Verslinis dydis | Menkės (Gadus morhua) | Visi pakvadračiai į pietus nuo 59°30′ šiaurės platumos | 35 cm | Plekšnės (Platichthys flesus) | 22-25 pakvadračiai | 25 cm | 26-28 pakvadračiai | 21 cm | 29 ir 32 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos | 18 cm | Jūrinės plekšnės (Pleuronectes platessa) | 22-25 pakvadračiai | 25 cm | 26-28 pakvadračiai | 21 cm | 29 ir 32 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos | 18 cm | Otai (Psetta maxima) | 22-32 pakvadračiai | 30 cm | Otai (Scophthalamus rombus) | 22-32 pakvadračiai | 30 cm | Unguriai (Anguilla anguilla) | 22-32 pakvadračiai | 35 cm | Lašišos (Salmo salar) | 22-32 pakvadračiai | 60 cm | -------------------------------------------------- IV PRIEDAS 5 STRAIPSNYJE NURODYTAS MAŽIAUSIAS AKIŲ DYDIS Rūšys | Vandenys | Tinklo rūšis | Verslinis akių dydis Ilgosios įstrižainės ilgis | Menkės (Gadus morhua) | 22-32 pakvadračiai | Žiauniniai tinklai | 105 mm | 22-32 pakvadračiai | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 105 mm | 22-32 pakvadračiai | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 120 mm | Plekšnės (Pleuronectidae) | 22-27 pakvadračiai | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 120 mm | 28 pakvadračiai | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 110 mm | 29 ir 32 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ šiaurės platumos | Žiauniniai tinklai | 100 mm | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 110 mm | 22-32 pakvadračiai | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 105 mm | Silkės (Clupea harengus) | 22-27 pakvadračiai | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 32 mm | 28 ir 29 pakvadračiai į pietus nuo 59° 30′ Š platumos | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 28 mm | 30-32 pakvadračiai ir 29 pakvadratis į šiaurę nuo 59° 30′ Š platumos | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 16 mm | Šprotai (Sprattus sprattus) | 22-32 pakvadračiai | Tralai, daniški velkamieji tinklai ir panašūs tinklai | 16 mm | Lašišos (Salmo salar) | 22-32 pakvadračiai | Inkariniai plūduriuojantys tinklai ir dreifuojantieji tinklai | 157 mm | -------------------------------------------------- V PRIEDAS SPECIALIOS ATRANKOS PRIEMONĖS Tralų, daniškų velkamųjų tinklų ir panašių tinklų, kurių akių angos yra nurodytos IV priede, atrankai užtikrinti leidžiama naudoti toliau nurodytus dviejų modelių išėjimo langus: Išėjimo langas (1 modelis) Du išėjimo langai su plastiku dengtomis, visai atviromis rombo formos akimis tvirtinami prie tralų ir daniškųjų gaubiamųjų tinklų maišagalio. Akies anga turi būti ne mažesnė kaip 105 mm. Išėjimo langai tvirtinami atskiru tinklo gabalu (tarp rombo formos akių ir išėjimo lango akių). Išėjimo langas tvirtinamas iš abiejų maišagalio pusių, o atstumas nuo tinklo maišagalio iki išėjimo lango turi būti nuo 40 iki 50 cm. Lango ilgis turi būti lygus 80 % viso maišagalio ilgio, o aukštis – 50 cm. Langas turi būti uždėtas taip, kad tarp viršutinės ir apatinės lango siūlių būtų 15-20 cm tarpas. Išėjimo langas (2 modelis) Apibūdinimas Langai yra maišagalyje esančios stačiakampės tinklo dalys. Maišagalyje turi būti du langai. Dydis Kiekvieno lango mažiausias plotis yra 45 cm per visą jo ilgį. Kiekvieno lango mažiausias ilgis matuojant išilgai jo šonų yra 3,5 m. (2 schema, 1 pavyzdys). Tinklas Langų akys turi būti ne mažesnės negu 105 mm. Jos turi būti kvadratinės, t.y. visos keturios lango tinklo pusės sudarytos iš juostelių (2 schema, 2 pavyzdys). Tinklas dedamas taip, kad juostelės išsidėstytų lygiagrečiai ir statmenai per visą maišagalio ilgį (2 pavyzdys). Lango plotis yra aštuonios atviros kvadratinės akys. Ilgis yra 57-62 kvadratinės akys (2 schema, 2 pavyzdys). Vieta Kraštai, einantys iki kairės ir dešinės plokštės pusių, padalija maišagalį į viršutinę ir apatinę dalis (2 schema, 1 pavyzdys). Du langai yra apatinėje dalyje, prie kraštų ir po jais (2 schema, 1 pavyzdys). Langai nuo maišagalio linijos turi būti nutolę ne mažiau kaip 2 m ir ne daugiau kaip 2,5 m. Priekinis lango kraštas per 8 akių plotį pririšamas prie normalaus maišagalio (2 schemos 3 pavyzdys). Vienas šonas pririšamas prie krašto arba kuo arčiau jo, o kitas, nukerpant visus mazgus, prie normalaus maišagalio apatinės dalies tinklo tiesios akių eilės. Viso maišagalio akių dydis Visų maišagalio dalių akių dydis turi būti ne mažesnis kaip 105 mm. 1 schema Išėjimo langas - 1 modelis +++++ TIFF +++++ 2 schema Išėjimo langas - 2 modelis +++++ TIFF +++++ Kvadratinių tinklo akių langai yra 0,48 m aukščio +++++ TIFF +++++ Maišagalio skerspjūvis +++++ TIFF +++++ 2 pavyzdys: tinklas kvadratinių akių langeSiūloma specifikacija +++++ TIFF +++++ 3 pavyzdys: lango įdėjimas į maišagalįSiūloma specifikacija -------------------------------------------------- VI PRIEDAS A DALIS KORELIACINĖ LENTELĖ Reglamentas (EEB) Nr. 1866/86 | Šis reglamentas | 1 straipsnis | 1 straipsnis | 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1a dalis | — | 2 straipsnio 2 dalis | 2 straipsnio 2 dalis | 3 straipsnis | 3 straipsnis | 4 straipsnis | 4 straipsnis | 5 straipsnis | 5 straipsnis | 6 straipsnis | 6 straipsnis | 7 straipsnis | 7 straipsnis | 8 straipsnis | 8 straipsnis | 9 straipsnis | 9 straipsnis | 10 straipsnis | 10 straipsnis | 11 straipsnis | 11 straipsnis | 12 straipsnis | 12 straipsnis | 13 straipsnis | 13 straipsnis | 14 straipsnis | 14 straipsnis | — | 15 straipsnis | — | 16 straipsnis | I priedas | I priedas | II priedas | II priedas | III priedas | III priedas | IV(a) priedas | — | IV(b) priedas | IV priedas | V priedas | V priedas | — | VI priedas | B DALIS REGLAMENTAI, IŠ DALIES PAKEIČIANTYS REGLAMENTĄ (EEB) NR. 1866/86 | Reglamentas | Nr. | Puslapis | Data | 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2244/87 | L 207 | 15 | 1987 7 29 | 1988 m. liepos 18 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2178/88 | L 191 | 7 | 1988 7 22 | 1989 m. balandžio 5 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 887/89 | L 94 | 4 | 1989 4 7 | 1991 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2156/91 | L 201 | 1 | 1991 7 24 | 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2250/95 | L 230 | 1 | 1995 9 27 | 1996 m. rugsėjo 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1821/96 | L 241 | 8 | 1996 9 21 | --------------------------------------------------