LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 109/44

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/658

2014 m. spalio 8 d.

dėl pagalbos priemonės SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), kurią Jungtinė Karalystė ketina skirti Hinklio kyšulio C branduolinei elektrinei remti

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 7142)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (1) ir atsižvelgusi į jų pastabas,

kadangi:

1. PROCEDŪRA

(1) Po prieš pranešimą buvusio bendravimo Jungtinė Karalystė 2013 m. spalio 22 d. elektroniniu raštu (jį Komisija užregistravo tą pačią dieną) pranešė apie priemones naujai Hinklio kyšulio C branduolinei elektrinei (toliau – HKC) remti.

(2) Komisija 2013 m. gruodžio 18 d. pradėjo oficialų tyrimą dėl priemonių, apie kurias pranešta, remdamasi tuo, kad jai kilo didžiulių abejonių dėl jų suderinamumo su valstybės pagalbos taisyklėmis.

(3) Komisijos sprendimas pradėti procedūrą (toliau – sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą) buvo paskelbtas 2014 m. sausio 31 d. Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje ir 2014 m. kovo 7 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas.

(4) JK savo pastabas dėl sprendimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą atsiuntė 2014 m. sausio 31 d.

(5) Komisija gavo suinteresuotųjų šalių pastabas šia tema. Ji pastabas perdavė JK, suteikdama galimybę į jas atsakyti; JK pastabos gautos 2014 m. birželio 13 d. ir liepos 4 d.

2. PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

2.1. SUSITARIMAS DĖL SKIRTUMŲ

(6) Priemonę, apie kurią pranešta, pirmiausia sudaro susitarimas dėl skirtumų (toliau – SDS), kuriuo numatyta skirti paramą pajamoms HKC eksploatavimo etape. JK iš pradžių pranešė apie investicijų susitarimą, kuris buvo apibrėžtas kaip išankstinis SDS. Dėl to, kad JK ir bendrovės, kuriai šio sprendimo priėmimo metu visiškai priklausė pagalbos gavėja bendrovė EDF Energy plc (toliau – EDF), derybos truko ilgiau negu buvo numatyta, investicijų susitarimas buvo visiškai pakeistas susitarimu dėl skirtumų. EDF – JK įsteigta Prancūzijos elektros energijos bendrovės Electricité de France patronuojamoji įmonė.

(7) Pagalbos gavėja yra bendrovė NNB Generation Company Limited (toliau – NNBG), šio sprendimo priėmimo metu visiškai kontroliuojama bendrovės EDF. SDS – privatinė teisės reglamentuojamas susitarimas, kurį sudarė NNBG ir kita SDS šalis – Low Carbon Contracts Company Ltd. Atskirą susitarimą pasirašys valstybės sekretorius ir NNBG akcininkai. Šis atskiras susitarimas bus susijęs tik su tam tikromis sandorio sąlygomis, visų pirma susijusiomis su galimo sustabdymo įvykiais ir pelno pasidalijimo tvarka.

(8) Remiantis SDS, NNBG gaus pajamų dalį, kurios suma nustatoma sudedant didmeninę rinkos kainą, kuria ji parduoda elektros energiją, ir išmoką skirtumui padengti, atitinkančią iš anksto nustatytos vykdymo kainos ir orientacinės kainos per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį skirtumą.

(9) Kai orientacinė kaina bus mažesnė negu vykdymo kaina, kita SDS šalis padengs vykdymo kainos ir orientacinės kainos skirtumą, užtikrindama, kad NNBG galiausiai gautų palyginti stabilių pajamų, atsižvelgiant į jos pardavimo strategiją ir pagaminamos produkcijos kiekį. Priešingai, jeigu orientacinė kaina bus didesnė negu vykdymo kaina, NNBG turės kompensuoti susidariusį skirtumą kitai SDS šaliai. Todėl ir šiuo atveju NNBG gaus palyginti stabilių pajamų.

(10) Orientacinė kaina yra vidutinė svertinė didmeninė kaina, kuria JK nustato visiems pagal SDS remiamiems operatoriams. Kalbant apie NNBG, tinkama orientacinė kaina yra bazinės apkrovos rinkos orientacinė kaina, taikoma visiems bazinę apkrovą generuojantiems operatoriams (2).

(11) Visų pirma, bazinės apkrovos rinkos orientacinė kaina dabar nustatyta taip, kad būtų naudojami paros kainų duomenys, kuriuos praneša Londono energijos pardavėjų asociacija (angl. London Energy Broker's Association, toliau – LEBA) ir NASDAQ OMX prekių birža, palyginti su elektros energijos pirkimo kaina vieną būsimą tiekimo sezoną (t. y. šešis mėnesius) arba būsimo sezono kaina (3).

(12) Bazinės apkrovos rinkos orientacinė kaina apskaičiuojama kartą per sezoną, prieš pat kiekvieną sezoną, imant praėjusį sezoną kasdien skelbtą aritmetinį paros būsimo sezono kainų vidurkį. Šis vidurkis yra svertinis, siekiant užtikrinti, kad būtų proporcingai atsižvelgta į kiekvieno bazinio indekso parduotą kiekį.

(13) NNBG privalės išlaikyti iš anksto nustatytą žemiausią efektyvumo lygį, bet neįsipareigoja pagaminti iš anksto nustatyto produkcijos kiekio. Visų pirma, numatyta, kad elektrinė veiks esant 91 % apkrovos koeficientui. Jeigu NNBG nepasieks šio apkrovos koeficiento, ji aiškiai negebės pasiekti pajamų lygio, kurio ji tikisi iš projekto.

(14) Pagal pagamintą produkcijos kiekį, ne didesnį negu maksimalus produkcijos kiekis (viršutinė riba), kuris bus nustatytas SDS, NNBG bus mokamos išmokos skirtumui padengti. Jokių išmokų nebus mokama rinkoje pardavus daugiau produkcijos negu nustatyta pagal viršutinę ribą. NNBG pagaminta elektros energija bus pardavinėjama rinkoje.

2.1.1. Bendras SDS mechanizmo veikimas

(15) SDS bus sudarytas su kita SDS šalimi, t. y. subjektu, kuris turėtų būti finansuojamas vykdant įstatymu nustatytą prievolę, bendrai taikytiną visiems licencijuotiems tiekėjams.

(16) Galutinis susitarimas bus sudarytas EDF ir (arba) NNBG priėmus galutinį sprendimą dėl investicijų, taip pat sudarius susitarimą dėl finansavimo tvarkos (įskaitant JK Vyriausybės skolos garantijos sąlygas) ir gavus galutinį šalių pritarimą.

(17) Remiantis SDS struktūra, licencijuoti tiekėjai yra bendrai atsakingi už visas dėl susitarimo atsirandančias prievoles, o kita susitarimo šalis yra atsakinga tik jeigu licencijuoti tiekėjai arba JK Vyriausybė jai perves lėšas. Kiekvienas tiekėjas būtų atsakingas pagal savo rinkos dalį, nustatytą pagal sunaudotą elektros energiją. Laikantis tokios struktūros, jeigu būtų nevykdomos mokėjimo prievolės, valstybės sekretorius paskirtų kitą susitarimo šalį, rinktų mokesčius iš kitų tiekėjų arba mokėtų tiesiogiai energijos gamintojams.

(18) Atskirai kita susitarimo šalis, viena vertus, suteiks atsiskaitymų tarpininkui įgaliojimą gauti pajamas (t. y. suteiks įgaliojimą rinkti mokesčius iš tiekėjų) ir, kita vertus, nustatys prievolę mokėti energijos gamybos operatoriams ir iš jų gauti mokamas sumas. JK Vyriausybė ketina atsiskaitymų tarpininku paskirti patronuojamąją įmonę Elexon (t. y. įmonę, kuri šiuo metu JK veikia kaip atsiskaitymų tarpininkas ir visa priklauso JK nacionalinio tinklo perdavimo sistemos operatoriui (toliau – PSO).

(19) Pagal SDS, kita susitarimo su energijos gamybos operatoriumi šalis galės priimti sprendimus ir veikti savo nuožiūra, pavyzdžiui, ji galės nuspręsti, kad energijos gamybos operatorius vykdo savo įsipareigojimus arba turi pateikti įkaitą, kad užtikrintų mokėjimą pagal schemą, arba, atsižvelgdama į konkrečias rinkos sąlygas, ji galės atsisakyti tam tikrų reikalavimų. JK Vyriausybė ketina pateikti daugiau rekomendacijų dėl parametrų, dėl kurių gali būti ribojama kitos susitarimo šalies veiksmų laisvė priimti su eksploatavimu pagal SDS susijusius sprendimus.

(20) 1 diagramoje paaiškintos atitinkamos kiekvieno tarpininko pareigos, numatytos SDS sistemoje. 1 diagrama Pareigos ir atsakomybė įgyvendinant SDS Šaltinis: JK valdžios institucijos.

2.1.2 SDS sąlygos

(21) JK ir EDF susitarė dėl SDS sąlygų. Šios sąlygos bus nustatytos ilgalaikiame susitarime prieš pasirašant galutinį susitarimą ir EDF priimant galutinį sprendimą dėl investicijų.

(22) Daugelis sąlygų, dėl kurių susitarta, atitinka kitų technologijų, visų pirma atsinaujinančiosios energijos technologijų, SDS sąlygas. Šios sąlygos skelbiamos viešai (4). Kitos sąlygos yra konkrečiai susijusios su SDS dėl HKC.

(23) Susitartomis sąlygomis vykdymo kaina bus 92,50 GBP už MWh 2012 m. nominaliosiomis kainomis. Jeigu bus priimtas sprendimas dėl investicijų statyti naująją Saizvelio C branduolinę elektrinę pagal tą patį projektą ir suteikiant galimybę pasidalyti dalį HKC reaktorių sąnaudų, vykdymo kaina bus pakeista į 89,50 GBP/MWh, taip pat vertinant 2012 m. nominaliosiomis sąlygomis.

(24) Vykdymo kaina bus visiškai indeksuojama taikant vartotojų kainų indeksą (toliau – VKI), kaip ir pagal kitus SDS. VKI patikslinimas bus atliekamas kasmet, atskaitos data bus 2011 m. lapkričio mėn. Kasmet vykdymo kaina bus tikslinama pirmą sezono dieną pagal naujausią žinomą VKI, kurį nacionalinės statistikos tarnyba (toliau – NST) skelbia vasario mėn.

(25) Kalbant apie SDS trukmę, vėliausia pradžios data bus kiekvieno reaktoriaus tikslinis perdavimo eksploatuoti laikotarpis, t. y. […] (5) metai nuo sutartos tikslinės perdavimo eksploatuoti datos. Po tos datos bus pradėtas skaičiuoti SDS terminas, neatsižvelgiant į tai, ar elektrinė jau veiks.

(26) Galutinė data yra praėjus […] nuo paskutinės antro reaktoriaus tikslinio perdavimo eksploatuoti laikotarpio dienos. Jeigu nė vienas reaktorius nebus perduotas eksploatuoti galutinės datos dieną ar iki jos, kita SDS šalis gali nutraukti susitarimą. Galutinė data gali būti nukelta dėl nenugalimos jėgos aplinkybių arba sujungimo sunkumų.

(27) Pelno pasidalijimo mechanizmai bus du. Pirmasis bus susijęs su statybos išlaidomis (6) ir bus nustatyta, kad: i) pirma statybos pelno […] dalis (nominalioji vertė) bus pasidalyta santykiu 50:50, t. y. 50 % pelno teks kitai SDS šaliai ir 50 % – NNBG; ii) bet kokia statybos pelno dalis, didesnė negu […] (nominalioji vertė) bus pasidalyta santykiu 75:25, t. y. 75 % pelno teks kitai SDS šaliai ir 25 % – NNBG.

(28) Antroji pelno pasidalijimo tvarka yra pagrįsta nuosavo kapitalo grąžos norma. Buvo nustatytos dvi ribos (6).

(29) Pirma riba – prognozuojamas nuosavo kapitalo vidinės grąžos normos (toliau – VGN) dydis, šio sprendimo priėmimo metu nustatytas naujausiame finansiniame modelyje (7), arba 11,4 % įsipareigotos nuosavo kapitalo bazės nominaliąja verte. Bet koks didesnis nei šis dydis pelnas bus pasidalytas taip: 30 % – kitai SDS šaliai ir 70 % – NNBG.

(30) Antra riba yra didesnis iš šių rodiklių – 13,5 % nominaliąja verte arba 11,5 % realiąja (defliuota pagal VKI) verte, remiantis tokiu pat modeliu kaip nurodyta pirmiau. Bet koks didesnis nei šis dydis pelnas bus pasidalytas taip: 60 % – kitai SDS šaliai ir 40 % – NNBG.

(31) Bus dvi veiklos išlaidų atnaujinimo datos. Pirmoji bus praėjus 15 metų, o antroji – praėjus 25 metams nuo pirmojo reaktoriaus paleidimo dienos. Veiklos išlaidų atnaujinimu galima sumažinti abiejų šalių ilgalaikę sąnaudų riziką ir abiem kryptimis pakeisti vykdymo kainą. Taikant šį mechanizmą būtų galima padidinti arba sumažinti vykdymo kainą pagal žinomas faktines sąnaudas ir peržiūrėtas toliau išvardytų veiklos sąnaudų eilučių punktų ateities sąnaudų prognozes, kiekvienu atveju tai būtų daroma visiškai ir išimtinai, kaip to reikia, kad būtų tęsiamas elektrinės eksploatavimas: a) branduolinio kuro pirminio papildymo; b) draudimo; c) Branduolinės energetikos reguliavimo tarnybos (angl. Office for Nuclear Regulation, ONR) mokesčio; d) sandorių normų; e) tam tikrų perdavimo mokesčių; f) vidutinio radioaktyvumo atliekų (toliau – VRA) ir panaudoto kuro šalinimo išlaidų pokyčių, atsirandančių dėl atliekų perkėlimo kainos, nustatytos atliekų perkėlimo sutartyje, pokyčių; g) panaudoto kuro tvarkymo ir elektrinės eksploatavimo nutraukimo išlaidų pokyčių; h) veiklos ir eksploatacinių sąnaudų; i) atnaujinimo sąnaudų ir veiklos sąnaudų grynaisiais pinigais pagal energijos gamintojo pajamų ataskaitą, laikantis tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS), ir visų patirtų kapitalo išlaidų.

(32) Visos išlaidos, susijusios su projektavimu, veikla, kuri nėra pagrįstumo ir apdairumo standartus atitinkanti veikla, elektrinės eksploatacine parengtimi arba energijos gamybos pajėgumais, su eksploatavimu nesusijusiomis kapitalo išlaidomis, naujų statinių (ne esamame pastate) išlaidomis, finansavimu, tam tikromis atliekų perkėlimo išlaidomis, neatnaujinamos.

(33) Atnaujinant veiklos išlaidas naudojamos peržiūrėtos sąnaudų sąmatos bus grindžiamos NNBG parengta ataskaita, su kuria turi sutikti kita SDS šalis, atsižvelgiant į kitų Šiaurės Amerikos ir ES branduolinių elektrinių, taikančių Europos suslėgtojo reaktoriaus (angl. European Pressurised Reactor, EPR) technologiją, ir kitų branduolinių elektrinių, taikančių suslėgtojo vandens reaktoriaus technologiją, kurių veikla kiekvienu atveju atitinka pagrįstumo ir apdairumo standartus, lyginamąsias sąnaudas. Vykdymo kainos patikslinimas bus apskaičiuojamas remiantis viršutine lyginamųjų sąnaudų dalimi.

(34) Vykdymo kaina bus sumažinta (arba kitai SDS šaliai bus išmokėta vienkartinė išmoka arba kelios metinės išmokos) siekiant atspindėti NNBG mokamo mokesčio sumos pokyčius esant aplinkybėms, susijusioms su akcininkų finansavimu ir NNBG mokesčių struktūra. Šiuo atžvilgiu didinti vykdymo kainą nebus leidžiama.

(35) Sandorių normų atžvilgiu ateities perspektyvomis grindžiamas vykdymo kainos patikslinimas bus atliekamas vieną kartą, vertinimo tarnybai oficialiai iš naujo įvertinus, kai elektrinė pradės veikti. Vėlesni sandorių normų pakeitimai bus atliekami atnaujinant veiklos išlaidas.

(36) NNBG turės pateikti ne tik bendrą SDS standartinėse sąlygose nustatytą informaciją, bet ir tam tikras garantijas dėl duomenų ir modelių, JK Vyriausybei teikiamų projekto sąnaudų atžvilgiu, informacijos. Susitarime bus pateikta nuostata dėl susitarto finansinio modelio, taikomo įvairioms vykdymo išlaidoms ir kitokiam susitarimu reikalaujamam patikslinimui nustatyti, naudojimo.

(37) NNBG bus apsaugota ir galės susigrąžinti tam tikras išlaidas, patirtas dėl reikalavimus atitinkančių įstatymo pakeitimų (angl. Qualifying Changes in Law, RAĮP).

(38) Kiekvienu atveju, kai jų negalima numatyti, reikalavimus atitinkančius įstatymo pakeitimus sudaro diskriminaciniai įstatymo pakeitimai, specifiniai įstatymo pakeitimai, specifiniai mokesčių įstatymo pakeitimai ir kiti įstatymo pakeitimai arba reguliavimo pagrindo pakeitimai.

(39) Diskriminacinis įstatymo pakeitimas – tai įstatymo, kurio sąlygos konkrečiai (o ne tiktai netiesiogiai arba logiškai, arba dėl bet kokio įstatymo pakeitimo, kuris yra bendro pobūdžio, neproporcingo poveikio) taikomos projektui, energijos gamybos įrenginiui arba NNBG, pakeitimas, bet ne atvirkščiai.

(40) Specifinis įstatymo pakeitimas – tai įstatymo, kurio sąlygos konkrečiai (o ne tiktai netiesiogiai arba logiškai, arba dėl bet kokio įstatymo pakeitimo, kuris yra bendro pobūdžio, neproporcingo poveikio) taikomos branduolinės energijos gamybos įrenginiams arba gamybos įrenginiams, kuriems taikoma SDS.

(41) Specifinis mokesčių įstatymo pakeitimas yra i) pakeitimas, susijęs su uranui taikomu mokesčiu, arba naujo mokesčio nustatymas arba ii) įstatymo arba Jos Didenybės mokesčių ir muitų inspekcijos (angl. Her Majesty's Revenue and Customs, HMRC) praktikos pakeitimas, dėl kurio NNBG apmokestinimo tvarka tampa mažiau palanki negu nustatyta konkrečiose HMRC išduotose pažymose dėl mokesčių sumokėjimo.

(42) Reguliavimo pagrindas keičiamas tada, kai i) ONR (arba ją pakeitusi reguliavimo institucija) nebereguliuoja energijos gamybos įrenginio remdamasi vertinimu, ar nuostoliai, kurių reikia rizikai sumažinti, būtų pernelyg neproporcingi palyginti su nauda, kurios būtų gauta, arba ii) atitinkama aplinkos agentūra (arba ją pakeitusi reguliavimo institucija) energijos gamybos įrenginio atžvilgiu rizikos sumažinimo galimybės kaip priimtinos rizikos aplinkai nebevertina remdamasi tuo, ar įgyvendinimo išlaidos yra neproporcingos gaunamai naudai aplinkai.

(43) Kompensacija dėl RAĮP bus mokama tik jeigu bendra visų RAĮP reikalavimų suma bus didesnė negu 50 mln. GBP 2012 m. nominaliąja ir indeksuota verte. Dvigubas susigrąžinimas nebus leidžiamas. Per likusį susitarimo laikotarpį bet kurio konkretaus RAĮP atžvilgiu vykdymo kaina bus tikslinama tik vieną kartą, taikant susitartą finansinį modelį arba apskaičiuojant reikalingo patikslinimo grynąją dabartinę vertę.

(44) Laikydamasi tam tikrų sąlygų, NNBG gaus kompensaciją tuo atveju, jeigu HKC veikla būtų sustabdyta dėl politinių motyvų (tai padarytų JK, ES arba tarptautinė kompetentinga institucija), ir tai nebūtų susiję su tam tikromis priežastimis, įskaitant sveikatą, branduolinę saugą, saugumą, poveikį aplinkai, branduolinių medžiagų vežimą arba branduolinių medžiagų apsaugos priemones (reikalavimus atitinkantis sustabdymo įvykis).

(45) Kompensacija taip pat bus galima, jeigu energijos gamybos įrenginys bus sustabdytas dėl trečiųjų šalių branduolinės atsakomybės draudimo aplinkybių, įskaitant atvejus, kai tai atsitinka dėl to, kad JK Vyriausybė nepatvirtina energijos gamintojo siūlomos alternatyvios draudimo tvarkos, kai JK Vyriausybė pagrįstai turėtų tai padaryti, o energijos gamintojas neturi jokių kitų patvirtintų draudimo galimybių.

(46) Be kitos SDS šalies arba JK Vyriausybės mokamos kompensacijos, reikalavimus atitinkančio sustabdymo įvykio apsauga apima teisę perduoti NNBG JK Vyriausybei (ir JK Vyriausybės teisę reikalauti, kad jai būtų perduota NNBG).

(47) Veikos nutraukimo įvykiai taikomi tik NNBG. Tik kita SDS šalis gali priimti sprendimą dėl susitarimo nutraukimo atsitikus gerai apgalvotam nutraukimo įvykiui.

2.2. KREDITO GARANTIJA

(48) HKC projektas ir visų pirma NNBG gaus naudos ne tik dėl SDS, bet ir dėl jai suteiktos valstybės kredito garantijos savo išleidžiamiems skolos vertybiniams popieriams (toliau – kredito garantija).

(49) Išleistinos obligacijos bus užtikrintos kredito garantija. Kredito garantija galėtų būti vertinama kaip draudimo sutartis, kuria užtikrinamas laiku atliekamas reikalavimus atitinkančios skolos, kuri galėtų būti iki 17 mlrd. GBP, pagrindinės sumos ir palūkanų mokėjimas (8).

(50) Kredito garantiją suteiks JK iždo padalinys Infrastructure UK (toliau – IUK), vykdantis JK garantijų schemos administravimo priežiūrą. Kredito garantija yra visiškai verslo pobūdžio skolos pagrindas ilgalaikiam HKC finansavimui užtikrinti.

(51) IUK mano, kad dėl sandorio struktūros HKC galima laikyti atitinkančią BB+/Ba1 rizikos kategorijos kriterijus. Garantijos mokestis bus 295 baziniai punktai.

(52) Pagal schemą obligacijos, kurias reikės išleisti kaip finansavimo struktūros dalį, bus užtikrintos garantija, kurią suteiks JK iždo įgaliotieji asmenys (angl. Lords Commissioners) (toliau – garantas). Taip pat įtrauktos tarpinės paskolos statybai, kurias turėtų suteikti komerciniai bankai (jos nebus užtikrinamos pagal JK garantijų schemą). Likusį sandoriui skirtą kapitalą suteiks akcininkai. Gavus garanto sutikimą, į finansinę struktūrą galima įtraukti ir kitus kapitalo šaltinius.

(53) Sprendimo priėmimo metu finansavimo šaltiniai suplanuoti taip: a) […] GBP pagrindinis nuosavas kapitalas; b) […] GBP sąlyginis nuosavas kapitalas; c) iki […] GBP tarpinės paskolos statybai; d) […] GBP obligacijos.

(54) Finansavimo struktūra nustatyta taip, kad, prieš priskiriant bet kokį nuostolį obligacijoms, visas nuostolis pirmiausia būtų priskirtas pagrindiniam nuosavam kapitalui. Sąlyginiu nuosavu kapitalu papildomai užtikrinama, kad ateis diena, kai garantas galės būti tikras, kad, HKC, be kita ko, buvo perduota eksploatuoti ir veikia, o visi reikalingi rezervai visiškai finansuoti (toliau – finansinis užbaigimas).

(55) Su nuosavu kapitalu susijusios akcininkų prievolės bus nustatytos nuosavo kapitalo skyrimo susitarime, kurio šalimi bus ir garantas, kad jo atžvilgiu būtų prisiimta įsipareigojimų, susijusių su nuosavo kapitalo parūpinimu.

(56) Siekdamos užtikrinti, kad nuosavu kapitalu įsipareigojimų neįvykdymo atveju būtų galima padengti nuostolius, kaip aprašyta pirmiau, šalys nustatė dvi sąlygas (bazinio atvejo sąlygą (9) ir negebėjimo užtikrinti veikimą sąlygą (10)), kuriomis remdamasis garantas gali reikalauti, kad pagrindinio nuosavo kapitalo teikimas būtų paspartintas arba, atitinkamai, kad būtų paspartintas sąlyginio kapitalo teikiamas, t. y. jis būtų tuojau pat suteiktas ir panaudotas obligacijoms išleisti ir garantui mokėtinoms sumoms grąžinti. Šiuo nuostatų deriniu siekiama užtikrinti, kad akcininkams, o ne garantui tektų pagrindinė EPR technologijos įgyvendinamumo rizika iki tol, kol, remiantis ankstesnių projektų, pavyzdžiui, Flamanvilio 3 reaktoriaus ir Taišanio 1 reaktoriaus, sėkme, bus gauta objektyvių patikimumo įrodymų.

(57) Per laikotarpį, kol bus įvykdyta bazinio atvejo sąlyga, taikoma viršutinė panaudotos skolos sumos riba, ir ta riba yra mažiausias iš šių rodiklių: tam tikro etapo skolos, skirtos atitinkamam projekto etapui, orientacinė viršutinė riba ir […] proc. pagrindinio nuosavo kapitalo, atėmus plėtros kapitalą, t. y. […] mlrd. GBP. 1 lentelėje pateiktas praktinis nuostolių padengimo nuosavu kapitalu pavyzdys. 1 lentelė Bazinio atvejo lėšų panaudojimo pobūdis, bazinio atvejo sąlyga neįvykdyta Šaltinis:2004 m. rugsėjo 12 d. IUK pateikta medžiaga. Base Case Drawdown Profile GBP bilion Total Commited Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 Cashflow Base Equity 9,23 1,69 — — — — — — 2,10 2,52 2,09 0,83 Contingent Equity 8,00 N/A — — — — — — — — — — Bonds 16,00 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 3,35 2,65 1,25 — — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 3,79 6,31 8,39 9,23 Contingent Equity — — — — — — — — — — Bonds 1,50 3,45 5,85 8,75 12,10 14,75 16,00 16,00 16,00 16,00 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 5,43 2,92 0,83 — Undrawn Committed Equity 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 13,43 10,92 8,83 8,00 Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020) Total Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Cashflow Base Equity 1,69 1,69 — — — — — — Contingent Equity 7,97 N/A — — — 1,97 3,35 2,65 Bonds 6,87 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 Contingent Equity — — — 1,97 5,32 7,97 Bonds 1,50 3,45 5,85 6,78 6,78 6,78 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 Cumulative Cap on Debt 1,50 3,43 5,85 6,78 6,78 6,78 Source: UK Base Case

(58) Kai bazinio atvejo sąlyga įvykdyta, pagrindinė statybos laikotarpiu garanto teikiamos apsaugos dalis yra sąlyginio nuosavo kapitalo dalis, kurią galima panaudoti sąnaudų perviršiui padengti, kartu su projekto etapais, kuriais bet kuriuo laikotarpiu apribojama paskolos suma.

(59) Akcininkų įsipareigojimai pagrindinio nuosavo kapitalo ir sąlyginio nuosavo kapitalo atžvilgiu bus visiškai užtikrinti kreditais naudojant garantui priimtinas priemones, įskaitant be apribojimų taikomas patronuojančiosios bendrovės garantijas, akredityvus arba kitokią kreditinę paramą.

(60) Akcininkai suteiks fiksuotąjį (11) ir (arba) kintamąjį (12) įkaitą (13), įskaitant reikalavimus atitinkantį kintamąjį suvaržymą (14), apimantį visą jų turtą, nuosavybę ir įsipareigojimus užtikrinti savo prievoles bendrovei NNBG ir bendrovės NNBG prievoles. Ir NNBG, ir obligacijų emitentė, naujai įsteigta specialiosios paskirties bendrovė, suteiks po išsamų fiksuotąjį ir (arba) kintamąjį įkaitą, įskaitant reikalavimus atitinkantį kintamąjį suvaržymą, apimantį visą jų turtą, nuosavybę ir įsipareigojimus užtikrinti savo prievoles. Įkaitas bus užtikrintas tiesioginiais susitarimais su tam tikrų svarbių sutarčių susitariančiosiomis šalimis.

(61) Dėl sandorio ypatingo pobūdžio ir dėl to, kad sauga yra itin svarbi, užtikrinant įkaito vykdymą bus atsižvelgta į JK saugos reguliavimo institucijos sutikimą ir į tai, kad įkaitu disponuoti gali tik subjektas, turintis arba turėsiantis HKC vietai skirtą branduolinio objekto vietos licenciją.

(62) Akcininkų, NNBG ir emitentės suteiktais įkaitais siekiama užtikrinti, kad šalys, kurių naudai suteikti įkaitai (15): i) turėtų didžiausią pirmumo teisę palyginti su atitinkamo skolininko kreditoriais, kurių naudai įkaitas nesuteiktas, jeigu tas skolininkas taptų nemokus; ii) turėtų galimybę disponuoti įkeistu turtu ir iš tokio pardavimo gautas pajamas panaudoti nepadengtiems užtikrintiems įsipareigojimams padengti, jeigu tai būtų geriausiais būdas susigrąžinti didžiausią sumą; iii) turėtų didžiausią kontrolę, jeigu bet kuris iš įkaito davėjų taptų nemokus, ir pasiektų įkaito valdymo tikslą atitinkamo skolininko verslo ir turto atžvilgiu paskirdamas administracinį gavėją.

(63) Obligacijos bus neužtikrinti emitentės įsipareigojimai ir nebus įtrauktos emitentei arba kitam HKC įmonių grupės nariui teikiant kokį nors įkaitą.

(64) Kalbant apie kreditorių reitingavimą, bendrovės NNBG suteikto įkaito vykdymo užtikrinimo lėšos praktiškai bus paskirstytos tokia pirmumo tvarka: 1) kreditoriai, kuriems pirmumas suteiktas pagal įstatymus; 2) vykdymo užtikrinimo sąnaudos (t. y. įkaito patikėtinio ir bet kokio dėl nemokumo paskirto asmens sąnaudos); 3) Finansuojamos eksploatacijos nutraukimo programos (angl. Funded Decommissioning Programme, FDP) kreditoriai (16); 4) tarpinių paskolų statybai suteikėjai; 5) obligacijos ir garantas; 6) NNBG kreditoriai, kurių naudai įkaitas nesuteiktas; 7) NNBG akcininkai.

(65) Šios vykdymo užtikrinimo lėšų paskirstymo pirmumo tvarkos negalima pakeisti be garanto sutikimo.

(66) Sandorio finansavimas yra padalytas į tarpsnius pagal įveiktus projekto įgyvendinimo etapus.

(67) Laikotarpiu nuo dienos, kurią išleistas didžiausias obligacijų skaičius (išskyrus SZV obligaciją), pagrindinis nuosavas kapitalas bus teikiamas pagal tvarkaraštį, o sąlyginiu kapitalu bus dengiamos visos sąnaudos, didesnės negu nustatyta tame tvarkaraštyje.

(68) Dividendai akcininkams negali būti mokami iki finansinio užbaigimo.

(69) JK valdžios institucijos tvirtina, kad po finansinio užbaigimo kredito garantija toliau bus apsaugoma įvairiomis struktūrinėmis ir susitarimu pagrįstomis rizikos mažinimo priemonėmis, įskaitant didelius apribojimus, kada galima mokėti dividendus, ir […] mėnesių skolos tvarkymo rezervą (jį galima finansuoti grynaisiais pinigais, atsarginiu akredityvu arba priimtinomis garantijomis), kuris gali būti […] mlrd. GBP. Turimomis žiniomis tokio projekto finansų rinkos standartas būtų 6 mėnesių skolos tvarkymo rezervas.

(70) Kredito garantijos po finansinio užbaigimo bus galbūt pareikalauta, tik jeigu: a) bus labai svarbus veiklos efektyvumo nukrypimas ir dėl to tikėtina, kad sumažės pinigų srautas, kurį galima naudoti skolai tvarkyti; b) dėl šio nukrypimo sunaudojamas didelis struktūroje nustatytas ir pirmiau apibūdintas skolos tvarkymo rezervas.

(71) Jeigu pareikalaujama (bet kokios dalies) skolos tvarkymo rezervo, bet kokie dividendai gali būti mokami tik tada, kai rezervas bus visiškai atkurtas.

(72) JK valdžios institucijos tvirtina, kad atsižvelgiant į įvairias struktūrines apsaugos nuo įsipareigojimų neįvykdymo ir kritinių įvykių priemones, taip pat į tai, kad dar neįvykus įsipareigojimų neįvykdymo atvejui jau yra galimų taisomųjų priemonių, poreikis užtikrinti vykdymą turėtų atsirasti ribotomis ir neįtikėtinomis aplinkybėmis. Tačiau, jeigu vykdymo užtikrinimo prireiktų, aplinkybės greičiausiai būtų netikėtos ir sunkios, ir tada iš anksto nustatyti vykdymo užtikrinimo veiksmai būtų netinkami. IUK manė, kad savo interesams geriau apsaugoti jai reikia lankstumo svarstant savo galimybes atsižvelgiant į įvykius tada, kai jie jau įvyksta. Todėl IUK pasirinko turėti didžiausią ir lankstų vykdymo užtikrinimo galimybių rinkinį, kartu su veiksmų laisve atėjus laikui pasirinkti tinkamiausią vykdymo užtikrinimo būdą.

(73) Komisijai vertinti buvo pateikta HKC projekto finansavimo sąlygų, dėl kurių susitarta ligi šiol, finansinė dalis. Joje yra šalių susitarimas dėl pagrindinių finansavimo dokumentų sąlygų, tačiau iki šio sprendimo priėmimo dienos nebuvo galutinės formos teisinių dokumentų projektų. Jungtinės Karalystės institucijos pareiškė, kad likusiose sąlygose, taip pat galutiniuose finansavimo dokumentuose bus nustatytos standartinės sąlygos, kurių bet kuris investuotojas siektų esant panašiam projektui. Kadangi Komisija neturėjo galimybės tai patikrinti, jeigu galutiniais dokumentais kokiais nors atžvilgiais bus iš dalies pakeista priemonė, apie kurią dabar Komisijai pranešta, Jungtinės Karalystės institucijos Komisijai turės pranešti apie pakeitimus.

2.3. VALSTYBĖS SEKRETORIAUS SUSITARIMAS

(74) SDS nustatyta, kad NNBG investuotojai turės teisę į kompensaciją, jeigu JK Vyriausybė nuspręstų HKC sustabdyti dėl politinių priežasčių (ir ne dėl sveikatos, saugos, saugumo, poveikio aplinkai, vežimo ar apsaugos priemonių problemų). Šios išmokos būtų finansuojamos taip pat kaip finansuojamos išmokos pagal SDS (t. y. apmokestinant tiekėjus). Be SDS dar bus sudarytas valstybės sekretoriaus susitarimas, jį sudarys valstybės sekretorius ir NNBG investuotojai.

(75) Susitarimu nustatoma, kad jeigu sustabdžius elektrinę dėl politinių priežasčių kita šalis NNBG investuotojams nesumokėtų kompensacijos, susitartą kompensaciją investuotojams sumokėtų valstybės sekretorius. Susitarime nenustatyta papildomų kompensacijų išmokų NNBG ar jos investuotojams.

3. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

(76) Komisija per konsultacijų dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą laikotarpį, kuris tęsėsi iki 2014 m. balandžio 7 d., gavo labai daug atsakymų. Toliau apibūdinamos su valstybės pagalbos vertinimu susijusios pastabos.

(77) Suinteresuotųjų šalių pastabos atitinkamose vertinimo dalyse bus nagrinėjamos konkrečiai nenurodant konkrečios pastabos.

(78) Atsižvelgiant į pastabų skaičių, jos bus apibūdintos grupuojant pagal temą.

3.1 PASTABOS, GAUTOS DĖL PRIEMONIŲ KAIP VISUOTINĖS EKONOMINĖS SVARBOS PASLAUGŲ

(79) Vienas respondentas sutiko su JK Vyriausybe, kad priemonės nėra valstybės pagalba, remdamasis JK pateiktais įrodymais, kuriais pagrindžiamas šių priemonių kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (toliau – VESP) vertinimas.

(80) Viena šalis tvirtino, kad HKC teikia VESP, nes vykdo viešųjų paslaugų įsipareigojimą užtikrinti, kad būtų patenkinta energijos paklausa trumpalaikiu, vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu, o projektas įgyvendinamas aiškiai ir skaidriai, nė vienai iš dalyvaujančių bendrovių nesuteikiant ekonominio pranašumo. HKC taip pat padidintų tiekimo saugumą, nes būtų naudojama mažiau importuojamo kuro ir iškastinio kuro.

(81) Kalbant apie šalis, kurios prieštaravo JK nuomonei, kad priemonė nėra valstybės pagalba, vienas respondentas pareiškė, kad priemonė neatitinka sprendime Altmark nustatytų kriterijų, nes pagal SDS nustatyta tik kompensacija už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (toliau – VESP) teikimą.

(82) Keli respondentai pastebėjo, kad jokios kitos bendrovės negalėjo teikti pasiūlymų dėl šio projekto.

(83) Kelios šalys tvirtino, kad priemonė, apie kurią pranešta, nepatenka į ES VESP sistemą, nes JK aiškiai neapibrėžė viešosios paslaugos įsipareigojimo (toliau – VPĮ), už kurį ji mokėtų kompensaciją, taip pat nesilaikė viešosios paslaugos įsipareigojimo nustatymo sąlygų, išdėstytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB (17) 3 straipsnio 2 dalyje.

(84) Kelios šalys pakomentavo, kad pagalbos priemonės yra nesuderinamos su sprendime Altmark nustatytais kriterijais, pagal kuriuos elektros energijos gamyba laikytina standartine ekonomine veikla, taigi branduolinė energija turėtų konkuruoti su kitų šaltinių elektros energija liberalizuotoje vidaus elektros energijos rinkoje; priemonė nesusijusi su bendros svarbos tikslu; atrodo, kad nėra objektyvaus kriterijaus 35 metų trukmei pagrįsti; skirtingai traktuojama branduolinė elektrinė ir atsinaujinantieji energijos šaltiniai; priemonė pagrįsta nežinomais parametrais; neatlikta sąnaudų ir naudos analizė. Be to, kadangi branduolinė elektrinė gali gaminti tik bazinės apkrovos elektros energiją, tai negali būti VESP. Galiausiai, atsirastų didžiulė per didelės kompensacijos galimybė.

3.2. PASTABOS DĖL PAGALBOS BUVIMO

(85) Keli respondentai tvirtino, kad priemonės yra valstybės pagalba, nes dėl jų sudaryti dvišaliai valstybės ir bendrovės susitarimai; išmokos skirtos konkrečiai branduolinės energijos gamybos tikslui; išmokos tiesiogiai susijusios su valstybės biudžetu; susitarimu nustatyta parama ir specialios sąlygos branduolinei energijai, o tai viršytų bet kokią paramą atsinaujinantiesiems energijos šaltiniams.

(86) Vienas respondentas pareiškė, kad nuo mokesčio už „vieną atliekų vienetą“ perėjus prie didžiausios viršutinės atliekų perkėlimo kainos ribos naujiems branduolinių elektrinių operatoriams bus teikiama pagalba ir tolesnės subsidijos.

3.3. PASTABOS DĖL BENDROS SVARBOS TIKSLŲ, RINKOS NEPAKANKAMUMO IR VALSTYBĖS INTERVENCIJOS POREIKIO

(87) Kalbant apie teigiamus atsakymus, vienas respondentas pareiškė, kad branduolinė elektrinė gali pagaminti didelę dalį mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos ir padėti įvairinti elektros energijos gamybos sektorių. Šis respondentas taip pat pakomentavo, kad nors branduolinė elektrinė negalės suteikti visų papildomų pajėgumų, kurių JK reikės ateinančius kelis dešimtmečius, ji greičiausiai atliks svarbų vaidmenį pakeičiant pasenusius branduolinius pajėgumus ir tenkinant būsimą paklausą.

(88) Keli respondentai tvirtino, kad JK laikosi kitokios pozicijos negu kitos ES valstybės narės, nes ji yra sala ir todėl jos galimybės turėti jungiamųjų linijų yra labiau ribotos. Lyginti su Suomija arba Prancūzija būtų netinkama, nes jų rinkos struktūra labai skiriasi, be to, tose valstybėse narėse esama ilgalaikių ekonominių susitarimų, kuriais remiama branduolinių elektrinių statyba. Maža to, JK atsinaujinančiųjų šaltinių nenutrūkstamumo negalėtų valdyti importuodama didelius kiekius energijos iš kaimyninių valstybių tada, kai energijos negaminama iš atsinaujinančiųjų šaltinių, ir kitur perkeldama energijos perteklių, kai iš atsinaujinančiųjų šaltinių energijos gaminama per daug. Todėl, palyginti su bet kuria atskira Europos elektros energijos rinka, JK rinkos nepakankamumo problemos visada bus didesnės negu Europos žemyninėje dalyje ir JK reikės daugiau priemonių joms spręsti. Be to, parama branduolinei energijai paskatintų didesnį energijos tiekimo įvairinimą, taigi padidėtų JK energijos sistemos atsparumas.

(89) Vienas respondentas nurodė konkrečią branduolinės energijos rinkos nepakankamumo problemą, t. y. tai, kad branduolinės elektrinės statybos laikas yra ilgas, o eksploatavimo laikas, po kurio turi būti gauta investicijų grąža, trunka daugiau kaip 30 metų, taigi tai būtų vėliau negu 2050 m. Taip pat, galvojant apie patirtį, kurios pasisemta tais atvejais, kai tam tikrose valstybėse narėse nutrūko elektros tiekimas, būtų galima daryti išvadą, kad kliautis tarpvalstybinėmis jungiamosiomis linijomis galima ribotai ir kad nė vienas pavienis PSO negali užtikrinti jungiamųjų linijų galios taip, kaip galėtų užtikrinti galią vidaus sujungtame tinkle. Valstybės pagalba HKC projektui konkurencija galbūt būtų mažiau iškraipoma palyginti su kitomis nustatomomis priemonėmis, pavyzdžiui, energijos gamybos pajėgumų rinkomis.

(90) Vienas respondentas tvirtino, kad HKC nekenktų tikslui užtikrinti aplinkos apsaugą, nes jos eksploatavimą atidžiai stebėtų atitinkamos institucijos, pavyzdžiui, Branduolinės energetikos reguliavimo tarnyba. Taip pat, HKC atitiktų 2010 m. nuostatus dėl aplinkos apsaugos leidimų.

(91) Kelios šalys tvirtino, kad jau esama saugaus branduolinių atliekų laikymo saugyklose technologijų.

(92) Kelios šalys pakomentavo, kad šiuo metu taikomų politikos derinių nepakanka investicijoms į branduolines elektrines skatinti, visų pirma dėl to, kad anglies dioksido kaina apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje (toliau – ATLPS) yra per maža; JK dėl apatinės anglies dioksido kainos ribos anglies dioksido kainos pakankamai nepadidės, kad atsirastų paskatų investuoti į branduolinę energiją; vien JK garantijų sistemos nepakanka investicijoms remti, nes ja nesprendžiama ilgalaikio ekonominio branduolinės elektrinės gyvybingumo problema. Galiausiai, branduolinės elektrinės anglies dioksido išmetimo rodiklis būtų panašus į vėjo elektrinės ir gerokai mažesnis už atsinaujinančių jūros išteklių energijos sektoriaus, saulės fotovoltų energijos sistemos ir biomasės technologijų anglies dioksido išmetimo rodiklį.

(93) Viena šalis tvirtino, kad JK remia atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, bet tokios technologijos netinkamos bazinės apkrovos elektros energijai tiekti, o kartu kliaunasi dujomis, nors dėl to JK taptų priklausoma nuo iškastinio kuro ir jai kiltų geopolitinis pavojus.

(94) Vienas respondentas tvirtino, kad Komisija turėtų vertinti grynąją HKC naudą aplinkai palyginti su dabar JK esamais energijos tiekimo deriniais. Vertinant pagal šiuos kriterijus, HKC neabejotinai suteiktų reikšmingos naudos aplinkai.

(95) Kelios šalys tvirtino, kad valstybėms narėms turėtų būti leista laisvai rinktis savo pačių energijos tiekimo derinius ir teikti būtinas paskatas, be kurių būtų stabdomos veiksmingos ilgalaikės privačios investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Komisija neturėtų jokios kompetencijos daryti poveikį tokiems sprendimams. Taip pat, branduolinių elektrinių pradinės kapitalo sąnaudos yra didelės, o ribinės veiklos sąnaudos – mažos, ir tai, kartu su tuo, kad nėra ryšio tarp veiklos sąnaudų ir elektros energijos rinkos kainų, lemia riziką, kurios negalima veiksmingai perduoti vartotojams be valstybės intervencijos.

(96) Kelios šalys kritikavo sprendimo pradėti tyrimo procedūrą 337 punktą, visų pirma dėl to, kad JK į naujas branduolines elektrines neinvestuota nuo energijos rinkos liberalizavimo prieš 20 metų. Taip pat, dėl Vyriausybės politikos pasikeitimo grėsmės ir kitos su politika susijusios rizikos tokios investicijos būtų sudėtingos privatiems investuotojams.

(97) Kelios šalys tvirtino, kad kapitalo sąnaudos sudaro maždaug 75 % išlygintų elektros energijos gamybos sąnaudų (18), palyginti su 10–15 % tada, kai naudojamos dujos be taršos mažinimo įrangos. Taip pat buvo teigta, kad pastangos mažiausiomis išlaidomis sumažinti išmetamą anglies dioksido kiekį taikant savo pačių modelį reikštų, kad iki 2030 m. būtų išmetama 50 gCO2/kWh, palyginti su dabartiniu maždaug 500 gCO2/kWh lygiu, ir tai būtų pasiekta mažiausiomis sąnaudomis, tik jeigu būtų pasiekta didelė naujų branduolinės energijos pajėgumų skverbtis (pavyzdžiui, 11–18 GW). Didelio masto branduolinės programos dabartinės vertės nauda būtų 23 mlrd. GBP. Be to, sudarius ilgalaikį susitarimą dėl branduolinės elektrinės būtų užtikrintas veiksmingas elektros energijos paskirstymo valdymas, o tai būtų aktualu ir branduolinių, ir atsinaujinančiųjų šaltinių technologijų srityje, nes jų ribinės sąnaudos yra mažos.

(98) Vienas respondentas tvirtino, kad nesuteikus paramos ankstyvame naujos technologijos, tokios kaip EPR, kūrimo etape sumažėtų investuotojų susidomėjimas ta technologija ir JK, ir už jos ribų.

(99) Vienas respondentas tvirtino, kad Euratomo sutartis negali būti taikoma atskirai nuo dabartinės Komisijos politikos, atsižvelgiant į tai, kad pagal Sutarties 40 straipsnį Komisija turėtų reguliariai skelbti branduolinės energijos gamybos tikslus ir kad Sutarties tikslų galima siekti tik laikantis Sutarties nuostatų.

(100) Vienas respondentas pažymėjo, kad, kol rinka nebuvo liberalizuota, investicijos į branduolinės energijos gamybą buvo galimos įgyvendinant tarifų pajamomis finansuojamus projektus, taigi investicinės rizikos nebuvo.

(101) Viena šalis teigė, kad branduolinio kuro šaltinis yra įvairus ir energetinio saugumo atžvilgiu labai gerai vertinamas.

(102) Viena šalis nurodė, kad be branduolinės energijos technologijų nebus jokių kitų įrodytų mažo anglies dioksido kiekio bazinės apkrovos technologijų, kurias būtų galima diegti tokios pat galios lygmenimis. Be to, dėl visos Europos Sąjungos politinės rizikos pobūdžio investuotojai vis labiau baiminsis įsipareigoti itin didelį kapitalą skirti naujos rūšies elektros energijos gamybai. Galiausiai, Komisijos investicijų į naujus branduolinius įrenginius 2027–2030 m. prognozė būtų ginčytina dėl neapibrėžtumo.

(103) Kelios šalys nurodė, kad JK neturėtų mechanizmo, panašaus į Suomijos bendrovės Mankala modelį (energijos gamybos bendrovių ir energijai imlių pramonės sektorių bendros investicijos), kuriuo galima valdyti pradinių kapitalo sąnaudų ir ilgalaikės momentinės elektros energijos kainos rizikos asimetriją.

(104) Viena šalis nurodė, kad dauguma atsinaujinančiųjų šaltinių technologijų jau išrastos iki XX a. pradžios, todėl, remiantis technologinės brandos lygiu, parama joms būtų mažiau pagrįsta negu parama branduolinei energijai.

(105) Kelios šalys pakomentavo, kad reaktoriai nepradės veikti anksčiau negu 2023 m., taigi elektrinė negalės padėti spręsti tiekimo saugumo problemos, kurią JK pabrėžė kaip priemones pateisinančią aplinkybę.

(106) Viena šalis pakomentavo, kad branduolinė technologija neužtikrina tiekimo saugumo, nes dėl jos energijos gamyba tampa priklausoma nuo daliosios branduolinės medžiagos importo. Dar viena šalis pakomentavo, kad, norint padidinti tiekimo saugumą, reikėtų mažinti kliovimąsi importuojamu kuru.

(107) Vienas respondentas pakomentavo, kad JK Vyriausybės energetikos politika yra politiškai šališka ir ja ribojama sausumos vėjo elektrinių parkų ir saulės energijos elektrinių plėtra.

(108) Keli respondentai pakomentavo, kad dėl branduolinės technologijos mažėja tiekimo saugumas, nes šiai technologijai dėl nenumatytų gedimų, mažesnių pajėgumų naudojimo koeficientų ar įprastų priežiūros darbų trūksta lankstumo, kurio reikia pasiūlai ir paklausai tinkle subalansuoti. Branduolinė energija taip pat būtų siejama su nenuspėjamais sukrėtimais, kuriems reikia didelio kiekio rezervinės galios, priešingai negu vėjo kintamumas, kuris apibūdintas kaip iš anksto lengvai nuspėjamas. Galiausiai, tų pačių respondentų nuomone, branduolinė elektrinė yra netinkamas būdas mažinti taršą, remiantis moksliniais tyrimais, iš kurių rezultatų matyti, kad branduolinių ciklų metu branduolinėje elektrinėje išmetama 9–25 kartais daugiau anglies dioksido negu vėjo elektrinėse.

(109) Keli respondentai paminėjo, kad, remiantis lyginamąja statistika, branduolinės technologijos indėlis mažinant anglies dioksido išmetimą nėra didelis.

(110) Kelios šalys paminėjo, kad priemone nebus užtikrintas energetinis saugumas, nes ja nebus pakankamai greitai pakeisti senstantys pajėgumai, be to, bus priklausomybė nuo urano išteklių, kurie gali baigtis.

(111) Keli respondentai tvirtino, kad dėl subsidijų iš rinkos bus stumiamos kitos inovatyvesnės ir aplinkai mažiau kenksmingos technologijos ir kad subsidijos yra nepateisinamos ir nesuderinamos su principu „teršėjas moka“. Dėl ilgalaikės priemonės atsirandančios sąnaudos teks būsimoms kartoms.

(112) Keli respondentai norėjo pabrėžti, kad kelios valstybės narės – visų pirma Vokietija, Austrija, Airija, Italija ir kitos – nepritars branduolinei energijai ir kad kitos valstybės narės, pavyzdžiui, Portugalija, Danija, Estija arba Graikija, neturi branduolinės energijos pajėgumų, taigi negali būti bendro su branduoline energija susijusio tikslo.

(113) Keli respondentai nurodė, kad gyvybinga negali būti laikoma technologija, kuriai reikia 60 metų subsidijų ir kuri atleidžiama nuo visų tiesioginių ir netiesioginių sąnaudų, kurių atsiranda dėl tos technologijos, taip pat kuriai reikia 35 metų garantijomis užtikrinto susitarimo.

(114) Viena šalis tvirtino, kad nėra tenkinančio būdo išspręsti poreikio šalinti radioaktyvias atliekas problemą.

(115) Vienas respondentas tvirtino, kad JK, besirūpindama daugybe neaiškių dalykų, susijusių su radioaktyvių atliekų šalinimu, ir teikdama garantijas investuotojams, naujajai branduolinei elektrinei teikia per didelę pirmenybę.

(116) Keli respondentai kritikavo JK atliktą rizikos vertinimą, teigdami, kad JK nepavyko suvokti arba nurodyti nenumatytų neprojektinių avarijų, įvykusių Fukušimoje, taip pat kitų didžiulių branduolinių avarijų kaskados. Jie taip pat kritikavo teiginius, kad HKC įvykus pačiai sunkiausiai avarijai ar incidentui, kuriuos galima pagrįstai numatyti (įskaitant teroro aktą), didžiausias iš apsauginio gaubto išsiskyręs radioaktyvių medžiagų kiekis neviršytų 0,03 % reaktoriaus šerdies turinio per dieną.

(117) Keli respondentai nurodė, kad neaišku, ar JK atsižvelgė į naujų technologijų (pavyzdžiui, dinaminės kainodaros, sutarčių dėl nepertraukiamos apkrovos arba pramonėje taikomo dinaminio apkrovos ribotuvo, paslaugų sutelkimo ir namų ūkių paklausos optimizavimo), dėl kurių padidėtų elektros energijos tinklo lankstumas, plėtojimą.

(118) Vienas respondentas kritikavo tai, kiek svarbos JK teikia bazinės apkrovos elektros energijos gamybai, nes dėl energetikos sektoriaus pokyčių būtų abejotina, ar iki šio amžiaus trečiojo dešimtmečio vidurio bazinė apkrova bus tokia pat aktuali kaip šiandien. Visų pirma, vis svarbesnis bus sistemos lankstumas.

(119) Kelios šalys nurodė, kad HKC nebūtų pirma pirmoji atitinkamo pobūdžio technologija taikanti elektrinė, ji būtų penkta arba šešta, nes dvi jau yra Suomijoje ir Prancūzijoje, dar dvi pastatytos Kinijoje. Be to, panašių reaktorių be valstybės pagalbos buvo užsakyta Suomijoje ir Prancūzijoje.

(120) Viena šalis tvirtino, kad saulės energijos pramonė gebėtų kasmet pagaminti tokį pat kiekį elektros energijos, kokį, kaip tikimasi, turėtų pagaminti HKC, ir panašiomis sąnaudomis bei kad sausumos vėjo energija galėtų būti pigesnė negu branduolinė energija iki 2020 m. arba šiek tiek vėliau.

(121) Viena šalis tvirtino, kad iš pačios JK Vyriausybės skaičių matyti, kad nauja branduolinė elektrinė yra nebūtina, priešingai, negu teigiama keliuose dokumentuose ir kalbose, kai neteisingai teigta, kad elektros energijos paklausa gali padidėti dvigubai ar net trigubai, prieštaraujant pačios Vyriausybės moksliniams ilgalaikės elektros energijos paklausos ir pajėgumų poreikio iki 2025 m. tyrimams.

3.4. PASTABOS DĖL PRIEMONIŲ TINKAMUMO IR SKATINAMOJO POVEIKIO

(122) Kalbant apie teigiamus atsakymus, keli respondentai pareiškė, kad branduolinė elektrinė gali labai padidinti mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybą ir padėti įvairinti elektros energijos gamybos sektorių. Šie respondentai taip pat pakomentavo, kad, nors branduolinė elektrinė negalės suteikti visų papildomų pajėgumų, kurių JK reikės ateinančius kelis dešimtmečius, ji greičiausiai atliks svarbų vaidmenį pakeičiant pasenusius branduolinius pajėgumus ir tenkinant būsimą paklausą.

(123) Keli respondentai tvirtino, kad, be Vyriausybės intervencijos, privačios investicijos būtų orientuojamos tik į trumpalaikę grąžą, taigi nauja branduolinė elektrinė būtų neįmanoma.

(124) Vienas respondentas tvirtino, kad, be pagalbos, operatoriai neturėtų paskatų investuoti į naujas branduolines elektrines ir kad sėkmingai įgyvendinus pirmą projektą gerokai sumažėtų naujų projektų sąnaudos. Šis respondentas taip pat teigė, kad trečiosios kartos reaktoriai negali būti lyginami su esamomis elektrinėmis ir kad neužtikrinus ilgalaikio kainų stabilumo būtų neįmanoma į branduolinės energetikos sektorių pritraukti privačių investicijų.

(125) Keli respondentai tvirtino, kad JK naujos branduolinės elektrinės statybos programa užimtumo požiūriu bus labai naudinga JK ir Europai.

(126) Keli respondentai nurodė, kad dėl pagalbos labai specializuoti ir kvalifikuoti darbuotojai išlaikys savo gebėjimus ir plėtos naujus būdus, o tai labai svarbu norint nutraukti šiandien veikiančių branduolinių reaktorių eksploataciją. Jie taip pat pateikė pastabą dėl teigiamo poveikio, kurį dėl pagalbos pajustų tiekimo grandinės operatoriai.

(127) Keli respondentai nurodė, kad JK įmonės labai pritartų įvairių energijos rūšių deriniui ir visų pirma palaikytų branduolinę, vėjo ir hidroenergiją. JK programa įmonėms, visų pirma stambiems elektros energijos vartotojams, būtų užtikrinta stabilesnė investicinė aplinka.

(128) Keli respondentai nurodė, kad siūlomas mechanizmas, palyginti su dabar išskirtinai atsinaujinančiųjų energijos šaltinių srityje taikoma žaliųjų sertifikatų sistema, turi pranašumą dėl to, kad juo ribojamos per didelės kompensacijos.

(129) Kelios šalys nurodė, kad valstybei tenka prievolė skatinti investuotojus įvairinti sprendimus, nes liberalizuotose rinkose negalima internalizuoti valstybės narės tiekimo saugumo naudos.

(130) Viena šalis kritikavo Komisijos požiūrį, kad SDS pašalinama beveik visa rinkos rizika, nes daugelyje valstybių narių atsinaujinantiesiems energijos šaltiniams remti plačiai taikomi supirkimo tarifai, taigi nebūtų pagrindo branduolinei energijai taikyti kitokią tvarką.

(131) Keli respondentai tvirtino, kad branduolinė technologija netausotų aplinkos, būtų baigtinė, o ne atsinaujinančioji, ir būtų labai brangi nepaisant to, kad tai yra brandi technologija, neturi mokymosi poveikio.

3.5. PASTABOS DĖL PRIEMONIŲ PROPORCINGUMO

(132) Viena šalis pakomentavo, kad SDS tvarka mažinama rizika, nors NNBG atžvilgiu išlieka bazinė rizika, ir užkertamas kelias per didelėms kompensacijoms, nes mokama tik tada, kai orientacinė kaina yra mažesnė už vykdymo kainą. Be to, nuosavo kapitalo prieaugio pasidalijimo tvarka būtų apribotas per didelių kompensacijų mokėjimas ir NNBG nebūtų užtikrintas fiksuotas pajamų arba pelno lygis. Galiausiai, SDS būtų stabilizuotos kainos, taigi būtų geresnė investicinė aplinka.

(133) Kelios šalys tvirtino, kad vykdymo kaina būtų lyginama su kitų mažo anglies dioksido kiekio technologijų kainomis, o ne dujų elektrinių sąnaudomis, ir būtų atsižvelgiama į būsimų, o ne esamų kainų lygį.

(134) Kelios šalys paaiškino, kad SDS dėl HKC galiotų 35 metus, nors susitarimai dėl atsinaujinančiųjų energijos šaltinių sudaromi tik trumpesnės trukmės ir paprastai galioja ne ilgiau kaip 15 metų. Tačiau branduolinė elektrinė veiktų 60 metų, o atsinaujinančiųjų šaltinių įrenginiai – 20–25 metus, taigi jų eksploatacijos laikotarpio subsidijavimo dalis būtų mažesnė. SDS susitarimu Jungtinė Karalystė būtų apsaugota nuo didesnių statybos sąnaudų apmokėjimo.

(135) Viena šalis pateikė sąnaudų vertinimą, iš kurio matyti, kad sąnaudos gerokai sumažėtų pastačius pirmą elektrinę, t. y. iki 60–75 GBP už MWh iki 2030 m. Ši šalis taip pat teigė, kad priemonės, apie kurią pranešta, vykdymo kaina pateks į jos analizėje nustatytas ribas, t. y. 85–100 GBP už MWh.

(136) Kelios šalys pareiškė, kad dabar pigesnėmis laikoma tik nedaug technologijų, ir nė viena iš jų ateityje negalės užtikrinti didžiulio elektros energijos kiekio.

(137) Kelios šalys nurodė, kad, atsižvelgus į atsinaujinančiųjų energijos šaltinių visos sistemos sąnaudas, branduolinė energija būtų gerokai pigesnis pasirinkimas esant vykdymo kainai, kurią nurodė JK.

(138) Viena šalis teigė, kad Komisijos sprendimas SDS tipo priemonių netaikyti branduoliniams projektams gali turėti didžiulį poveikį Branduolinių elektrinių eksploatacijos nutraukimo institucijos (angl. Nuclear Decommissioning Authority, NDA) gebėjimui įgyvendinti sprendimą dėl plutonio civilinio naudojimo JK. Ta šalis taip pat teigė, kad dėl JK Vyriausybės mokesčių mokėtojams tenkanti su atliekomis susijusių sąnaudų našta yra minimali arba nedidelė.

(139) Keli respondentai paaiškino, kad investicinė pagalba neišskaitoma iš veiklos pagalbos.

(140) Vienas respondentas paaiškino, kad visi susitarimai ir bet kokie jų pakeitimai, galintys turėti poveikį finansavimui, arba praktinės su eksploatacijos nutraukimu, atliekų ir panaudoto kuro tvarkymu ir šalinimu susijusios priemonės turi būti prieinamos visuomenei, ir Parlamentas turi juos tikrinti. Šis respondentas taip pat paaiškino, kad pagrindinė informacija apie sąnaudų modeliavimą viešai neprieinama.

(141) Kelios šalys išreiškė susirūpinimą, kad JK bendrovei NNBG gali teikti papildomą pagalbą, įskaitant pagalbą, kurios forma būtų branduolinės elektrinės operatorių atsakomybės ribojimo tvarka. Kelios šalys taip pat manė, kad technologijoms, kurios būtų alternatyvios branduolinėms technologijoms, tektų visa atsakomybė, nors branduolinei technologijai būtų taikoma ribotos atsakomybės tvarka.

(142) Dar vienos rūšies pagalba, nurodyta kaip galbūt neįtraukta į pagalbą, apie kurią pranešta, būtų nepakankamas branduolinių atliekų tvarkymo ir šalinimo sąnaudų įvertinimas pagal atliekų perdavimo sutartį (JK ketina naujiems branduolinės elektrinės operatoriams nustatyti prievolę sudaryti šią sutartį). Panašiai, kelios šalys nurodė, kad tuo, jog tariamai nurodžius ne visas eksploatacijos nutraukimo sąnaudas, būtų pažeistas principas „teršėjas moka“.

(143) Vienas respondentas, remdamasis patirtimi, susijusia su Europos suslėgtojo reaktoriaus (angl. European Pressurised Reactor, EPR) modeliais Suomijoje ir Prancūzijoje, išreiškė susirūpinimą dėl galimo sąnaudų perviršio.

(144) Finansinė parama esamiems JK branduolinės elektrinės operatoriams jau būtų suteikta keliomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant atsakomybės apribojimą, komercinės rizikos prisiėmimą, branduolinių atliekų šalinimo sąnaudų subsidijavimą ir apsaugos nuo teroristų išpuolių sąnaudų subsidijavimą.

(145) Kelios šalys paaiškino, kad dėl pagalbos ekonominė rizika nuo įmonės bus perkelta mokesčių mokėtojams ir atsiras susaistymas, dėl kurio energijos kainos ateinančius 35 metus didės.

(146) Kelios šalys tvirtino, kad vykdymo kaina yra per didelė, o HKC yra brangiausia kada nors pastatyta elektrinė. Dėl iškraipymų atsiras papildomų sąnaudų.

(147) Viena šalis paaiškino, kad proporcingumo vertinimas negali būti galutinis, kol nepranešta apie visas pelno pasidalijimo ir sąnaudų atnaujinimo nuostatas.

(148) Viena šalis teigė, kad vykdymo kaina būtų didesnė už Vokietijos mokamą sausumos vėjo energijos kainą.

(149) Viena šalis paaiškino, jog būtų sąžininga manyti, kad nėra pagrįstų lūkesčių, kad EPR sąnaudos gerokai sumažėtų, jei būtų teikiama pagalba, ir kad minėtasis reaktorius negali būti laikomas besiformuojančia technologija.

(150) Kelios šalys tvirtino, jog gali būti įrodyta, kad kelios besiformuojančios atsinaujinančiosios energijos technologijos bus ekonomiškai daug efektyvesnės negu HKC ir kad naujoje „Carbon Connect“ ataskaitoje (19) apskaičiuota, kad grąža EDF ir kitiems HKC investuotojams bus daug didesnė nei įgyvendinant kitus projektus; manoma, kad nuosavo kapitalo grąža bus maždaug 19–21 %, ir tai daugiau negu tikėtina nuosavo kapitalo grąža įgyvendinant privačios finansinės iniciatyvos projektus. Taip pat, jeigu būtų atsižvelgta į viso draudimo nuo branduolinių nelaimių sąnaudas, ekonominiai argumentai branduolinės elektrinės naudai, palyginti su kitais mažo anglies dioksido kiekio šaltiniais, gerokai susilpnėtų. Galiausiai, naujoje JK Bendruomenių Rūmų Valstybinių sąskaitų komiteto ir Branduolinių elektrinių eksploatacijos nutraukimo institucijos ataskaitoje nurodyta, kad branduolinio paveldo sąnaudos yra didesnės negu 2,5 mlrd. GBP per metus arba 42 % viso Energetikos ir klimato kaitos departamento biudžeto.

(151) Kelios šalys tvirtino, kad kyla pagrįstų įtarimų dėl per didelių kompensacijų.

(152) Viena šalis apskaičiavo, kad jeigu 35 metų vykdymo kaina būtų perskaičiuota į 15 metų vykdymo kainos ekvivalentą, ji būtų maždaug 117 GBP už MWh 2012 m. realiąją verte arba daugiau kaip 20 % didesnė už sausumos vėjo energijos ir 10–15 % didesnė už perdirbtos biomasės energijos kainą. Taip pat, galima manyti, kad sausumos vėjo sąnaudos iki 2023 m. dar mažėtų, nes vėjo elektrinės būtų plačiau diegiamos, taigi skirtumas būtų net dar didesnis.

(153) Kelios šalys paaiškino, kad alternatyvių technologijų, visų pirma atsinaujinančiųjų, kainos ateityje greičiausiai mažės, taigi HKC projektui skirtos kompensacijos bus palyginti per didelės.

(154) Viena šalis tvirtino, kad JK neieškojo rinkoje lygiaverčių pajėgumų ar produkcijos tam pačiam laikotarpiui. Suomijoje ir Prancūzijoje branduolinės elektrinės pagamintos elektros kainos yra 45–50 EUR už MWh. Finansų analitikų ataskaitose nurodyta, kad EDF nuosavo kapitalo metinė vidinė grąžos norma būtų 25–35 % Galiausiai, dėl SDS branduolinei elektrinei būtų lengviau gauti orientacinę kainą negu atsinaujinantiesiems energijos šaltiniams, o dėl apatinės anglies dioksido kainos ribos ir energijos gamybos pajėgumų rinkos derinio būtų remiamos investicijos į naują branduolinę elektrinę.

3.6. PASTABOS DĖL GALIMO KONKURENCIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ TARPUSAVIO PREKYBOS IŠKRAIPYMO

(155) Kalbant apie teigiamus atsakymus, kelios šalys tvirtino, kad priemonė neturės reikšmingo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, nes ja nebus daromas reikšmingas poveikis vartotojų gerovei ir nedidės mažmeninės kainos. Be to, bendrovę NNBG veiks rinkos jėgos ir ji turės konkuruoti didmeninėje elektros energijos rinkoje.

(156) Kelios šalys tvirtino, kad visoms mažo anglies dioksido kiekio technologijoms turėtų būti sudarytos vienodos sąlygos, todėl naujos branduolinės elektrinės subsidijavimas derėtų su dabartine atsinaujinančiųjų energijos šaltinių rėmimo politika. Kelios šalys teigė, kad turėtų būti išsaugotas technologinis neutralumas, todėl branduolinė technologija neturėtų būti diskriminuojama.

(157) Kelios šalys nurodė, kad priemonės negali išstumti investicijų į atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, nes ir jiems taikomos SDS. Kelios šalys toliau tvirtino, kad, priešingai, pagalba paskatintų naujas investicijas į elektros energijos gamybos technologijas.

(158) Viena šalis nurodė, jog tikimasi, kad HKC įrengtoji galia bus tik šiek tiek didesnė nei 3 GW, o visa JK rinka greitai pasieks 80 GW. Šiuo atžvilgiu pagalba sukeltas rinkos iškraipymas nebūtų reikšmingas (pavyzdžiui, 4 %).

(159) Kelios šalys nurodė, kad naujos branduolinės elektrinės alternatyvomis nebūtų galima užtikrinti pakankamai aukšto lygio galios, kad tas alternatyvas būtų galima laikyti įgyvendinamomis galimybėmis. Visų pirma, nauda, gaunama dėl reagavimo į paklausą priemonių, negali būti laikoma neabejotina, energijos vartojimo efektyvumui užtikrinti reikėtų papildomos politikos, o jungiamosiomis linijomis būtų iš esmės padedama veiksmingai naudoti išteklius, bet tam pagrindinės kliūtys būtų politinės ir reguliavimo.

(160) Keli respondentai tvirtino, kad priemonėmis bus iškraipyta konkurencija. Tai atsitiktų dėl to, kad alternatyvios technologijos būtų išstumtos ir visų pirma dėl to, kad būtų diskriminuojamos arba išstumiamos investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių technologijas. Taip pat būtų iškraipyta prekyba vidaus rinkoje, nes importuotojai negalėtų konkuruoti su subsidijuojamomis branduolinės energijos kainomis, dėl kurių kitose valstybėse narėse atsirastų dirbtinis perteklius.

(161) Vienas respondentas nurodė, kad pagalba iškraipytų esamų branduolinių elektrinių ir naujų branduolinių elektrinių konkurenciją, nes pastarosioms skiriama veiklos pagalba, o esamoms elektrinėms – ne. Dar viena šalis paaiškino, kad turi būti išsaugotas technologinis neutralumas, todėl branduolinė technologija neturėtų būti diskriminuojama.

(162) Viena šalis nurodė, kad dėl branduolinės elektrinės subsidijavimo greičiausiai sumažėtų rinka, kurioje galėtų veikti atsinaujinančiosios energijos technologijos, ir visoje ES taptų sunkiau pagaminti elektros energiją naudojant atsinaujinančiuosius šaltinius.

(163) Viena šalis kritikavo prof. R. Greeno ir dr. I. Staffello ekspertinį tyrimą, visų pirma dėl to, kad jų metodika netinka gerovės analizėms ar iškraipymo vertinimams atlikti; jų prielaidos netinkamos siekiant įvertinti, ar esama finansinio rinkos nepakankamumo; vidutinės svertinės kapitalo kainos egzogeniškumo prielaida yra nepagrįsta; o tyrime nekreipta dėmesio į mokymąsi, su anglies dioksidu susijusias išorines sąnaudas, tiekimo įvairovę ir įtaką rinkoje.

(164) Viena šalis paaiškino, kad dėl pagalbos kitų energijos technologijų ir branduolinės technologijos visų sąnaudų balansas sutriktų vartotojų nenaudai, o mokesčių sumos gerokai padidėtų. Be to, EDF užimtų vyraujančią poziciją Didžiosios Britanijos energijos rinkoje, visų pirma, jeigu būtų leista pratęsti esamų branduolinių elektrinių ekonominį gyvavimo laiką.

(165) Viena šalis nurodė, kad apmokant SDS skirtumus pagal pagamintą produkciją gali būti iškraipyta rinka, nes elektros energiją energijos gamintojai gali parduoti net neigiamomis kainomis ir naudotis SDS teigiamoms pajamoms gauti.

(166) Viena šalis tvirtino, kad dėl pagalbos masto kiltų pavojus investicijoms į būsimas jungiamąsias linijas, įskaitant Škotijos ir Islandijos (geoterminė elektros energija), taip pat Anglijos ir Šiaurės šalių jungiamąsias linijas (geoterminė, vėjo, potvynių elektros energija).

3.7. PASTABOS DĖL KREDITO GARANTIJOS

(167) Keli respondentai nurodė, kad negalima paneigti per didelės kompensacijos, nes į pagalbos paketą, be SDS, įtraukta ir kredito garantija.

3.8. KITOS PASTABOS

(168) Keli respondentai paminėjo šernus, kurie 2013 m. kovo mėn., praėjus 27 metams nuo Černobylio avarijos, buvo labai radioaktyvūs. Keli respondentai paprašė surengti antrąją konsultaciją, kai priemonė, apie kurią pranešta, bus užbaigta rengti.

(169) Keli respondentai nurodė, kad JK Vyriausybė priešrinkiminėje programoje pažadėjo, kad branduolinė energija nebus subsidijuojama.

(170) Viena šalis nurodė, kad JK, norėdama planuoti ir apskaičiuoti sąnaudas, ir toliau kliaunasi tuo, ką vadina sėkmingu su nauja statyba susijusių procesų užbaigimu, tačiau ignoruoja didžiules abejones dėl geologinio šalinimo įrenginių vietos išrinkimo, įrengimo ir eksploatavimo. Ši šalis taip pat kritikavo dabartinius JK pasiūlymus dėl branduolinių atliekų tvarkymo ir šalinimo.

4. JUNGTINĖS KARALYSTĖS PASTABOS

(171) JK savo atsakymą dėl sprendimo pradėti tyrimo procedūrą atsiuntė 2014 m. sausio 31 d. Savo atsakyme JK pateikė kelias analizes, įskaitant šias: a) Energetikos ir klimato kaitos departamento atliktą modeliavimą ir priešingos padėties scenarijus; b) Oxera parengtą rinkos nepakankamumo, konkurencijos proporcingumo ir galimo iškraipymo ataskaitą; c) Pöyry atliktą galimo vidaus rinkos iškraipymo ir naujos branduolinės elektrinės alternatyvų tyrimą; d) Redpoint ataskaitą apie JK elektros energijos sektoriaus raidą; e) išlaidų nustatymo ir patikrinimo proceso aprašymą, kurį rengiant dalyvavo KPMG ir LeighFisher; f) KPMG parengtą ataskaitą apie galimą konkurencijos iškraipymą; g) grąžos normos lyginamąją analizę.

(172) Atsakydama JK apskritai pakartoja tą pačią poziciją, kurią išdėstė pranešime. Visų pirma, nauja branduolinė elektrinė būtų svarbi JK energijos rūšių derinio dalis, padėsianti užtikrinti saugų ir įvairų mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos tiekimą įperkama kaina.

(173) JK argumentai bus išsamiau išdėstyti toliau.

4.1 PASTABOS DĖL VALSTYBĖS PAGALBOS IR VESP BUVIMO

(174) JK tvirtino, kad priemonė, apie kurią pranešta, nėra valstybės pagalba pagal sprendime Altmark nustatytus kriterijus SDS atžvilgiu ir pagal pranešimą dėl garantijų (20) garantijos atžvilgiu. JK toliau teigė, kad kitu atveju pagalba būtų suderinama pagal VESP sistemą (21). Jeigu šio kriterijaus nebūtų laikomasi, pagalba būtų suderinama pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

(175) Kalbant apie sprendime Altmark nustatytą pirmą sąlygą, t. y. teikiama visuotinės ekonominės svarbos paslauga (VESP), JK valdžios institucijos tvirtina, kad HKC statyba per konkretų laikotarpį ir jos eksploatavimas pagal SDS yra VESP siekiant JK Vyriausybės visuotinės svarbos tikslo.

(176) JK valdžios institucijos paaiškina VESP apibrėžtį. VESP tariamai yra investicijų į naujos kartos branduolinės energijos gamybos pajėgumus per konkretų terminą užtikrinimas. Turimomis žiniomis nė vienas privatus investuotojas, veikiantis esamomis rinkos sąlygomis, neinvestuotų į naujos kartos branduolinę elektrinę per SDS nustatytą laikotarpį. JK valdžios institucijos tvirtina, kad esama svarbaus rinkos nepakankamumo, susijusio su naujos branduolinės elektrinės statyba, taigi būtų pateisinama nustatyti VESP.

(177) Pasak JK valdžios institucijų, Elektros energijos direktyvoje (22) pripažįstama, kad pagal 3 straipsnio 2 dalį viešųjų paslaugų įpareigojimai gali būti nustatyti dėl poreikio užtikrinti ilgalaikius pajėgumus, kad būtų galima užtikrinti tiekimo saugumą. Manoma, kad nėra priežasties riboti šio viešųjų paslaugų įpareigojimų, susijusių su rezerviniais energijos gamybos pajėgumais, pagrindo. Tariama, kad HKC prisidės prie JK ilgalaikio planavimo, susijusio su tiekimo saugumu, nes bus užtikrintas didelis ilgalaikis energijos gamybos pajėgumas, kaip nustatyta Elektros energijos direktyvos 3 straipsnio 2 dalyje, būtent pagal SDS išmokos skirtumui padengti bus mokamos 35 metus. Tai, kad HKC pradės veikti galbūt nepakankamai laiku, kad būtų galima išspręsti problemas, kylančias dėl galimo žemo pajėgumų lygio iki 2020 m., nebūtų lemiamas veiksnys atsižvelgiant į visuotinės svarbos tikslo ilgalaikiškumą, palyginti su trumpalaikiškumu. Manoma, jog, tai, kad JK gali susidurti su nepakankamų pajėgumų problema dar nepradėjus veikti HKC elektrinei, nekenkia projekto loginiam pagrindui. Be to, be papildomos intervencijos, JK ir toliau susidurtų su nepakankamų pajėgumų problema visą šio amžiaus trečiąjį dešimtmetį ir vėliau, ir reikėtų nustatyti energijos rūšių derinį šioms problemoms nuolat spręsti.

(178) Tariama, kad investicijomis į naujus branduolinės energijos gamybos pajėgumus, kurie turi būti sukurti ir pradėti veikti iki nustatyto termino, ir eksploatavimu pagal SDS siekiama bendrojo arba visuotinio tikslo, kurį galima pavadinti VESP, nes naujais pajėgumais būtų labai padedama ilgam užtikrinti JK mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos tiekimo saugumą. Pasak JK Vyriausybės, įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios įmonės per laikotarpį, kurio pakaktų JK visuotinės svarbos tikslui pasiekti, neužtikrintų naujų bazinės apkrovos pajėgumų ir nesiimtų būtent branduolinės elektrinės projektų.

(179) JK valdžios institucijos teigia, kad SDS turi būti vertinama kaip priemonė, kuria bendrovei NNBG nustatomi konkretūs viešosios paslaugos įpareigojimai. Tiksli pagal VESP sistemą teikiamos viešosios paslaugos įsipareigojimo apibrėžtis ir privalomasis pobūdis atsiranda iš griežtų sąlygų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad NNBG laikytųsi nustatyto termino, derinio ir to, kad kai NNBG pradės statybas, nebeturės galimybių pasitraukti, nes bus patyrusi labai didelių negrįžtamųjų sąnaudų.

(180) Kalbant apie antrą sprendime Altmark nustatytą sąlygą, JK valdžios institucijos teigia, kad dėl orientacinės kainos apskaičiavimo parametrų ir galimo vykdymo kainos tikslinimo iš principo susitarta ir tai bus objektyviai ir skaidriai nustatyta SDS prieš jam įsigaliojant.

(181) Kalbant apie trečią sprendime Altmark nustatytą sąlygą, JK valdžios institucijos tvirtina, kad remiantis teismų praktika, atsižvelgiant į tai, kad valstybė narė gali savo nuožiūra apibrėžti VESP misiją ir įgyvendinimo sąlygas, Komisijos vykdomos kontrolės, susijusios su kompensavimo pagal sprendime Altmark nustatytą trečią sąlygą būtinumu ir proporcingumu, aprėptis yra ribota, t. y. ji apima tik akivaizdžias klaidas (23). JK valdžios institucijos mano, kad priemonė yra proporcinga ir kad SDS mechanizmu savaime iki minimumo sumažinamas valstybės paramos lygis, nes išmoka skirtumui padengti mokama tik tada, kai orientacinė kaina yra mažesnė už vykdymo kainą, o kita šalis išmoką skirtumui padengti moka tada, kai rinkos orientacinė kaina yra didesnė už vykdymo kainą. SDS bus nustatyta keletas apsaugos nuo per didelių kompensacijų priemonių.

(182) Nurodydamos ketvirtą sprendime Altmark nustatytą sąlygą, JK valdžios institucijos mano, kad šis kriterijus nustatytas siekiant užtikrinti, kad už VESP teikimą mokama kompensacija atitiktų tai, kas rinkoje būtų įprasta teikiant tokią paslaugą. Tariama, jog šiuo atveju dėl to, kad nėra tinkamo lyginamojo standarto, neturėtų būti negalima taikyti ketvirtosios sprendime Altmark nustatytos sąlygos. Komisija tariamai turėtų vertinti pranašumo buvimą remdamasi objektyviais ir patikrinamais elementais, kurių šiuo atveju yra. JK valdžios institucijos mano, kad išorės konsultantų atlikto sąnaudų nustatymo ir patikrinimo darbo, kuriuo siekta užtikrinti, kad bendrovės NNBG sąnaudų sąmatos, susijusios su VESP teikimu, būtų pagrįstos, turėtų pakakti, kad būtų laikoma, jog sprendime Altmark nustatyta ketvirtoji sąlyga yra įvykdyta.

(183) Kalbant apie kredito garantiją, JK valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad ji įmonei nesuteiks pranašumo, nes garantija bus teikiama komercinėmis sąlygomis ir laikantis rinkos ekonomikos investuotojo principo (toliau – REIP). JK Vyriausybė mano, kad kredito garantija ir SDS sąlygomis siekiama skirtingų tikslų. SDS tikslas būtų nustatyti ilgalaikę sutartinę tvarką didmeninės rinkos kainų, priklausančių nuo pagrindinio turto rezultatų, neapibrėžtumui sumažinti. Kredito garantija, kaip ir finansų draudimo įmonių teikiamomis komercinėmis kredito garantijomis, būtų platesniu mastu sudarytos sąlygos patekti į ilgalaikės skolos kapitalo rinkas. Kredito garantijos kainodara ir patvirtinimas labai priklauso nuo viso pagrindinio projekto, įskaitant SDS sąlygas, rizikos. Tačiau priešingu atveju taip nebūtų: kadangi buvo suteikta garantija, užuot keitus projekto rizikos pobūdį, rizika perskirstoma skolos investuotojams ir garantui. JK Vyriausybė nemano, kad projekto bendrovė gautų papildomą paramą SDS papildžius kredito garantija.

(184) Kalbant apie valstybės sekretoriaus susitarimą dėl kompensacijos sustabdymo dėl politinių priežasčių atveju, JK tvirtina, kad visuose SDS bus nustatytos nuostatos dėl kompensacijų investuotojams, jeigu įvyktų „reikalavimus atitinkantis sustabdymo įvykis“, pavyzdžiui, būtų padaryta įstatymų pakeitimų, dėl kurių būtų galutinai sustabdyta visa elektrinė (atsižvelgiant į technologiją) arba JK Vyriausybė atsisakytų leisti vėl eksploatuoti elektrinę praėjus nurodytam laikotarpiui po jos sustabdymo. Tiesioginis valstybės sekretoriaus ir NNBG investuotojų susitarimas yra papildomas ir atskiras susitarimas, kuris turėtų būti finansinio stabilumo stiprinimo priemonė, susijusi su reikalavimus atitinkančio sustabdymo įvykio nuostatomis. Susitarimu užtikrinama, kad tuo atveju, kai elektrinė sustabdoma dėl politinių priežasčių, o kita susitarimo šalis NNBG investuotojams nesumoka kompensacijos, susitartą kompensaciją investuotojams sumokėtų valstybės sekretorius. Susitarime nenustatyta papildomų kompensacijų išmokų NNBG ar jos investuotojams.

(185) JK valdžios institucijos toliau tvirtina, kad susitarimas buvo būtinas, nes branduolinė energija yra susijusi su tam tikra elektrinės sustabdymo dėl politinių priežasčių rizika.

(186) JK valdžios institucijos tvirtina, kad neketina kiekvieno SDS susitarimo papildyti valstybės sekretoriaus susitarimu, nes tai turėtų būti daroma kiekvienu atskiru atveju remiantis konkrečiu projektu. Tačiau jos tvirtina, jog yra galimybė, kad tiesioginio susitarimo loginis pagrindas galėtų būti taikomas kitiems projektams, įskaitant kitas technologijas, ypač kai projektai yra labai stambūs, prieštaringi ir (arba) kai nustatyta panaši tvarka, susijusi su eksploatacijos nutraukimu.

(187) Pasak JK valdžios institucijų, kompensacijos išmokomis būtų veiksmingai siekiama atkurti pradinę NNBG investuotojų padėtį, ir jos neturėtų būti laikomos valstybės pagalba.

(188) JK valdžios institucijos toliau tvirtina, kad jeigu priemonė būtų valstybės pagalba, VESP sistemoje ji būtų suderinama su vidaus rinka.

(189) Tariama, kad investicijos į naujos kartos branduolinės energijos gamybos pajėgumus, kurie turi būti sukurti ir pradėti veikti iki nustatyto termino, ir eksploatavimas pagal 35 metų investicijų susitarimą dėl išmokos skirtumui padengti yra VESP. Dar daugiau, į SDS nuostatas įtraukti būtini įpareigojimo nustatymo elementai ir nustatyti atitinkami viešosios paslaugos įsipareigojimai ir kompensavimo dydžiai.

(190) Tariama, kad nustatytas 35 metų įpareigojimo laikotarpis (tai – išmokų skirtumui padengti skirtas laikotarpis) yra trumpesnis negu visas HKC nuvertėjimo laikotarpis, t. y. 60 metų; įpareigojimo laikotarpis yra pagrįstas atsižvelgiant į šią VESP.

(191) Kalbant apie viešųjų pirkimų reikalavimus, JK Vyriausybė tvirtina, kad Komisija turėtų manyti, kad atrankos ir derybų procesas yra tvarkingas, kol tyrimu nenustatoma, kad procese būta trūkumų. JK mano, kad Europos Parlament oir Tarybos direktyvoje 2004/17 (24) arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/18 (25) dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo nustatytos viešųjų pirkimų taisyklės šiai priemonei nebūtų taikomos, nes ši priemonė nesusijusi su jokiais darbų, prekių ir paslaugų viešaisiais pirkimais, kurie būtų vykdomi JK Vyriausybės arba bet kurios įstaigos, kaip nustatyta šiose direktyvose, naudai. Tariamai, dėl tų pačių priežasčių JK Vyriausybė mano, kad Elektros energijos direktyvos 8 straipsnis neturėtų būti taikomas priemonei, apie kurią pranešta. Nepaisant to, JK valdžios institucijos teigia, kad procedūros, kurių ligi šiol laikėsi JK Vyriausybė siekdama nustatyti tinkamus investuotojus pagal elektros energijos rinkos reformos programą, buvo pagrįstos aiškia, skaidria ir nediskriminacine sistema, skaidrumu ir nediskriminavimu, kurie prilygsta viešųjų pirkimų procedūrai. Be to, tariama, kad dėl išsamių susitarimo, tokio, koks turėtų būti pasirašyta dėl HKC, sąlygų turėtų būtų deramasi individualiai, siekiant atspindėti konkrečios investicijos ypatybes.

(192) Kalbant apie diskriminaciją, turimomis žiniomis, jeigu JK Vyriausybė būtų įpareigojusi kitą įmonę teikti tą pačią VESP, susijusią su naujos branduolinės elektros energijos gamybos pajėgumais, ji būtų užtikrinusi, kad orientacinei ir vykdymo kainoms apskaičiuoti būtų taikyta ta pati metodika. Tačiau tikslios kiekvienos investicijų susitarimo sąlygos gali skirtis dėl unikalių produkto ypatybių. Nepaisant to, tokie galimi pakeitimai būtų objektyviai motyvuoti ir nebūtų diskriminaciniai.

(193) Kalbant apie reikalavimus, susijusius su kompensavimu, JK valdžios institucijos teigia, kad vykdymo kaina buvo apskaičiuota remiantis NNBG numatytomis statybos ir eksploatavimo sąnaudomis, įskaitant negarantuotą pagrįstą pelną, o NNBG sąnaudos buvo įrodytos ir nepriklausomai patikrintos.

(194) JK valdžios institucijos mano, kad priemonės atžvilgiu nereikės jokių papildomų reikalavimų, nes ji nėra kuris nors atvejis, nustatytas VESP sistemoje, ir, tariama, nėra priežasčių daryti išvados, kad dėl priemonės vidaus rinkoje bus labai iškraipyta konkurencija arba padarytas tokio masto poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Turimomis žiniomis panašios paslaugos, kurios konkuruotų su VESP, neteikiamos, ir nesitikima, kad artimoje ateityje tokias paslaugas teiktų privatusis sektorius. Tariama, kad Komisija ankstesniame sprendime pripažino, kad viešoji parama elektros sektoriui geografiškai izoliuotoje šalyje (Airijoje), turinčioje ribotas jungiamąsias linijas su kitais elektros energijos tinklais, turi nedidelį poveikį prekybai ir, ją skyrus, nebus prieštaraujama Bendrijos interesams (26). Tą patį tariamai galima pasakyti ir apie JK elektros energijos sektorių.

(195) Papildomos JK valdžios institucijų pateiktos pastabos: i) JK valdžios institucijos keliose pateiktos medžiagos dalyse aiškiai nurodo, kad priemonės tikslas – paskatinti arba suteikti galimybių investuoti į mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybą, visų pirma į naują branduolinę elektrinę; ii) SDS dėl HKC siekiama kuo veiksmingiau pašalinti projektui kylančias kliūtis, įskaitant apsaugą nuo tam tikros rizikos, pirmiausia susijusios su būsimų elektros energijos kainų neapibrėžtumu; iii) yra daug galimybių, kad NNBG sąnaudos gali būti didesnės negu tikimasi arba kad jos pajamos gali būti mažesnės negu tikimasi (pavyzdžiui, jeigu ji nepasieks planuoto elektros energijos gamybos lygio arba jeigu jos elektros energijos pardavimo kainos būtų mažesnės negu rinkos orientacinė kaina); iv) NNBG galės savo elektros energiją parduoti rinkoje pagal neatidėliotinus arba sutartinius sandorius. Reikalavimo, kad NNBG prekiautų tik neatidėliotinų sandorių rinkoje, nenustatyta.

4.2. PASTABOS DĖL BENDROS SVARBOS TIKSLŲ

(196) JK teigia siekianti bendrų ES tikslų mažinti anglies dioksido kiekį, užtikrinti tiekimo saugumą ir įvairovę mažiausia kaina ir kad jai, kaip ir kitoms valstybėms narėms, tai yra sudėtinga.

(197) JK nurodo, kad energijos vartojimo efektyvumas, reagavimas į paklausą, jungiamosios linijos ir geriau veikiančios elektros energijos balansavimo rinkos – svarbu, bet vien tuo nepavyks pasiekti tų tikslų, nors šios priemonės ir yra diegiamos. Kartu JK tvirtina, kad kompetenciją nustatyti energijos rūšių derinius turi valstybės narės ir kad ji nusprendė į savo energijos rūšių derinį įtraukti branduolinę energiją.

(198) Branduolinė elektrinė padėtų pasiekti tikslą mažinti anglies dioksido kiekį, nes tai – mažo anglies dioksido kiekio technologija, o iš JK vertinimo rezultatų matyti, kad tai viena iš ekonomiškai efektyviausio būdo sumažinti anglies dioksido kiekį dalių, kartu su atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais ir energijos gamybos įrenginiais, turinčiais anglies dioksido surinkimo ir saugojimo įrangą.

(199) Kliautis tik kitomis technologijomis būtų rizikinga. Visų pirma, JK apskaičiavo, kad, neturint branduolinės elektrinės, paklausai tokiu pat mastu patenkinti jai reikėtų 14 GW sausumos vėjo, 11 GW jūros vėjo arba 5 GW kombinuoto ciklo dujų turbininių elektrinių (27), be jau turimų arba dabar planuojamų gamybos pajėgumų.

(200) JK taip pat mano, kad, siekiant patikimos ir subalansuotos elektros energijos sistemos, reikia įvairaus energijos gamybos derinio.

(201) Galiausiai JK teigia, kad jos branduolinės energijos politika nuosekliai siekiama Euratomo sutartyje nustatyto bendros svarbos tikslo.

4.3. PASTABOS DĖL RINKOS NEPAKANKAMUMO IR VALSTYBĖS INTERVENCIJOS POREIKIO

(202) JK teigia, kad elektros energijos gamybai, konkrečiau – mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybai, ir būtent naujai branduolinės energijos gamybai poveikį daro rinkos nepakankamumo problemų derinys.

(203) Visų pirma, JK nurodo šias rinkos nepakankamumo problemas, apskritai būdingas elektros energijos rinkoms: a) liekamojo anglies dioksido išorinis poveikis. Dabartinė politika (įskaitant apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (toliau – ATLPS) dėl mažos anglies dioksido apyvartinio taršos leidimo kainos) nebūtų užtikrintas pakankamas ilgalaikis apibrėžtumas arba pakankamai stiprūs kainų signalai, kad būtų galima visiškai internalizuoti neigiamą išorinį poveikį, būdingą elektros energijos gamybai (t. y. tai, kad kartu išmetami anglies dioksido teršalai), taigi būtų sunku sudaryti sąlygas investicijoms į naują branduolinę elektrinę; b) teigiamas išorinis poveikis, dėl kurio rinkoje nepakankamai užtikrinamas tiekimo saugumas ir įvairovė. Turima elektros energija turėtų viešosios gėrybės ypatybių, tai nulemtų neteisingą stygiaus kainodarą ir galiausiai būtų prarasta lėšų, t. y. būtų nepakankamai užtikrinama elektros energijos gamyba ir tiekimo saugumas. Taip yra dėl to, kad priimant sprendimus dėl privataus investavimo į elektros energijos gamybą nebūtų atsižvelgiama nei į galimo elektros energijos tiekimo nutraukimo socialines sąnaudas, nei į turimų elektros energijos gamybos pajėgumų poveikį tinklui ir kitiems tinklo vartotojams, taigi atskirų technologijų taikymo rizika ir nauda neatitiktų socialiai optimalaus lygio, be abejonės, dujos būtų apdraustos nuo rizikos, o visos kitos technologijos nukentėtų, ir galiausiai atsirastų mažesnė pasiūlos įvairovė; c) nepakankamai skatinama siekti naudos mokantis diegiant naujas ir nepakankamai išplėtotas technologijas. Dėl to būtų per mažai investuojama į pirmas atitinkamo pobūdžio ir naujas technologijas; d) finansinis rinkos nepakankamumas, dėl kurio ribojamos lėšos, kurias būtų galima skirti energetikos infrastruktūros projektams. Nebūtų lėšų branduolinės energijos gamybos projektams, nes rizikos perdavimo rinkos būtų nepakankamos ir nebūtų priemonių nuo tokios rizikos apsidrausti. Ilgalaikės elektros energijos tiekimo sutartys būtų trumpesnės trukmės palyginti su investicijų lygiu, kainų svyravimas būtų labai didelis, o ilgalaikėms kainos prognozėms būtų būdingas didelis neapibrėžtumas.

(204) JK taip pat teigia, kad yra kitų tam tikrų rinkos nepakankamumo problemų, visų pirma branduolinės energijos srityje, ir dėl to didėja kliūtys investicijoms į šią technologiją: e) politinės rizikos poveikis ir f) neapdraustas elektros energijos kainų rizikos poveikis, ir tai būtų ryškesnis platesnio pobūdžio rinkos nepakankamumas, pabrėžtas d punkte, kurį lemia tai, kad reikia labai didelių investicijų į branduolinės energijos gamybą.

(205) JK nurodo, kad šios rinkos nepakankamumo problemos nėra grynai teorinės, ir tai galėtų įrodyti faktas, kad nuo rinkos liberalizavimo JK nebuvo jokių naujų investicijų į branduolines elektrines.

(206) JK teigia, kad modeliavimas, paminėtas sprendime pradėti tyrimo procedūrą ir, visų pirma, Redpoint ir JK Energetikos ir klimato kaitos departamento (angl. Department for Energy and Climate Change, DECC) ataskaitose, kuriose nurodyta, kad nauja branduolinė elektrinė pradės veikti iki 2027 arba 2030 m., yra nepatikimas.

(207) JK atnaujino savo modeliavimą įtraukdama naujesnius duomenis, iš kurių matyti, kad naujos branduolinės elektrinės komercinė veikla bus pradėta ne anksčiau kaip 2032 m., o galbūt elektrinė nepradės veikti iki 2050 m. JK pabrėžia, kad modeliuojant tikrovė neišvengiamai supaprastinama ir nebelieka galimybių atsižvelgti į visą riziką ir neapibrėžtumą, su kuriais investuotojai susiduria tikrame pasaulyje.

(208) JK daro išvadą, kad kliautis vien rinkos jėgomis reikštų rizikuoti, kad nauja branduolinė elektrinė galės padėti siekti JK tikslų keleriais metais vėliau ir galbūt didesnėmis sąnaudomis. NET trumpas trejų ar ketverių metų vėlavimas reikštų žalą gerovei, kuri JK skaičiavimu yra iki 30 mlrd. GBP.

(209) Galiausiai, JK abejoja, kad kiti projektai panašiose rinkose būtų įgyvendinami be tam tikros valstybės intervencijos ar paramos.

4.4. PASTABOS DĖL PRIEMONIŲ TINKAMUMO IR SKATINAMOJO POVEIKIO

(210) Atsakydama į sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, JK laikosi nuomonės, kad SDS yra tinkamiausia priemonė investicijoms į naują mažo anglies dioksido kiekio elektros energijos gamybą, konkrečiai – į naują branduolinę elektrinę, skatinti.

(211) Susitarimu dėl skirtumų būtų panaikintas negebėjimas veiksmingai dalytis kainų svyravimo rizika arba ją perduoti dėl nepakankamų rizikos perdavimo rinkų ir dėl to, kad rinkoje nėra tinkamų rizikos draudimo priemonių. SDS būtų sumažinta neapdraustų didmeninės kainos svyravimų rizika, nes būtų sumažintas pagamintos elektros energijos padavimo kainos, kurią gautų NNBG, neapibrėžtumas. Taigi SDS užtikrinama, kad investavus būtų gauta priimtino dydžio grąža.

(212) JK nurodo, kad SDS būtų sprendžiamos rinkos nepakankamumo problemos, išryškėjančios nustatant mažesnę kainą vartotojams, palyginti su alternatyviomis priemonėmis, pavyzdžiui, standartine fiksuota priemoka, nes nustatoma viršutinė kainų riba ir dėl to sumažinama valstybės pagalba, kai didmeninės kainos yra didesnės už vykdymo kainą. Kadangi pagal fiksuotos supirkimo priemokos tvarką būtų mokama ta pati suma už kiekvieną elektros energijos vienetą, neatsižvelgiant į didmeninės kainos dydį, SDS būtų mažinama per didelės kompensacijos rizika tais atvejais, kai didmeninė kaina būtų didelė.

(213) JK taip pat pabrėžia, kad SDS būtų rinkos priemonė, nes ja reikalaujama, kad pagalbos gavėjas vyraujančiomis didmeninėmis kainomis prekiautų rinkoje. Todėl būtų išsaugotos komercinės paskatos bendrovei NNBG parduoti savo elektros energiją nuosekliai atsižvelgiant į standartinį rinkos veikimą. Visų pirma, jeigu NNBG nukryptų nuo orientacinės kainos, pavyzdžiui, elektros energiją parduodama mažesne negu orientacinė kaina, sumažėtų jos pajamos, nes išmoka skirtumui padengti būtų apskaičiuota remiantis orientacine kaina. Kiti rinkos dalyviai pagalbos gavėjams vis tiek darytų tam tikro laipsnio konkurencinį spaudimą.

(214) JK Vyriausybė taip pat laikosi nuomonės, kad SDS ir kredito garantijos derinys yra tinkama priemonė.

(215) JK požiūriu, kredito garantija pati savaime nesumažins investuotojų netikrumo dėl būsimų didmeninių kainų, todėl, JK manymu, reikės didesnės pagalbos, taigi ir vartotojams bus nustatyta didesnė kaina. Kredito garantija būtų siekiama šalinti sunkumus, kurių atsiranda siekiant kapitalo rinkose pasiskolinti didelį kiekį lėšų, reikalingų investicijoms į naują branduolinę elektrinę.

(216) Kredito garantija nuosavo kapitalo turėtojams nebūtų suteikta papildoma apsauga nuo su projektu susijusios rizikos, palyginti su tuo, ką greičiausiai galėtų pasiūlyti rinka, taigi kredito garantija nepadedama spręsti problemos, susijusios su poreikiu rasti nuosavo kapitalo investuotojų. Investuotojai nebūtų pasirengę skirti labai didelių pinigų sumų – ir nuosavo kapitalo, ir sąlyginio nuosavo kapitalo, – jeigu SDS jiems nebūtų užtikrintos pajamos.

(217) Galiausiai, JK nurodė, kad HKC projektas atitinkamame diskusijų etape buvo vienintelis branduolinės elektrinės projektas JK, taigi būtų buvę nepraktiška rengti tikrą konkurencinį procesą.

4.5. PASTABOS DĖL PRIEMONIŲ PROPORCINGUMO

(218) Savo atsakyme JK laikėsi nuomonės, kad vykdymo kaina buvo nustatyta žemiausio lygio, kuriuo gali būti skatinamos reikalingos investicijos, ir laikantis griežto sąnaudų nustatymo ir patikrinimo proceso, atlikus su HKC projektu susijusios grąžos dydžio, kuris būtų priimtinas investuotojams, vertinimą ir surengus ne vienas sudėtingas derybas su EDF.

(219) JK tvirtino, kad pagal SDS investuotojams į HKC tektų nemaža rizika, visų pirma statybos sąnaudų rizika, taip pat tam tikra eksploatavimo rizika ir rizika, susijusi su turimu energijos kiekiu. Investuotojams tektų statybos sąnaudų perviršio ir vėlavimo rizika, nes apmokėjimas pagal SDS bus pradėtas, kai elektra bus parduota, t. y. kai elektrinė bus pradėta eksploatuoti. Jeigu NNBG nepastatytų elektrinės per iš anksto nustatytus tikslinius perdavimo eksploatuoti laikotarpius, jai taip pat kiltų SDS trukmės, skaičiuojamos nuo tos dienos, sutrumpinimo rizika. Jeigu statyba nebūtų užbaigta iki galutinės datos, JK turėtų teisę vienašališkai nutraukti SDS.

(220) Be to, kredito garantija vis tiek būtų reikalaujama, kad investuotojai projektui ir sąnaudų perviršiui padengti skirtų didelį nuosavą kapitalą, ir nuosavas kapitalas nebūtų garantija apsaugotas nuo tokios rizikos.

(221) Vykdymo kainos dydis būtų apskaičiuotas remiantis tikėtinomis su projektu susijusiomis NNBG sąnaudomis, numatant priimtiną pelną. Tačiau JK teigia, kad sąnaudos gali būti didesnės arba pajamos – mažesnės, taigi NNBG kiltų ir pelno rizika.

(222) JK nurodo, kad SDS teikiama apsauga nuo per didelės kompensacijos, nes jeigu didmeninės rinkos kainos būtų didesnės negu vykdymo kaina, energijos gamintojai turėtų mokėti tiekėjams. JK taip pat nurodo daugiau apsaugos nuo per didelės kompensacijos priemonių, t. y. statybos pelno ir nuosavo kapitalo prieaugio pasidalijimas, kuriuo taip pat būtų užtikrinta, kad bet kokia NNBG sėkme reikėtų dalytis su tiekėjais ir, galiausiai, vartotojais, kartu NNBG paliekant pakankamų paskatų siekti tos sėkmės. Tačiau bet kokią nesėkmę tektų prisiimti vien NNBG.

(223) JK teigia, kad būsimas vykdymo kainos patikslinimas, pavyzdžiui, dėl RAĮP ir veiklos sąnaudų atnaujinimo, būtų taikomas tik ribotomis ir iš anksto nustatytomis aplinkybėmis ir būtų susijęs tik su atrinktomis sąnaudomis. Veiklos sąnaudų atnaujinimas taip pat veiktų kaip per didelės kompensacijos apribojimas, nes vykdymo kaina būtų patikslinta žemyn, jeigu pasirodytų, kad sąnaudos yra mažesnės negu buvo apskaičiuota.

(224) JK pakartojo savo nuomonę, kad garantija bus teikiama komercinėmis sąlygomis, taigi nebus susijusi su valstybės pagalba.

4.6. PASTABOS DĖL GALIMO KONKURENCIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ TARPUSAVIO PREKYBOS IŠKRAIPYMO

(225) JK teigė, kad SDS nedaro reikšmingo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, ir šiam teiginiui pagrįsti pateikė KPMG, Oxera ir Pöyry ataskaitas.

(226) SDS priemone būtų iki minimumo sumažintas bet koks energijos gamintojų konkurencijos iškraipymas, nes NNBG veiktų rinkos jėgos ir ji būtų skatinama konkuruoti didmeninėje elektros energijos rinkoje. NNBG neturėtų garantijų, kad pasieks orientacinę kainą, ir pardavinėtų savo produkciją konkuruodama dėl geriausios galimos kainos, o tai daryti ją skatintų tie patys dalykai kaip ir kitus rinkos dalyvius.

(227) JK teigė, kad SDS nesukeliamas joks reikšmingas konkurencijos iškraipymas, nes vargu ar NNBG arba EDF turėtų paskatų ar gebėtų taikyti strategiją, kuri turėtų įtakos orientacinei kainai, pagal kurią būtų apskaičiuojamos išmokos skirtumui padengti. Jeigu NNBG bandytų strategiškai sumažinti orientacinę kainą, ji nukryptų nuo savo rizikos mažinimo strategijos, t. y. siekdama gauti orientacinę kainą. JK taip pat abejoja, ar taikydama tokią strategiją NNBG turės naudos pradinės grandies rinkoje, arba kad NNBG arba EDF turės naudos galutinės grandies mažmeninėse rinkose. JK paminėjo, kad reguliavimo institucijos, veikiančios JK ir ES reguliavimo sistemose, taip pat neleistų NNBG imtis strateginių veiksmų ir turėti įtakos orientacinei kainai.

(228) Susitarimu dėl skirtumų taip pat nebūtų mažinama vartotojų gerovė ar siekiama didesnių mažmeninių kainų, ir greičiausiai būtų mažiau tikėtina, kad tiekėjas perduotų tik padidėjusias sąnaudas, nes susitarimu stabilizuojamos didmeninės kainos.

(229) JK tvirtino tebesanti įsipareigojusi jungiamųjų linijų atžvilgiu, o SDS neturėtų jokio reikšmingo poveikio jungiamųjų linijų srautams ir paskatoms investuoti į jungiamąsias linijas, nes tai daryti skatintų kainų skirtumai JK ir kitose rinkose.

(230) Iš Pöyry analizės matyti, kad HKC turės ribotą poveikį kainų skirtumams JK ir kaimyninėse rinkose, dabar sujungtose su JK jungiamosiomis linijomis, nes projektu nebus iškraipyta valstybių narių tarpusavio prekyba.

(231) JK taip pat manė, kad mažmeninėms kainoms nežymiai sumažėjus (tai gali nutikti pradėjus veikti HKC) energijos vartojimo efektyvumo skatinimo priemonės reikšmingai nepasikeistų ir kad dėl naujos branduolinės elektrinės alternatyvų, pavyzdžiui, reagavimo į paklausą arba energijos vartojimo efektyvumo, potencialiai sutaupytos energijos nebūtų pakankamai daug, kad tai galėtų būti tikroviška galimybė.

5. EDF PASTABOS

(232) EDF kartu su EDF S.A. ir NNBG savo atsakymą pateikė 2014 m. balandžio 7 d. Atsakydama EDF pateikia esminių papildomų įrodymų ir analizę, kuria pagrindžiamas jų argumentas, kad nė viena Komisijos abejonė, pateikta jos sprendime pradėti tyrimą, nebūtų pagrįsta.

(233) Pagrindiniai EDF pateikti argumentai bus toliau trumpai apibūdinami, juos vėl grupuojant pagal valstybės pagalbos vertinimo principus.

(234) EDF teigia, kad SDS atitinka sprendime Altmark išdėstytus argumentus ir kad priemonė nėra valstybės pagalba pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį.

(235) Kalbant apie pirmą sprendime Altmark nustatytą kriterijų, jie teigia, kad HKC VESP neapima NNBG tiekiamos bazinės apkrovos elektros energijos. Priešingai, VESP yra investavimas į naujos kartos branduolinę elektrinę per konkretų terminą. Todėl Komisijos abejonės, ar bazinės apkrovos elektros energijos tiekimas gali būti laikomas VESP, yra netinkamos.

(236) HKC elektrinės tariamai reikia tam, kad būtų siekiama anglies dioksido kiekio sumažinimo, tiekimo saugumo ir įvairovės, taip pat energijos įperkamumo tikslų.

(237) Kalbant apie tris paskutinius sprendime Altmark nustatytus kriterijus, priemone bendrovei NNBG tariamai nebus suteikta jokio pranašumo. SDS bus nustatyti kompensacijos apskaičiavimo parametrai. Per didelio kompensavimo išvengiama taikant kelis metodus, visų pirma įdiegus oficialų sąnaudų nustatymo ir patikrinimo procesą, kurio imtasi prieš nustatant vykdymo kainą. Be to, kaip pranešama, JK Vyriausybės atlikta išsamia SDS dėl HKC nustatytų finansinių kriterijų analize turėtų būti išsklaidytas bet koks susirūpinimas dėl to, kad kompensacijos dydis yra pagrįstas sąnaudų, kurių patirtų tipinė gerai valdoma ir tinkamai būtinomis priemonėmis aprūpinta įmonė, analize.

(238) Kalbant apie kredito garantiją, EDF teigia, kad tai nėra valstybės pagalba, nes atitinka REIP.

(239) Kalbant apie valstybės sekretoriaus susitarimą dėl sustabdymo dėl politinių priežasčių rizikos, EDF teigia, kad su sustabdymo dėl politinių priežasčių rizika susijusios nuostatos nėra valstybės pagalba.

(240) Pasak EDF, bendraisiais principais, kuriais grindžiama JK ir ES teisė, suteikiama teisė į kompensaciją, kai atimama nuosavybės teisė. Šie bendrieji principai taikomi visiems rinkos dalyviams, nors reikalauti kompensacijos tam tikrais būdais gali tik ES valstybių narių arba Energetikos chartijos sutarties valstybių narių rinkos dalyviai. Atitinkamomis SDS nuostatomis tariamai suteikiamas sutartinis bendrųjų principų taikymo apibrėžtumas. Remdamasi tuo, EDF daro išvadą, kad susitarimas negali būti laikomas valstybės pagalba.

5.1. PASTABOS DĖL BENDROS SVARBOS TIKSLŲ

(241) EDF tvirtino, kad JK sistemoje 2021–2030 m. reikės maždaug 60 GW naujų energijos gamybos pajėgumų, kad galėtų panaikinti energijos spragą, atsirandančią uždarius esamas iškastinio kuro ir branduolines elektrines. Pasak EDF, šios spragos nebūtų galima užpildyti jungiamosiomis linijomis ir vien energijos vartojimo efektyvumo priemonėmis, bet reikėtų įrengti daug naujų elektros energijos gamybos pajėgumų.

(242) EDF pažymėjo, kad iš DECC atlikto modeliavimo matyti, kad problema dėl pakankamo elektros energijos pagaminimo kils šio amžiaus trečiojo dešimtmečio pradžioje, o HKC, kuri, kaip tikimasi, turėtų pradėti gaminti elektros energiją 2023 m., padėtų naikinti šią energijos spragą.

(243) EDF nurodė, kad nauji pajėgumai turės daugiausia būti mažo anglies dioksido kiekio, kad būtų galima siekti anglies dioksido kiekio sumažinimo tikslų, ir tai atitinka Komisijos Energetikos veiksmų planą iki 2050 m. (28) Nauja branduolinė elektrinė būtų labai svarbi anglies dioksido sumažinimo elektros energijos sektoriuje mažiausiomis sąnaudomis dalis.

(244) Galiausiai, HKC taip pat padėtų siekti tikslo labiau įvairinti elektros energijos tiekimą ribojant Europos priklausomybę nuo ne iš ES importuojamų dujų. Tai derėtų su JK teise, suteikta pagal SESV 194 straipsnį, savo nuožiūra įtraukti branduolinę energiją į ateities energijos rūšių derinį, kartu su kitomis mažo anglies dioksido kiekio energijos gamybos formomis.

(245) Šis strateginis sprendimas taip pat atitiktų Euratomo sutartį.

5.2. PASTABOS DĖL VALSTYBĖS INTERVENCIJOS POREIKIO IR RINKOS NEPAKANKAMUMO

(246) EDF tvirtino, kad vien rinkoje šių bendrųjų tikslų nebūtų galima pasiekti, nes reikia dvigubai daugiau investicijų negu buvo investuota per du dešimtmečius nuo 1990 m. įvykdytos privatizacijos.

(247) Visų pirma, dar liks rinkos nepakankamumo problemų, susijusių su elektros energijos, visų pirma branduolinės energijos, gamyba. Šioms rinkos nepakankamumo problemoms toliau detalizuoti buvo pateikta Compass Lexecon parengta ataskaita (29): a) su anglies dioksido teršalais susijęs rinkos nepakankamumas, nes anglies dioksido teršalai nebus tinkamai įkainoti pagal ATLPS, o apatinė anglies dioksido kainos riba nebus pakankama dėl politinės rizikos, kad ateityje įkainiai bus mažinami; b) su tiekimo saugumu ir įvairove susijęs rinkos nepakankamumas dėl to, kad investuotojai tinkamai neįkainotų socialinės saugumo ir įvairovės naudos. Į didelio masto energijos gamybos turtą nebus investuojama remiantis numatoma grąža aukščiausių kainų laikotarpiais dėl jų nenuspėjamumo, sukeliančio „prarastų pinigų“ problemą ir per mažą energijos rūšių derinio įvairovę; c) nepakankamos rizikos perdavimo rinkos, nes nebus tvirtai žinoma, ar didmeninės elektros energijos kainos koreliuos su fiksuotomis mažo anglies dioksido kiekio energijos gamintojų sąnaudomis. Iš to kylanti kainų svyravimo rizika pati savaime nebūtų problema, bet tai taptų problema, jeigu riziką būtų galima efektyviai perduoti, pasidalyti arba sutelkti, o to dabartinėmis rinkos sąlygomis padaryti nebūtų galima; d) dėl didelės politinės ir reguliavimo rizikos, kuri gali turėti didelį poveikį grąžai, kurią investuotojai galėtų gauti įgyvendinę projektą, kylanti politinė ir „sulaikymo“ rizika, dėl kurios investuotojai į naują branduolinę elektrinę susidurtų su galimo „sulaikymo“ problema, t. y. rizika, kad, skyrus investicijų, investuotojams Vyriausybės veiksmais būtų užkirstas kelias gauti investicijų grąžą; e) finansinė rizika dėl apribojimų, kurių atsiranda dabartinėmis finansų rinkų sąlygomis, nes skolintojai pernelyg vengtų rizikos, susijusios su nauja branduoline elektrine.

(248) Remdamasi pateiktais argumentais EDF daro išvadą, kad valstybės pagalba yra būtina norint pasiekti bendros svarbos tikslus.

5.3. PASTABOS DĖL PRIEMONIŲ TINKAMUMO IR SKATINAMOJO POVEIKIO

(249) EDF laikėsi nuomonės, kad dėl JK 2011 m. gruodžio mėn. naujos mažo anglies dioksido kiekio elektrinės statytojams paskelbto viešo kvietimo su DECC pradėti diskusijas dėl galimo investicijų susitarimo, kai NNBG buvo vienintelis atsiliepęs naujos branduolinės elektrinės statytojas, vėlesnis šalių derybų procesas yra tinkamas. JK atliks išsamų projekto patikrinimą vykdydama 18 mėnesių trukmės sąnaudų nustatymo ir patikrinimo procesą.

(250) Taip pat SDS susitarimu bendrovė NNBG nebūtų apsaugota nuo rinkos rizikos. NNBG toliau pardavinėtų elektrą didmeninėje rinkoje. Išmokos skirtumui padengti suma būtų sąžininga suma, apskaičiuota remiantis projekto sąnaudomis. NNBG būtų skatinama savo produkciją pardavinėti rinkoje, kad gautų orientacinę kainą ir prisiimtų riziką, kad negalės to padaryti arba negalės pagaminti tiek elektros energijos, kiek planuota.

(251) Be to, NNBG prisiimtų didelę riziką, įskaitant statybos riziką, eksploatavimo riziką, finansinę riziką ir atliekų bei eksploatavimo nutraukimo riziką. Sąnaudų perviršis nebūtų perduotas vartotojams, jį turėtų prisiimti NNBG.

(252) Galiausiai, SDS būtų tinkama priemonė, nes ja būtų suteikta ilgalaikis susitarimas, kuriuo užtikrinamas kainų stabilumas, kartu ši priemonė būtų ekonomiškai efektyvesnė už supirkimo priemokos priemones, kai priemoka yra fiksuota. Be to, SDS ir kredito garantijos derinys būtų būtinas, nes SDS būtų mažinama HKC projekto rizika, o garantija būtų suteikiama galimybių NNBG gauti kreditą, nors garantija būtų teikiama komercinėmis sąlygomis.

(253) EDF tvirtino, kad investicijos į naują branduolinės energijos gamybą apskritai ir į HKC konkrečiai be SDS ir kredito garantijos nebūtų galimos, ir palankiai vertina Komisijos preliminarią išvadą, kad priemonės, apie kurią pranešta, skatinamasis poveikis yra tikėtinas.

5.4. PASTABOS DĖL PRIEMONIŲ PROPORCINGUMO

(254) EDF tvirtino, kad padengiant skirtumus nebus viršytas būtinas lygis, kad HKC projektas būtų pakankamai pelningas. [9,75–10,25] proc. dydžio vidinė grąžos norma (toliau – VGN) atitiktų EDF grupės investavimo kriterijus ir būtų tinkama atsižvelgiant į su projektu susijusią riziką, taip pat tai atitiktų kitų SDS pagalbos gavėjų gaunamą grąžą.

(255) EDF laikėsi nuomonės, kad SDS 35 metų trukmė būtų trumpiausia būtina trukmė, kad būtų galima užtikrinti projekto finansavimą. Trukmę bent kiek sutrumpinus, pasikeistų skolos finansavimo struktūra, eksploatavimo nutraukimo finansavimo tvarkos pobūdis, pajamų lygis ir politinė rizika.

(256) Galiausiai, EDF tvirtino, kad SDS būtų nustatytos sutartinės priemonės, kuriomis būtų siekiama NNBG ir jos investuotojams neleisti gauti per didelės kompensacijos, visų pirma tai būtų pelno pasidalijimo sąlygos.

5.5. PASTABOS DĖL GALIMO KONKURENCIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ TARPUSAVIO PREKYBOS IŠKRAIPYMO

(257) EDF laikėsi nuomonės, kad SDS negali išstumti privačių investicijų į kitas energijos gamybos formas, įskaitant atsinaujinančiuosius šaltinius, nes susitarimas yra susijęs su palyginti maža pajėgumų dalimi.

(258) EDF nuomone, bet kokiu investicijų į naują energijos gamybą naudojant iškastinį kurą išstūmimu tik būtų siekiama priemonės bendros svarbos tikslų. Jeigu HKC nebūtų, JK galbūt didintų paramą kitoms maž