(28)

Be abejonių dėl to, ar minėtas įvykis gali būti laikomas „ypatingu įvykiu“, Komisija savo sprendime pradėti procedūras taip pat išreiškė abejones ir dėl kitų pagalbos aspektų, būtent: (a) pagalbos gavėjų, (b) tam tikrų išsamių taisyklių patirtiems nuostoliams apskaičiuoti, (c) produktų, už kuriuos teikiama pagalba, ir (d) tikimybės, kad pagalbos priemonė gali netiesiogiai padėti streikuojantiems vežėjams. Šias abejones sukeliančios priežastys pateiktos toliau. (a) Pagalbos priemonių gavėjai. Pagal minėto Įstatymo 1 straipsnį ir standartinę formą pagalbos gavėjai yra: „atskiros įmonės ar įmonių grupės, užsiimančios žemės ūkio produktų gamyba, apdirbimu ir pardavimu“. Tačiau kompetentingų institucijų pateiktuose paaiškinimuose dėl išsamių taisyklių nuostoliams ir kompensacijai apskaičiuoti kalbama tik apie atskirų pirminių žemės ūkio produktų gamintojų patirtus nuotolius. Negavusi iš kompetentingų institucijų paaiškinimo, Komisija abejoja, kas iš tikrųjų yra pagalbos priemonių gavėjai, o jei pagalba teikiama ir žemės ūkio produktus perdirbantiems bei parduodantiems subjektams – kokius nuostolius patyrė abi šios subjektų grupės ir kokios yra išsamios taisyklės jų patirtiems nuostoliams įvertinti ir apskaičiuoti. (b) Tam tikros išsamios taisyklės patirtiems nuostoliams apskaičiuoti. Kompetentingos institucijos pateikė pavyzdžių, kaip bus apskaičiuoti žemdirbių patirti nuostoliai tais atvejais, kai buvo pristatyti prastesnės kokybės produktai ar mažesnis jų kiekis, palyginti su sutartyje numatytu. Tokiais atvejais patirti nuostoliai yra skirtumas tarp sutartos kainos už sutartas prekes, kaip numatyta sutartyje, ir žemdirbiui pristačius prekes, kurios buvo prastesnės tiek kiekybės, tiek kokybės atžvilgiu (dėl persirpimo), faktiškai sumokėtos kainos. Tačiau kompetentingos institucijos ketina suteikti kompensacijas ir tiems žemdirbiams, kurie dėl streikų ir kelių blokados negalėjo laiku nuimti derliaus ir todėl produkcija neteko vertės. Šiuo atveju žemdirbių patirti nuostoliai bus apskaičiuojami remiantis „kvalifikuoto agronomo išvadomis ir atsižvelgiant į augalų ir medienos produkcijos vertę“, kurie turi būti pridedami prie sutarčių. Nesulaukusi iš kompetentingų institucijų paaiškinimo, Komisija išreiškė abejones dėl išsamių taisyklių patirtiems nuostoliams apskaičiuoti ir šiuo konkrečiu atveju taikomai pagalbai nustatyti ir dėl to, kodėl šiuo atveju taikomos išsamios taisyklės skiriasi nuo kitais pirmiau minėtais atvejais taikomų taisyklių. Be to, Komisija abejoja ir dėl agronomo išvadų pobūdžio ir tikslų, kada ir kaip jos bus parengtos, taip pat ir produktų tipo, kurių atžvilgiu minėtos agronomo išvados bus taikomos patirtiems nuostoliams įvertinti. (c) Produktai, priskiriami pagalbos priemonės taikymo sričiai. Kompetentingos institucijos buvo nurodžiusios, kad pagalba bus teikiama už tuos produktus, kurie dėl savo pobūdžio (gedimo periodo, derliaus nuėmimo periodo ir, kt.) turėjo būti pristatyti arba surinkti/nuimti per susijusį laikotarpį (nuo 2000 m. rugsėjo 30 d. iki spalio 8 d.) ir kuriems negalėjo būti taikomas joks sandėliavimo būdas (pavyzdžiui, šaldymas). Siekdami įvertinti šį aspektą, atsakingi Komisijos skyriai paprašė kompetentingų institucijų pateikti produktų sąrašą. Kompetentingos institucijos tokio sąrašo nepateikė, tačiau įsipareigojo jį pateikti vėliau, prieš išmokant pagalbai numatytą sumą. Kadangi toks sąrašas buvo reikalingas galimam pagalbos priemonės tikslui nustatyti, Komisija išreiškė abejones dėl produktų, už kuriuos kompetentingos institucijos ketina teikti pagalbą, pobūdžio. (d) Tikimybė, kad pagalbos priemonė gali būti netiesioginė pagalba streikavusiems vežėjams. Kadangi pagalbos priemone siekiama padengti nuostolius, kuriuos dėl krovinių vežėjų keliais surengtų demonstracijų, streikų ir kelių blokados patyrė žemės ūkio įmonės, Komisija negalėjo neatsižvelgti į tai, kad, jei krovinių vežėjai keliais pagal nacionalinius įstatymus turėtų sumokėti žemės ūkio įmonėms kompensaciją už dėl jų demonstracijų patirtus nuostolius (pagal sutartis ar ne), pagalbos priemonė galėtų būti laikoma netiesiogine pagalba streikavusių krovinių vežėjų keliais veiklai. Kadangi siekiant išvengti dvigubo kompensavimo dėl pagal sutartį patirtų nuostolių arba paskirtų bausmių, kuriuos pagalbos gavėjams sumoka streikuojantys vežėjai, pagalbos gavėjai turės patvirtinti, kad nėra pradėję procesinių veiksmų prieš krovinių vežėjus keliais, ir kadangi kompetentingų institucijų pateiktas paaiškinimas – t.y. krovinių vežėjai keliais privalės atsakyti ne kaip įmonės, bet kaip privatūs asmenys – pasirodė neįtikinamas ir jame nurodyta, kad pagal nacionalinius įstatymus streikuojantys krovinių vežėjai keliais iš tiesų gali būti laikomi atsakingais už žemdirbiams padarytus nuostolius, Komisija išreiškė abejones dėl tikrųjų pagalbos, kuri taip pat gali būti laikoma pagalba veiklai patiems krovinių vežėjams keliais ar jų daliai, gavėjų pobūdžio.