LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 112/1

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 404/2011

2011 m. balandžio 8 d.

kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (1), ypač į jo 6 straipsnio 5 dalį, 7 straipsnio 5 dalį, 8 straipsnio 1 dalį, 9 straipsnio 5 dalį, 14 straipsnio 10 dalį, 15 straipsnio 9 dalį, 16 straipsnio 2 dalį, 21 straipsnio 7 dalį, 22 straipsnio 7 dalį, 23 straipsnio 5 dalį, 24 straipsnio 8 dalį, 25 straipsnio 2 dalį, 32 straipsnį, 37 straipsnio 4 dalį, 40 straipsnio 6 dalį, 55 straipsnio 5 dalį, 58 straipsnio 9 dalį, 60 straipsnio 7 dalį, 61 straipsnį, 64 straipsnio 2 dalį, 72 straipsnio 5 dalį, 73 straipsnio 9 dalį, 74 straipsnio 6 dalį, 75 straipsnio 2 dalį, 76 straipsnio 4 dalį, 78 straipsnio 2 dalį, 79 straipsnio 7 dalį, 92 straipsnio 5 dalį, 103 straipsnio 8 dalį, 105 straipsnio 6 dalį, 106 straipsnio 4 dalį, 107 straipsnio 4 dalį, 111 straipsnio 3 dalį, 116 straipsnio 6 dalį, 117 straipsnio 4 dalį ir 118 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

(1) Reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (toliau – Kontrolės reglamentas) numatyta, kad turi būti priimtos išsamios tam tikrų jo nuostatų įgyvendinimo taisyklės ir priemonės.

(2) Siekiant užtikrinti nuoseklų šių išsamių taisyklių taikymą, reikia nustatyti tam tikrų sąvokų apibrėžtis.

(3) Kontrolės reglamento 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivas gali būti naudojamas gyviesiems vandens ištekliams eksploatuoti komerciniais tikslais tik tuo atveju, jei jis turi galiojančią žvejybos licenciją. Kontrolės reglamento 7 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivui specifinę žvejybos veiklą leidžiama vykdyti tik tiek, kiek tos veiklos nurodyta galiojančiame žvejybos leidime. Tikslinga nustatyti bendras tokių žvejybos licencijų ir žvejybos leidimų išdavimo ir tvarkymo taisykles, kad būtų galima užtikrinti vienodus juose teikiamos informacijos standartus.

(4) Kontrolės reglamento 8 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad žvejybos laivo kapitonas turi laikytis žvejybos laivų ir jų įrankių ženklinimo ir atpažinimo sąlygų bei apribojimų. Tokios sąlygos ir apribojimai taikomi ES vandenyse, todėl juos reikia nustatyti Europos Sąjungos lygmeniu.

(5) Pagal Kontrolės reglamento 9 straipsnio 1 dalį valstybės narės naudoja palydovinę laivų stebėjimo sistemą, kuria veiksmingai stebi savo žvejybos laivų žvejybos veiklą, kur tie laivai bebūtų, ir tų valstybių narių vandenyse vykdomą žvejybos veiklą. Tikslinga bendras tokios sistemos specifikacijas nustatyti Europos Sąjungos lygmeniu. Tokiomis specifikacijomis visų pirma turėtų būti nustatytos palydovinio sekimo įrenginių charakteristikos, padėties duomenų perdavimo informacija ir taisyklės, taikytinos palydovinio sekimo įrenginių techninių gedimų arba neveikimo atvejais.

(6) Kontrolės reglamento 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra 10 metrų ar didesnis, kapitonai privalo žvejybos žurnale registruoti vykdomas operacijas. Reikia nustatyti, kokia informacija turi būti įrašoma į žvejybos žurnalus ir kokiu formatu.

(7) Kontrolės reglamento 14 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad laive laikomų ar apdorotų žuvų kiekį nurodydami kaip žuvų gyvąjį svorį, ES žvejybos laivų kapitonai turi taikyti ES lygmeniu nustatytus perskaičiavimo koeficientus. Todėl reikia nustatyti tokius perskaičiavimo koeficientus.

(8) Kontrolės reglamento 15 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra 12 metrų ar didesnis, kapitonai informaciją turi registruoti elektroninėmis priemonėmis. Tikslinga nustatyti šios informacijos pildymo ir perdavimo elektroniniu būdu reikalavimus ir nurodyti, kokiu formatu tai turi būti daroma.

(9) Kontrolės reglamento 21 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad ES žvejybos laivų, kurių bendras ilgis yra 10 metrų ar didesnis, kapitonai turi pildyti perkrovimo ir iškrovimo deklaracijas. Tikslinga nustatyti, kokia informacija turi būti įrašoma į šias deklaracijas, ir nurodyti jų teikimo detales.

(10) Kontrolės reglamento 22 straipsnio 1 dalyje ir 24 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad perkrovimo ir iškrovimo deklaracijos turi būti pildomos ir perduodamos elektroninėmis priemonėmis. Tikslinga nustatyti šių duomenų įrašymo ir perdavimo elektroniniu būdu reikalavimus ir nurodyti, kokiu formatu tai turi būti daroma.

(11) Kontrolės reglamento 16 straipsnio 1 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad kiekviena valstybė narė, remdamasi atrankos duomenimis, turi stebėti žvejybos laivų, kuriems netaikomi žvejybos žurnalo ir iškrovimo deklaracijos reikalavimai, veiklą. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodų atrankos standartų, išsamios taisyklės turėtų būti nustatytos Europos Sąjungos lygmeniu.

(12) Kontrolės reglamento 37 straipsnyje numatyta, kad reikalingų ištaisomųjų priemonių Komisija turi imtis tada, kai Komisijai uždraudus žvejybą dėl to, kad valstybė narė ar valstybių narių grupė arba Europos Sąjunga tariamai išnaudojo savo turimas žvejybos galimybes, paaiškėja, kad iš tiesų valstybė narė savo žvejybos galimybių neišnaudojo. Reikia priimti tinkamas tokių žvejybos galimybių perskirstymo taisykles, atsižvelgiant į situacijas, kai Europos Sąjungai nustatytas arba nenustatytas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) arba kai dėl metinio žvejybos galimybių nustatymo tokio perskirstymo neleidžia atlikti aplinkybės.

(13) Kontrolės reglamento 39–41 straipsniuose numatytos taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų viršijama žvejybos laivų variklio galia. Reikia nustatyti technines taisykles, pagal kurias būtų atliekamos atitinkamos šios srities sertifikavimo ir patikros procedūros.

(14) Kontrolės reglamento 55 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės turėtų užtikrinti, kad mėgėjų žvejyba būtų vykdoma taip, kad atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos tikslus. Valstybės narės turėtų rinkti duomenis apie mėgėjų žvejybos metu sužvejotų išteklių, kuriems taikomas išteklių atkūrimo planas, kiekį. Jei tokia žvejyba turi didelę įtaką ištekliams, Taryba gali nuspręsti taikyti specifines valdymo priemones. Tikslinga nustatyti išsamias taisykles, pagal kurias būtų sudaromi atrankos planai, kad valstybės narės galėtų stebėti iš jų laivų vykdomos mėgėjų žvejybos metu sužvejojamų išteklių, kuriems taikomi atkūrimo planai, kiekį vandenyse, į kuriuos jos turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai.

(15) Kad kontrolės režimas būtų visapusis, jis turėtų būti taikomas visai gamybos ir prekybos grandinei. Kontrolės reglamento 58 straipsnyje numatyta nuosekli atsekamumo sistema, kuria užtikrinama, kad visos žuvininkystės ir akvakultūros produktų partijos būtų atsekamos visuose gamybos, apdorojimo ir platinimo etapuose: nuo sužvejojimo ar surinkimo iki mažmeninės prekybos etapo. Reikia nustatyti bendras konkrečių produktų identifikavimo tvarkos taisykles.

(16) Kontrolės reglamento 60 straipsnyje numatyta, kad visi žuvininkystės produktai turi būti sveriami naudojant kompetentingų institucijų patvirtintas sistemas, išskyrus atvejus, kai valstybė narė yra priėmusi Komisijos patvirtintą atrankos planą. Visose valstybėse narėse reikia nustatyti bendras taisykles, pagal kurias būtų sveriami švieži ir užšaldyti žuvininkystės produktai, taip pat taisykles, pagal kurias būtų sveriami perkrauti žuvininkystės produktai, ir taisykles, pagal kurias žuvininkystės produktai būtų sveriami juos išvežus iš iškrovimo vietos.

(17) Kontrolės reglamento 61 straipsnyje numatyta galimybė žuvininkystės produktus sverti juos išvežus su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė yra priėmusi kontrolės planą, arba, jei žuvininkystės produktai išvežami į kitą valstybę narę, su sąlyga, kad susijusios valstybės narės yra priėmusios bendrą kontrolės programą, kuri yra patvirtinta Komisijos ir grindžiama Komisijos priimta rizikos vertinimu grindžiama metodika. Reikia apibrėžti šią rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.

(18) Atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių žvejyba turi specifinių bruožų. Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos bruožus, tikslinga nustatyti specialiąsias svėrimo ir susijusių procedūrų taisykles.

(19) Kontrolės reglamento 64 straipsnyje numatyta, kad turi būti priimtos išsamios taisyklės, pagal kurias būtų nustatomas pardavimo pažymų turinys. Tokias taisykles tikslinga įtraukti į šį reglamentą.

(20) Kontrolės reglamento 71 ir 72 straipsniuose numatyta, kad valstybės narės ES vandenyse vykdo priežiūrą ir imasi reikalingų priemonių, jei stebėjimo duomenys neatitinka jų turimos informacijos. Reikia nustatyti bendras priežiūros ataskaitos turinio taisykles ir tokios ataskaitos perdavimo priemones.

(21) Kontrolės reglamento 73 straipsnyje numatyta galimybė Tarybai nustatyti kontroliuojančių stebėtojų programas, taip pat bendrais bruožais išdėstyti reikalavimai kontroliuojantiems stebėtojams ir užduotys, kurias jie turi atlikti žvejybos laive. Todėl turėtų būti parengtos išsamios kontroliuojančių stebėtojų dislokacijos ir jų pareigų nustatymo taisyklės.

(22) Pagal Kontrolės reglamento VII antraštinės dalies I skyrių turi būti nustatytos inspektavimo vykdymo taisyklės, kad būtų galima paspartinti valstybių narių vykdomos kontrolės veiklos standartizavimo procesą. Turėtų būti nustatytos taisyklės, kuriomis būtų apibrėžiamas už inspektavimą atsakingų pareigūnų elgesys, ir valstybėms narėms taikytini įpareigojimai, susiję su jų pareigūnų, įgaliotų atlikti tokį inspektavimą, elgesiu. Taip pat turėtų būti išaiškinta, kokios yra operatorių pareigos, kai atliekamas inspektavimas. Be to, reikia nustatyti bendrus principus, taikytinus inspektavimo procedūroms jūroje, uoste, vežant ir prekybos vietose, taip pat principus, susijusius su inspektavimo ataskaitomis ir jų perdavimo tvarka.

(23) Kontrolės reglamento 79 straipsnyje numatyta, kad Sąjungos inspektoriai gali atlikti inspektavimą ES vandenyse ir ES žvejybos laivuose, kurie plaukioja ne ES vandenyse. Tikslinga nustatyti Sąjungos inspektorių skyrimo taisykles, jų užduotis ir įpareigojimus, taip pat tai, kokio pobūdžio tolesni veiksmai turėtų būti nurodomi jų ataskaitose.

(24) Kontrolės reglamento 92 straipsnyje numatyta už sunkius pažeidimus taikytina taškų sistema, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių ir kad visuose ES vandenyse būtų sudaromos vienodos veiklos sąlygos. Kad šį tikslą būtų galima pasiekti, Europos Sąjungos lygmeniu reikia nustatyti bendras tokios taškų sistemos taikymo taisykles ir nurodyti, kiek taškų skiriama už kiekvieną sunkų pažeidimą.

(25) Remiantis Kontrolės reglamento 5 straipsnio 6 dalimi ir 103 straipsniu, finansinė parama pagal 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (2) ir 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti (3), skiriama tik tuo atveju, jei valstybės narės vykdo savo įsipareigojimus žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir kontrolės srityse, o Komisija tam tikromis sąlygomis gali nuspręsti sustabdyti ir nutraukti tokios finansinės paramos teikimą. Reikia nustatyti išsamias tokių priemonių taikymo taisykles.

(26) Kontrolės reglamento 107 straipsnyje numatyta, kad valstybei narei nesilaikant taisyklių, susijusių su ištekliais, kuriems taikomi daugiamečiai planai, kai dėl to gali kilti didelė grėsmė šių išteklių išsaugojimui, Komisija gali atlikti išskaitymus iš tai valstybei narei skirtų kvotų. Todėl reikėtų parengti taisykles, pagal kurias būtų nustatomas tokių išskaitymų dydis, atsižvelgiant į minėto nesilaikymo pobūdį, jo poveikio mastą ir grėsmės ištekliams lygį.

(27) Kontrolės reglamento XII antraštinės dalies I skyriuje nustatytos taisyklės, pagal kurias turi būti tvarkomi pagal tą reglamentą užregistruoti duomenys, įskaitant valstybių narių įpareigojimą sukurti kompiuterinę duomenų bazę, įdiegti patvirtinimo sistemą ir parengti nuostatas dėl prieigos prie tokių duomenų ir keitimosi jais. Reikia parengti bendras taisykles, kuriomis būtų nustatyta tokių duomenų apdorojimo tvarka ir užtikrinama Komisijos prieiga prie jų ir kuriose būtų išdėstyti keitimosi duomenimis reikalavimai.

(28) Kontrolės reglamento 110 straipsnyje kalbama apie galimybę Komisijai arba jos paskirtai įstaigai nuotoliniu būdu prieiti prie kompiuterinių laikmenų, kuriose laikomi valstybių narių žvejybos stebėjimo centrų užregistruoti duomenys. Siekiant užtikrinti tokią prieigą, tikslinga nustatyti aiškias taikytinų sąlygų ir tvarkos taisykles.

(29) Kontrolės reglamento 114–116 straipsniuose numatyta, kad valstybės narės turi sukurti oficialias tinklavietes. Siekiant užtikrinti, kad prieiga prie jų būtų vienoda visose valstybėse narėse, tikslinga ES lygmeniu nustatyti su tokiomis tinklavietėmis susijusias taisykles.

(30) Kontrolės reglamento 117 straipsnyje numatyta sukurti savitarpio pagalbos sistemą, kad būtų galima užtikrinti valstybių narių ir Komisijos administracinį bendradarbiavimą. Toks administracinis bendradarbiavimas labai svarbus siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungoje būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos, kad neteisėta veikla būtų tinkamai tiriama ir kad būtų taikomos atitinkamos sankcijos. Todėl turėtų būti parengtos sistemingo keitimosi informacija, atliekamo pateikus prašymą ar savanoriškai, taisyklės ir tokios taisyklės, kuriose būtų numatyta galimybė kitos valstybės narės prašyti taikyti vykdymo užtikrinimo priemones ir pateikti administracinį pranešimą.

(31) Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (4). Asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (5), visų pirma kai tai susiję su tvarkymo konfidencialumo ir saugumo reikalavimais, asmens duomenų perdavimu iš valstybių narių nacionalinių sistemų Komisijai, tvarkymo teisėtumu ir duomenų subjektų teisėmis gauti informaciją, susipažinti su savo asmens duomenimis ir juos ištaisyti.

(32) Siekiant palengvinti žuvininkystės kontrolės sistemos diegimą, visos išsamios taisyklės turėtų būti išdėstytos viename reglamente. Todėl turėtų būti panaikinti šie Komisijos reglamentai: — Reglamentas (EEB) Nr. 2807/83 (6), nustatantis išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles, — Reglamentas (EEB) Nr. 3561/85 (7) dėl informacijos apie žvejybos veiklos tikrinimus, kuriuos atlieka nacionalinės kontrolės institucijos, — Reglamentas (EEB) Nr. 493/87 (8), nustatantis išsamias nuostolių, padarytų sustabdžius tam tikrą žvejybos veiklą, atlyginimo taisykles, — Reglamentas (EEB) Nr. 1381/87 (9), nustatantis išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles, — Reglamentas (EEB) Nr. 1382/87 (10), nustatantis išsamias žvejybos laivų tikrinimo taisykles, — Reglamentas (EB) Nr. 2943/95 (11), nustatantis išsamias taisykles Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1627/94, nustatančiam bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų, taikyti, — Reglamentas (EB) Nr. 1449/98 (12), nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 taikymo pranešimams apie žvejybos pastangas taisykles, — Reglamentas (EB) Nr. 356/2005 (13), nustatantis išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles, — Reglamentas (EB) Nr. 2244/2003 (14), nustatantis išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų, — Reglamentas (EB) Nr. 1281/2005 (15) dėl žvejybos licencijų valdymo ir būtinos minimalios informacijos jose, — Reglamentas (EB) Nr. 1042/2006 (16), nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 28 straipsnio 3 ir 4 dalių įgyvendinimo taisykles, — Reglamentas (EB) Nr. 1542/2007 (17) dėl atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo ir svėrimo procedūros, — Reglamentas (EB) Nr. 1077/2008 (18), kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1966/2006 dėl duomenų apie žvejybos veiklą elektroninio registravimo ir perdavimo bei dėl nuotolinio aptikimo priemonių įgyvendinimo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1566/2007, ir — Reglamentas (EB) Nr. 409/2009 (19), kuriuo nustatomi perskaičiavimo koeficientai ir pateikimo formų kodai, naudojami Bendrijoje perdirbtų žuvų svoriui perskaičiuoti į žuvų gyvąjį svorį, ir kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2807/83.

(33) Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

TAIKYMO SRITIS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente išdėstytos išsamios Kontrolės reglamentu nustatytos Europos Sąjungos kontrolės sistemos taikymo taisyklės.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:

1) ES žvejybos laivas – laivas, apibrėžtas Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 (20) 3 straipsnio d punkte;

2) ES vandenys – vandenys, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio a punkte;

3) žvejybos licencijos turėtojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuriam išduota Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodyta žvejybos licencija;

4) Sąjungos inspektoriai – inspektoriai, apibrėžti Kontrolės reglamento 4 straipsnio 7 dalyje;

5) žuvų suburiamieji įrenginiai – žuvims pritraukti skirti jūros paviršiuje plūduriuojantys arba įtvirtinti įrenginiai;

6) pasyviosios žvejybos įrankiai – žvejybos įrankiai, kuriais žvejojant nebūtina užtikrinti jų judėjimo: a) žiauniniai tinklai, pinklieji tinklai, sieniniai tinklai, gaudyklės; b) dreifuojamieji žiauniniai tinklai ir dreifuojamieji sieniniai tinklai, prie kurių visų gali būti tvirtinami inkaravimo, plūdrieji ir navigaciniai įrankiai; c) ūdos, meškerės, dugninės ir tinklinės gaudyklės;

7) sijinis tralas – traukiamasis tralas, kurio anga horizontaliai atveriama sija ar panašiu įtaisu, nesvarbu, ar traukiant jūros dugnu ta anga vertikaliai atveriama naudojant plūdes ar ne;

8) laivų stebėjimo sistema (LSS), nurodyta Kontrolės reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, – palydovinė žvejybos laivų stebėjimo sistema, per kurią žuvininkystės institucijos reguliariai gauna laivų buvimo vietos, kurso ir greičio duomenis;

9) palydovinio sekimo įrenginys, nurodytas Kontrolės reglamento 4 straipsnio 12 dalyje, – žvejybos laive sumontuotas įrenginys, kuriuo laivo padėties ir susiję duomenys pagal teisės aktais nustatytus reikalavimus automatiškai perduodami žvejybos stebėjimo centrui ir kuris leidžia bet kada aptikti ir atpažinti žvejybos laivą;

10) žvejybos reisas – žvejybos laivo kelionė, kurios metu laivas vykdo žvejybos veiklą; jis prasideda laivui išplaukus iš uosto ir baigiasi laivui atvykus į uostą;

11) žvejybos operacija – visų rūšių veikla, susijusi su žuvų ieškojimu, aktyviosios žvejybos įrankių nuleidimu, traukimu bei iškėlimu, pasyviosios žvejybos įrankių statymu, įmirkymu, ištraukimu bei perstatymu ir sužvejotų žuvų išėmimu iš žvejybos įrankių, laikymo tinklų ar perkėlimu iš transportavimo narvų į tukinimo ir auginimo narvus;

12) elektroninis žvejybos žurnalas – žvejybos laivo kapitono kompiuterinėmis priemonėmis registruojama informacija apie žvejybos operaciją, perduodama valstybių narių valdžios institucijoms;

13) produkto pateikimas – žuvininkystės produkto arba jo dalies apdorojimo apibūdinimas pagal I priede pateiktus kodus ir apibūdinimus;

14) Europos žuvininkystės kontrolės agentūra – agentūra, apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 768/2005 (21) 1 straipsnyje;

15) stebėjimas – žvejybos laivo stebėjimas, kurį atlieka bet kuri kompetentinga valstybės narės institucija;

16) neskelbtina komercinė informacija – informacija, kurią atskleidus gali būti pakenkta operatoriaus komerciniams interesams;

17) kompiuterinė tvirtinimo sistema – sistema, kurios funkcija – tikrinti, ar visi valstybių narių duomenų bazėse užregistruoti duomenys yra tikslūs, išsamūs ir pateikti laikantis terminų;

18) saityno paslauga – programinės įrangos sistema, suprojektuota įvairių kompiuterių sąveikai tinkle užtikrinti.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS PATEKIMO Į VANDENIS IR NAUDOJIMOSI IŠTEKLIAIS SĄLYGOS

I SKYRIUS

Žvejybos licencijos

3 straipsnis

Žvejybos licencijų išdavimas ir tvarkymas

1. Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodyta žvejybos licencija galioja tik vienam ES žvejybos laivui.

2. Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodytas žvejybos licencijas valstybės narės savo žvejybos laivams išduoda, tvarko ir panaikina šiame reglamente nustatyta tvarka.

3. Kontrolės reglamento 6 straipsnyje nurodytose žvejybos licencijose pateikiama bent II priede nurodyta informacija.

4. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1281/2005 išduotos žvejybos licencijos laikomos žvejybos licencijomis, išduotomis pagal šį reglamentą, jei jose pateikiama šio straipsnio 3 dalyje reikalaujama privaloma informacija.

5. Žvejybos licencija laikoma galiojančia tik jei laikomasi visų sąlygų, kurių pagrindu ji išduota.

6. Jei žvejybos licencija laikinai sustabdoma arba panaikinama visam laikui, vėliavos valstybės narės institucijos nedelsdamos apie tai informuoja žvejybos licencijos turėtoją.

7. Bendri pajėgumai (išreikšti GT ir kW), atitinkantys valstybės narės išduotas žvejybos licencijas, niekada neviršija didžiausių tos valstybės narės žvejybos pajėgumų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 12 ir 13 straipsnius, Komisisjos reglamentą (EB) Nr. 1438/2003 (22), Tarybos reglamentą (EB) Nr. 639/2004 (23) ir Komisisjos reglamentą (EB) Nr. 2104/2004 (24).

II SKYRIUS

Žvejybos leidimai

4 straipsnis

Žvejybos leidimai

1. Kontrolės reglamento 7 straipsnyje nurodytas žvejybos leidimas galioja tik vienam ES žvejybos laivui.

2. Kontrolės reglamento 7 straipsnyje nurodytuose žvejybos leidimuose pateikiama bent III priede nurodyta informacija. Vėliavos valstybė narė užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų tiksli ir atitiktų bendrosios žuvininkystės politikos taisykles.

3. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94 (25) išduoti specialūs žvejybos leidimai laikomi žvejybos leidimais, išduotais pagal šį reglamentą, jei juose pateikiama šio straipsnio 2 dalyje reikalaujama privaloma informacija.

4. 2 dalyje nurodytas žvejybos leidimas ir šio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta žvejybos licencija gali būti pateikiami tame pačiame dokumente.

5. Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, ES žvejybos laivai, kurių bendras ilgis yra mažesnis kaip 10 metrų ir kurie žvejoja tik savo vėliavos valstybių narių teritoriniuose vandenyse, atleidžiami nuo prievolės turėti žvejybos leidimą.

6. Šio reglamento 3 straipsnio 2 ir 5 dalys taikomos atitinkamai.

5 straipsnis

Žvejybos leidimų sąrašas

1. Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, pradėjus veikti Kontrolės reglamento 114 straipsnyje nurodytoms tinklavietėms, ne vėliau kaip iki 2012 m. sausio 1 d., valstybės narės savo oficialių tinklaviečių saugiojoje dalyje užtikrina prieigą prie savo žvejybos laivų, kuriems išduoti Kontrolės reglamento 7 straipsnyje nurodyti žvejybos leidimai, sąrašo, kol šie žvejybos leidimai dar neįsigaliojo. Jei valstybės narės daro sąrašo pakeitimų, sąrašas atnaujinamas tiems pakeitimams dar neįsigaliojus.

2. Laikotarpiu nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. Komisijai paprašius valstybės narės užtikrina jai prieigą prie savo žvejybos laivų, kuriems 2011 metams išduoti žvejybos leidimai, sąrašo. Jos informuoja Komisiją apie visus sąrašo pakeitimus tiems pakeitimams dar neįsigaliojus.

III SKYRIUS

ES žvejybos laivų ir jų įrankių ženklinimas ir atpažinimas

1 skirsnis

Žvejybos laivų ženklinimas ir atpažinimas

6 straipsnis

Žvejybos laivų ženklinimas

ES žvejybos laivas ženklinamas taip:

a) ES žvejybos laivo registracijos uosto arba rajono raidė(-s) ir laivo registracijos skaitmuo (-enys) abiejuose laivapriekio šonuose užrašomi dažais arba kitaip nurodomi kuo aukščiau virš vandens, kad būtų aiškiai matomi iš jūros ir oro, fonui, kuriame užrašomi ar kitaip nurodomi, kontrastinga spalva;

b) ant ilgesnių kaip 10 metrų, bet trumpesnių kaip 17 metrų ES žvejybos laivų mažiausias raidžių ir skaitmenų aukštis – 25 cm, o mažiausias linijos storis – 4 cm. Ant 17 metrų arba ilgesnių ES žvejybos laivų mažiausias raidžių ir skaitmenų aukštis – 45 cm, o mažiausias linijos storis – 6 cm;

c) vėliavos valstybė gali reikalauti, kad ant laivo vairinės viršaus fonui kontrastinga spalva būtų užrašomas tarptautinis radijo šaukinys (angl. IRCS) arba išorės registracijos raidės ir skaitmenys taip, kad būtų aiškiai matomi iš oro;

d) kontrastingos spalvos – balta ir juoda;

e) išorės registracijos raidės ir skaitmenys, užrašyti dažais arba kitaip nurodyti ant ES žvejybos laivo korpuso, negali būti pašalinami, ištrinami, keičiami, neįskaitomi, uždengti ar paslėpti.

7 straipsnis

ES žvejybos laive laikomi dokumentai

1. 10 metrų arba ilgesnio ES žvejybos laivo kapitonas laive laiko valstybės narės, kurioje laivas registruotas, kompetentingos institucijos išduotus dokumentus, kuriuose nurodoma bent tokia informacija apie laivą:

a) pavadinimas (jei yra);

b) laivo registracijos uosto arba rajono raidė (-s) ir laivo registracijos numeris (-iai);

c) tarptautinis radijo šaukinys (jei yra);

d) laivo savininko (-ų) ir, jei taikoma, frachtuotojo (-ų) vardas (-ai), pavardė (-s) ir adresas (-ai);

e) bendras ilgis, varomojo variklio galia, bendra talpa ir tų ES žvejybos laivų, kurie pradėti naudoti po 1987 m. sausio 1 d., naudojimo pradžios data.

2. 17 metrų arba ilgesnio ES žvejybos laivo su patalpomis žuvims laikyti kapitonas laive laiko tikslius laive įrengtų patalpų žuvims laikyti brėžinius su aprašu ir informacija apie visus patekimo taškus ir talpą kubiniais metrais.

3. ES laivo su atšaldyto arba šaldyto jūros vandens talpyklomis kapitonas laive laiko atitinkantį tikrovę dokumentą, kuriame nurodoma talpyklų kalibracija kubiniais metrais 10 cm intervalais.

4. 2 ir 3 dalyse nurodytus dokumentus patvirtina vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija. Visus 1–3 dalyse nurodytuose dokumentuose pateikiamos informacijos pakeitimus patvirtina vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija.

5. Šiame straipsnyje nurodyti dokumentai pateikiami kontrolės ir inspektavimo tikslais pareigūnų prašymu.

2 skirsnis

Žvejybos įrankių ir motorlaivių ženklinimas ir atpažinimas

8 straipsnis

Motorlaivių ir žuvų suburiamųjų įrenginių ženklinimas

Visi ES žvejybos laivų gabenami motorlaiviai ir žuvų suburiamieji įrenginiai ženklinami ES žvejybos laivo (-ų), kuris (-ie) juos naudoja, išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis.

9 straipsnis

Pasyviosios žvejybos įrankiams ir sijiniams tralams taikomos bendrosios taisyklės

1. Šio reglamento 9–12 straipsnių nuostatos taikomos ES žvejybos laivams, žvejojantiems visuose ES vandenyse, o šio reglamento 13–17 straipsnių nuostatos – laivams, žvejojantiems ES vandenyse, prasidedančiuose 12 jūrmylių atstumu nuo pakrantės valstybių narių bazinių linijų.

2. ES vandenyse, kaip nurodyta 1 dalyje, žvejoti pasyviosios žvejybos įrankiais draudžiama, jei plūdurai ir sijiniai tralai nėra paženklinti ir negali būti atpažinti taip, kaip reikalaujama šio reglamento 10–17 straipsnių nuostatomis.

3. ES vandenyse, kaip nurodyta 1 dalyje, laive draudžiama turėti:

a) sijinio tralo sijas, kurios nepaženklintos išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis pagal šio reglamento 10 straipsnį;

b) pasyviosios žvejybos įrankius, kurie nepaženklinti pagal šio reglamento 11 straipsnio 2 dalį;

c) plūdurus, kurie nepaženklinti pagal šio reglamento 13 straipsnio 2 dalį.

10 straipsnis

Sijiniams tralams taikomos taisyklės

ES žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad kiekvieno surinkto sijinio tralo, esančio laive arba naudojamo žvejybai, sijos būtų aiškiai paženklintos to žvejybos laivo išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis.

11 straipsnis

Pasyviosios žvejybos įrankiams taikomos taisyklės

1. ES žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad kiekvienas pasyviosios žvejybos įrankis, esantis laive arba naudojamas žvejybai, būtų aiškiai paženklintas ir atpažįstamas pagal šio straipsnio nuostatas.

2. Ant žvejybos laivo, kuriam įrankiai priklauso, korpuso nurodytais išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis visi pasyviosios žvejybos įrankiai ženklinami tokiose vietose:

a) jei tai tinklai – žymoje, tvirtinamoje ant viršutinės pirmos eilės;

b) jei tai meškerės ir ūdos – žymoje ant kontakto su švartavimosi plūduru vietos;

c) jei tai dugninės ir tinklinės gaudyklės – žymoje, tvirtinamoje prie dugninio troso;

d) jei tai ilgesni kaip viena jūrmylė pasyviosios žvejybos įrankiai – pagal a, b ir c punktus tvirtinamose žymose vienodais, ne didesniais kaip viena jūrmylė atstumais taip, kad jokia ilgesnio kaip viena jūrmylė pasyviosios žvejybos įrankio dalis neliktų nepaženklinta.

12 straipsnis

Žymoms taikomos taisyklės

1. Kiekviena žyma yra:

a) pagaminta iš tvarios medžiagos;

b) saugiai pritvirtinta prie įrankio;

c) ne mažiau kaip 65 mm pločio;

d) ne mažiau kaip 75 mm ilgio.

2. Žyma negali būti pašalinama, ištrinama, pakeičiama, neįskaitoma, uždengiama ar paslepiama.

13 straipsnis

Plūdurams taikomos taisyklės

1. ES žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad du įrankio galiniai nurodomieji plūdurai ir tarpiniai nurodomieji plūdurai, įtaisyti taip, kaip nurodyta IV priede, būtų pritvirtinti prie kiekvieno žvejybai naudojamo pasyviosios žvejybos įrankio ir išdėstomi pagal šio skirsnio nuostatas.

2. Ant ES žvejybos laivo, kuriam plūdurai priklauso ir kuris tuos plūdurus išdėsto, korpuso nurodytais išorės registracijos raidėmis ir skaitmenimis visi galiniai ir tarpiniai nurodomieji plūdurai ženklinami taip:

a) raidės ir skaitmenys nurodomi kuo aukščiau virš vandens, kad būtų aiškiai matomi;

b) fonui, kuriame tos raidės ir skaitmenys nurodomi, kontrastinga spalva.

3. Ant nurodomojo plūduro nurodytos raidės ir skaitmenys negali būti ištrinami, keičiami ar tapti neįskaitomi.

14 straipsnis

Virvėms taikomos taisyklės

1. Su pasyviosios žvejybos įrankiu plūdurus jungiančios virvės yra pagamintos iš panardinamosios medžiagos arba prie jų yra prikabinamas svoris.

2. Su kiekvienu įrankiu galinius nurodomuosius plūdurus jungiančios virvės yra pritvirtinamos įrankio galuose.

15 straipsnis

Galiniams nurodomiesiems plūdurams taikomos taisyklės

1. Galiniai nurodomieji plūdurai yra išdėstomi taip, kad bet kada būtų galima nustatyti kiekvieną įrankio galą.

2. Kiekvieno galinio nurodomojo plūduro stiebo aukštis, matuojamas nuo plūdės viršaus iki apatinės vėliavos žemesniojo krašto, yra ne mažesnis kaip 1 m virš jūros lygio.

3. Galiniai nurodomieji plūdurai yra spalvoti, tačiau negali būti raudoni ar žali.

4. Kiekvieną galinį nurodomąjį plūdurą sudaro:

a) viena arba dvi stačiakampio formos vėliavos; kai ant to paties plūduro reikia iškelti dvi vėliavas, atstumas tarp jų – ne mažesnis kaip 20 cm; to paties žvejybos įrankio galus žyminčios vėliavos yra tokios pat spalvos, bet ne baltos, ir tokio pat dydžio;

b) vienas arba du žiburiai, kurie yra geltoni ir blykčioja kas penkios sekundės (F1 Y 5s) ir kuriuos galima matyti mažiausiai dviejų jūrmylių atstumu;

5. Ant kiekvieno galinio nurodomojo plūduro viršūnės gali būti ženklas su viena ar dviem ruožuotomis švytinčiomis juostomis, kurios yra ne raudonos ir ne žalios ir kurių plotis – ne mažesnis kaip 6 cm.

16 straipsnis

Galinių nurodomųjų plūdurų tvirtinimo taisyklės

1. Galiniai nurodomieji plūdurai prie pasyviosios žvejybos įrankio tvirtinami taip:

a) ant vakariniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo pietų iki šiaurės per vakarus) esančio plūduro pritvirtinamos dvi vėliavos, dvi ruožuotos švytinčios juostos, du žiburiai ir žyma pagal šio reglamento 12 straipsnį;

b) ant rytiniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo šiaurės iki pietų per rytus) esančio plūduro pritvirtinama viena vėliava, viena ruožuota švytinti juosta, vienas žiburys ir žyma pagal šio reglamento 12 straipsnį.

2. Žymoje nurodoma šio reglamento 13 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija.

17 straipsnis

Tarpiniai nurodomieji plūdurai

1. Prie ilgesnių kaip penkios jūrmylės pasyviosios žvejybos įrankių tarpiniai nurodomieji plūdurai tvirtinami taip:

a) tarpiniai nurodomieji plūdurai išdėstomi ne didesniais kaip penkių jūrmylių atstumais taip, kad jokia penkių jūrmylių ilgio ar ilgesnė žvejybos įrankio dalis neliktų nepažymėta;

b) ant tarpinių nurodomųjų plūdurų įtaisomi blykčiojantys žiburiai, kurie yra geltoni ir blykčioja kas penkios sekundės (F1 Y 5s) ir kuriuos galima matyti mažiausiai dviejų jūrmylių atstumu. Jų charakteristikos tokios pačios kaip ir rytiniame sektoriuje esančio galinio nurodomojo plūduro, išskyrus tai, kad jų vėliavos yra baltos spalvos.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, tarpiniai nurodomieji plūdurai Baltijos jūroje pritvirtinami prie ilgesnių kaip viena jūrmylė pasyviosios žvejybos įrankių. Tarpiniai nurodomieji plūdurai išdėstomi ne didesniais kaip vienos jūrmylės atstumais taip, kad jokia vienos jūrmylės ilgio ar ilgesnė žvejybos įrankio dalis neliktų nepažymėta.

Tarpinių nurodomųjų plūdurų charakteristikos tokios pačios kaip ir rytiniame sektoriuje esančių galinių nurodomųjų plūdurų, išskyrus šias:

a) vėliavos yra baltos spalvos;

b) ant kas penkto tarpinio nurodomojo plūduro įtaisomas radiolokacinis atšvaitas, kurio atspindį galima matyti mažiausiai dviejų jūrmylių atstumu.

IV SKYRIUS

Laivų stebėjimo sistema

18 straipsnis

Reikalavimas ES žvejybos laivuose sumontuoti palydovinio sekimo įrenginius

1. Nepažeidžiant šio reglamento 25 straipsnio 3 dalies, ES žvejybos laivui, kuriam taikoma LSS, neleidžiama išplaukti iš uosto, jei jame nėra sumontuoto veikiančio palydovinio sekimo įrenginio.

2. ES žvejybos laivui esant uoste palydovinio sekimo įrenginys gali būti išjungiamas tik jei:

a) vėliavos valstybės narės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC) ir pakrantės valstybės narės ŽSC pateiktas išankstinis pranešimas; ir

b) kitoje ataskaitoje bus nurodyta, kad, palyginti su ankstesne ataskaita, ES žvejybos laivo padėtis nepasikeitė.

Vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti a punkte nurodytą išankstinį pranešimą pakeisti automatiniu LSS pranešimu arba signalu, kurį generuoja sistema, nurodančiu, kad ES žvejybos laivas yra iš anksto nustatytame uosto geografiniame rajone.

3. Šis skyrius netaikomas ES žvejybos laivams, naudojamiems tik akvakultūros eksploatavimo tikslu.

19 straipsnis

Palydovinio sekimo įrenginių charakteristikos

1. ES žvejybos laivuose sumontuoti palydovinio sekimo įrenginiai užtikrina, kad į vėliavos valstybės narės ŽSC būtų reguliariais intervalais automatiškai perduodami tokio pobūdžio duomenys:

a) žvejybos laivo atpažinimo duomenys;

b) paskutinė žvejybos laivo geografinė buvimo vieta, nurodoma mažesne kaip 500 metrų paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu;

c) minėtos žvejybos laivo buvimo vietos užrašymo data ir laikas (suderintuoju pasauliniu laiku, angl. UTC); ir

d) esamas žvejybos laivo greitis ir kursas.

2. Valstybės narės užtikrina, kad palydovinio sekimo įrenginiai būtų apsaugoti nuo klaidingų buvimo vietos duomenų įvedimo ir išsiuntimo ir kad jų nebūtų galima reguliuoti rankiniu būdu.

20 straipsnis

Kapitonų pareigos, susijusios su palydovinio sekimo įrenginiais

1. ES žvejybos laivo kapitonas užtikrina, kad palydovinio sekimo įrenginiai visada veiktų ir kad būtų perduodami šio reglamento 19 straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys.

2. Nepažeidžiant šio reglamento 26 straipsnio 1 dalies, ES žvejybos laivo kapitonas visų pirma užtikrina, kad:

a) duomenys jokiu būdu nebūtų keičiami;

b) prie palydovinio sekimo įrenginių prijungta antena (-os) jokiu būdu nebūtų užstojama (-os), atjungiama (-os) arba blokuojama (-os);

c) elektros energijos tiekimas palydovinio sekimo įrenginiams jokiu būdu nebūtų pertraukiamas; ir

d) palydovinio sekimo įrenginys nebūtų pašalinamas iš žvejybos laivo.

3. Draudžiama palydovinio sekimo įrenginį ardyti, gadinti, padaryti neveikiantį ar kaip nors kitaip trikdyti jo veikimą, išskyrus atvejus, kai vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos leidžia tą įrenginį remontuoti ar pakeisti.

21 straipsnis

Kontrolės priemonės, kurias turi priimti vėliavos valstybės narės

Kiekviena vėliavos valstybė narė užtikrina, kad šio reglamento 19 straipsnyje nurodytų duomenų tikslumas būtų nuolat ir sistemiškai stebimas ir kontroliuojamas, o nustačiusi duomenų netikslumų ar trūkumų nedelsdama imasi reikiamų veiksmų.

22 straipsnis

Duomenų perdavimo dažnumas

1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos ŽSC per LSS bent kas dvi valandas gautų šio reglamento 19 straipsnyje nurodytą informaciją, susijusią su jos žvejybos laivais. ŽSC gali reikalauti, kad informacija būtų teikiama dažniau.

2. ŽSC turi pajėgumo nustatyti faktinę kiekvieno savo žvejybos laivo buvimo vietą.

23 straipsnis

Įplaukimo į konkrečius rajonus ir išplaukimo iš jų stebėjimas

Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos ŽSC pagal LSS duomenis stebėtų datą ir laiką, kada jos žvejybos laivai įplaukia į ir išplaukia iš:

a) jūros rajonų, kuriuose galioja specialiosios naudojimosi vandenimis ir ištekliais taisyklės;

b) ribojamos žvejybos rajonų, nurodytų Kontrolės reglamento 50 straipsnyje;

c) regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurių šalys yra Sąjunga arba konkrečios valstybės narės, reguliuojamų regionų;

d) vandenų, į kuriuos suverenias teises turi trečiosios šalys arba kurie priklauso tokių šalių jurisdikcijai.

24 straipsnis

Duomenų perdavimas pakrantės valstybei narei

1. Kiekvienos valstybės narės įdiegta LSS užtikrina automatinį šio reglamento 19 straipsnyje reikalaujamų duomenų, susijusių su atitinkamos valstybės narės žvejybos laivais, perdavimą į pakrantės valstybės narės ŽSC tuo metu, kai šie žvejybos laivai yra pakrantės valstybės narės vandenyse. Duomenys perduodami V priede nustatyta forma iškart, kai tik juos gauna vėliavos valstybės narės ŽSC.

2. Pakrantės valstybės narės, kartu stebinčios rajoną, gali nurodyti bendrą šio reglamento 19 straipsnyje reikalaujamų duomenų perdavimo paskirties vietą. Jos apie tai praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.

3. Kiekviena valstybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai perduoda išsamų geografinės platumos ir ilgumos koordinačių, kuriomis apibrėžiama jos išskirtinė ekonominė zona arba išskirtinė žvejybos zona, sąrašą forma (pageidautina – elektronine), atitinkančia 1984 m. pasaulinę koordinačių sistemą (WGS 84). Be to, kitoms valstybėms narėms ir Komisijai ji praneša apie visus tų koordinačių pasikeitimus. Kaip alternatyvų variantą valstybės narės gali pasirinkti minėtą sąrašą skelbti Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.

4. Valstybės narės užtikrina veiksmingą savo kompetentingų institucijų veiksmų, susijusių su LSS duomenų perdavimu pagal Kontrolės reglamento 9 straipsnio 3 dalį, koordinavimą ir šiuo tikslu nustato aiškias ir dokumentais pagrįstas procedūras.

25 straipsnis

Palydovinio sekimo įrenginio techninis gedimas arba neveikimas

1. ES žvejybos laive sumontuoto palydovinio sekimo įrenginio techninio gedimo arba neveikimo atveju kapitonas arba jo atstovas kas keturias valandas nuo tada, kai toks atvejis nustatomas, arba nuo tada, kai jam apie tai pranešama pagal 4 dalį arba pagal šio reglamento 26 straipsnio 1 dalį, vėliavos valstybės narės ŽSC praneša esamas žvejybos laivo geografines koordinates tinkamomis ryšio priemonėmis. Valstybės narės sprendžia, kokios ryšio priemonės turi būti naudojamos, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.

2. Gautą 1 dalyje nurodytą informaciją apie geografinę buvimo vietą vėliavos valstybės narės ŽSC nedelsdamas įveda į LSS duomenų bazę. Ranka į LSS duomenų bazę įvesti duomenys aiškiai skiriasi nuo automatinių pranešimų. Atitinkamais atvejais tokie ranka įvesti LSS duomenys nedelsiant perduodami pakrantės valstybėms narėms.

3. Jei nustatomas palydovinio sekimo įrenginio techninio gedimo arba neveikimo atvejis, ES žvejybos laivas gali išplaukti iš uosto tik po to, kai laive sumontuotas palydovinio sekimo įrenginys vėl veikia taip, kaip reikalauja vėliavos valstybės kompetentingos institucijos. Nukrypdamas, vėliavos valstybės narės ŽSC gali leisti savo žvejybos laivams su neveikiančiu palydovinio sekimo įrenginiu išplaukti iš uosto to įrenginio remonto arba keitimo tikslu.

4. Vėliavos valstybės narės arba tam tikromis aplinkybėmis pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos imasi priemonių pranešti kapitonui arba už laivą atsakingam asmeniui ar jų atstovui apie nustatytą ES žvejybos laive sumontuoto palydovinio sekimo įrenginio gedimą ar nepatenkinamą veikimą.

5. Palydovinio sekimo įrenginį pašalinti remonto ar keitimo tikslu galima tik gavus vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų sutikimą.

26 straipsnis

Duomenų negavimas

1. Jei duomenų pagal šio reglamento 22 straipsnį arba 25 straipsnio 1 dalį vėliavos valstybės narės ŽSC negavo dvylika valandų iš eilės, jis apie tai kuo greičiau praneša ES žvejybos laivo kapitonui arba operatoriui ar jų atstovui (-ams). Jei konkretaus ES žvejybos laivo atveju tai pasikartoja daugiau kaip tris kartus per vienus kalendorinius metus, vėliavos valstybė narė užtikrina, kad tame žvejybos laive sumontuotas palydovinio sekimo įrenginys būtų nuodugniai patikrintas. Vėliavos valstybė narė tokį atvejį išnagrinėja, siekdama nustatyti, ar nebuvo bandoma neleistinai manipuliuoti įranga. Nukrypstant nuo šio reglamento 20 straipsnio 2 dalies d punkto, tokio tyrimo tikslu minėta įranga gali būti išmontuojama patikrinti.

2. Jei duomenų pagal šio reglamento 22 straipsnį arba 25 straipsnio 1 dalį vėliavos valstybės narės ŽSC negavo dvylika valandų, o paskutinė informacija apie laivo buvimo vietą gauta laivui esant kitos valstybės narės vandenyse, jis apie tai kuo greičiau praneša tos pakrantės valstybės narės ŽSC.

3. Jei pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos pastebi ES žvejybos laivą savo vandenyse, tačiau nėra gavusios jokių duomenų pagal šio reglamento 24 straipsnio 1 dalį arba 25 straipsnio 2 dalį, jos apie tai praneša žvejybos laivo kapitonui ir laivo vėliavos valstybės narės ŽSC.

27 straipsnis

Žvejybos veiklos stebėjimas ir registravimas

1. Pagal šio reglamento 22 straipsnį, 24 straipsnio 1 dalį ir 25 straipsnį gautus duomenis valstybės narės naudoja veiksmingam žvejybos laivų veiklos stebėjimui užtikrinti.

2. Vėliavos valstybės narės:

a) užtikrina, kad šiame skyriuje nustatyta tvarka gauti duomenys būtų registruojami elektronine forma ir patikimai saugomi kompiuterinėse duomenų bazėse bent trejus metus;

b) imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jie būtų naudojami tik oficialiais tikslais; ir

c) imasi visų būtinų techninių priemonių tokiems duomenims apsaugoti nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo, netyčinio praradimo, jų būklės pablogėjimo, platinimo ar naudojimosi jais be leidimo.

28 straipsnis

Komisijos prieiga prie duomenų

Pagal Kontrolės reglamento 111 straipsnio 1 dalies a punktą Komisija gali reikalauti, kad valstybės narės užtikrintų automatinį pagal šio reglamento 19 straipsnį reikalaujamų duomenų, susijusių su konkrečia žvejybos laivų grupe, perdavimą Komisijai arba jos paskirtai įstaigai per konkretų laikotarpį. Duomenys perduodami V priede nustatyta forma iškart, kai tik juos gauna vėliavos valstybės narės ŽSC.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

ŽUVININKYSTĖS KONTROLĖ

I SKYRIUS

Popierinis žvejybos žurnalas, popierinė perkrovimo deklaracija ir popierinė iškrovimo deklaracija

1 skirsnis

Popierinio žvejybos žurnalo, popierinės iškrovimo deklaracijos ir popierinės perkrovimo deklaracijos pildymas ir teikimas

29 straipsnis

ES žvejybos laivai, kuriems taikomas reikalavimas pildyti ir teikti popierinį žvejybos žurnalą, taip pat popierinę perkrovimo ir (arba) iškrovimo deklaraciją

1. Nepažeidžiant daugiamečių planų specialiųjų nuostatų, ES žvejybos laivo, kurio bendrasis ilgis yra 10 metrų ar didesnis ir kuriam netaikomas reikalavimas pildyti ir teikti žvejybos žurnalo duomenis, perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas elektroniniu būdu, kapitonas užpildo ir pateikia Kontrolės reglamento 14, 21 ir 23 straipsniuose nurodytus popierinius žvejybos žurnalą, perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas. Kapitono atstovas kapitono vardu taip pat gali pildyti ir teikti šias perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas.

2. Reikalavimas pildyti ir teikti žvejybos žurnalo duomenis, perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas popieriniu formatu taip pat taikomas ES žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 10 metrų, jei jų vėliavos valstybė narė reikalauja, kad jie vestų žvejybos žurnalą ir teiktų perkrovimo ir (arba) iškrovimo deklaracijas pagal Kontrolės reglamento 16 straipsnio 3 dalį ir 25 straipsnio 3 dalį.

30 straipsnis

Popierinių žvejybos žurnalų, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų modeliai

1. Visuose žvejybos rajonuose, išskyrus Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (ŽŠVAO, angl. NAFO) 1 parajonį ir Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT, angl. ICES) Va ir XIV kvadratus, žvejojantiems laivams taikomas reikalavimas pagal VI priede pateiktą modelį pildyti ir teikti popierinį žvejybos žurnalą, popierinę perkrovimo deklaraciją ir popierinę iškrovimo deklaraciją. Tačiau VII priede pateiktą modelį gali naudoti tik Viduržemio jūroje žvejybos operacijas vykdančių ES žvejybos laivų kapitonai, kuriems netaikoma prievolė perduoti žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos duomenų elektroniniu būdu ir kurie kasdien vykdo žvejybos reisus toje pačioje žvejybos zonoje.

2. NAFO 1 parajonyje ir ICES Va ir XIV kvadratuose žvejojantiems laivams taikomas reikalavimas naudoti VIII priede pateiktą modelį rengiant popierinį žvejybos žurnalą, o IX priede pateiktą modelį – popierines perkrovimo deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas.

3. Žvejybos žurnalas, perkrovimo deklaracija ir iškrovimo deklaracija popieriniu formatu, nurodytu VI ir VII prieduose, taip pat tvarkomi pagal 1 dalį ir šio reglamento 31 straipsnį, kai tokie ES žvejybos laivai žvejybos veiklą vykdo trečiosios šalies vandenyse, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos reguliuojamuose vandenyse arba ne ES vandenyse, kurių nereguliuoja regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, nebent pagal toje trečiojoje šalyje nustatytą tvarką arba atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles aiškiai reikalaujama pildyti ir teikti kitokios rūšies žvejybos žurnalą, perkrovimo deklaraciją ar iškrovimo deklaraciją. Jei trečioji šalis nenurodo, kokios konkrečiai rūšies žvejybos žurnalas turi būti pildomas, bet reikalauja kitokių duomenų nei reikalauja Europos Sąjunga, tokie duomenys yra registruojami.

4. Valstybės narės gali ir toliau naudoti popierinį žvejybos žurnalą, laikydamosi Reglamento (EEB) Nr. 2807/83, tiems ES žvejybos laivams, kuriems netaikomas reikalavimas žvejybos žurnalo duomenis pildyti ir teikti elektroniniu būdu pagal Kontrolės reglamento 15 straipsnį, kol bus išnaudoti turimi popieriniai žvejybos žurnalai.

31 straipsnis

Popierinių žvejybos žurnalų, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų pildymo ir teikimo nurodymai

1. Popierinis žvejybos žurnalas, popierinė perkrovimo deklaracija ir popierinė iškrovimo deklaracija pildomi ir teikiami vadovaujantis X priede išdėstytais nurodymais.

2. Jei X priede išdėstytuose nurodymuose nurodyta, kad taisyklės taikyti neprivaloma, vėliavos valstybė narė gali reikalauti, kad taisyklės būtų laikomasi.

3. Visi žvejybos žurnale, perkrovimo deklaracijoje ar iškrovimo deklaracijoje padaryti įrašai yra įskaitomi ir neištrinami. Jokio įrašo negalima nei pašalinti, nei pakeisti. Jei padaroma klaida, klaidingas įrašas viena linija perbraukiamas, o padarytas naujasis, teisingas įrašas patvirtinamas kapitono inicialais. Kiekviena eilutė patvirtinama kapitono inicialais.

4. ES žvejybos laivo kapitonas arba, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų atveju, jo atstovas savo inicialais arba parašu patvirtina, kad žvejybos žurnale, perkrovimo deklaracijoje ir iškrovimo deklaracijoje padaryti įrašai yra teisingi.

32 straipsnis

Popierinio žvejybos žurnalo, popierinės perkrovimo deklaracijos ir popierinės iškrovimo deklaracijos pildymo ir teikimo terminai

1. Kai ES žvejybos laivas atlieka iškrovimo operaciją uoste arba perkrovimo operaciją uoste arba netoli savo vėliavos valstybės narės kranto esančioje vietoje, jo kapitonas žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalą (-us) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos pabaigos pateikia atitinkamos valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Kapitono atstovas kapitono vardu taip pat gali teikti šios perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalą (-us).

2. Jei po žvejybos reiso sužvejotų žuvų neiškraunama, kapitonas pateikia žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos originalą (-us) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo atvykimo į uostą. Kapitono atstovas kapitono vardu taip pat gali teikti tokios perkrovimo deklaracijos originalą (-us).

3. Kai ES žvejybos laivas atlieka perkrovimo operaciją uoste arba netoli savo vėliavos valstybės narės kranto esančioje vietoje arba iškrovimo operaciją ne savo vėliavos valstybės narės uoste, žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos pirmoji (-osios) kopija (-os) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos pateikiama (-os) valstybės narės, kurioje vyko perkrovimas arba iškrovimas, kompetentingoms institucijoms. Žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalas (-ai) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos išsiunčiamas (-i) vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

4. Kai ES žvejybos laivas atlieka perkrovimo operaciją trečiosios šalies uoste ar vandenyse arba tarptautiniuose vandenyse arba iškrovimo operaciją trečiosios šalies uoste, žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos originalas (-ai) kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos išsiunčiamas (-i) vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

5. Kai pagal trečiojoje šalyje nustatytą tvarką arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles reikalaujama pildyti ir teikti kitokios rūšies žvejybos žurnalą, perkrovimo deklaraciją ar iškrovimo deklaraciją negu nurodyta VI priede, ES žvejybos laivo kapitonas to dokumento kopiją kuo greičiau ir ne vėliau kaip per 48 valandas nuo perkrovimo ar iškrovimo operacijos pateikia savo kompetentingoms institucijoms.

2 skirsnis

Popieriniam žvejybos žurnalui taikomos specialiosios taisyklės

33 straipsnis

Popierinio žvejybos žurnalo pildymas

1. Į popierinį žvejybos žurnalą registruojama visa privaloma informacija, net jei žuvų nesužvejota:

a) kasdien ne vėliau kaip 24.00 val. ir prieš atvykstant į uostą;

b) per bet kokį inspektavimą jūroje;

c) Bendrijos teisės aktuose arba vėliavos valstybės nustatytais atvejais.

2. Nauja eilutė popieriniame žvejybos žurnale pildoma:

a) už kiekvieną dieną jūroje;

b) kai tą pačią dieną žvejojama dar viename ICES kvadrate arba kitoje žvejybos zonoje;

c) kai įrašomi žvejybos pastangų duomenys.

3. Naujas puslapis popieriniame žvejybos žurnale pildomas:

a) kai, palyginti su anksčiau naudotais įrankiais, naudojamas kitas įrankis arba skirtingo akių dydžio tinklas;

b) kai žvejojama po žuvų perkrovimo arba tarpinio iškrovimo;

c) jei puslapyje nepakanka stulpelių įrašams;

d) išvykstant iš uosto, kuriame žuvų iškrauta nebuvo.

4. Išvykstant iš uosto arba užbaigus perkrovimo operaciją, jei laive lieka žuvų, kiekvienos rūšies šių žuvų kiekis nurodomas naujame žvejybos žurnalo puslapyje.

5. Naudoti žvejybos įrankiai registruojami po atitinkamomis popierinio žvejybos žurnalo antraštėmis naudojant XI priede pateiktus kodus.

3 skirsnis

Popierinėms perkrovimo deklaracijoms ir iškrovimo deklaracijoms taikomos specialiosios taisyklės

34 straipsnis

Popierinės perkrovimo deklaracijos perdavimas

1. Jei vykdoma žuvų perkrovimo iš vieno ES žvejybos laivo į kitą operacija, ją užbaigus perkrovusio laivo kapitonas arba jo atstovas žuvis priėmusio laivo kapitonui arba jo atstovui perduoda savo laivo popierinės perkrovimo deklaracijos kopiją. Žuvis priėmusio laivo kapitonas arba jo atstovas užbaigus žuvų perkrovimo operaciją savo ruožtu perduoda savo laivo popierinės perkrovimo deklaracijos kopiją žuvis perkrovusio laivo kapitonui arba jo atstovui.

2. 1 dalyje nurodytos kopijos kontrolės ir inspektavimo tikslais pateikiamos pareigūno prašymu.

35 straipsnis

Iškrovimo deklaracijos pasirašymas

Kiekvieną žuvų iškrovimo deklaracijos puslapį prieš pateikiant pasirašo laivo kapitonas arba jo atstovas.

II SKYRIUS

Elektroniniai žvejybos žurnalai, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos

1 skirsnis

Elektroninių žvejybos žurnalų, iškrovimo deklaracijų ir perkrovimo deklaracijų duomenų pildymas ir perdavimas

36 straipsnis

Reikalavimas ES žvejybos laivuose įdiegti elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemą

1. Nepažeidžiant šio reglamento 39 straipsnio 4 dalies, ES žvejybos laivui, kuriam pagal Kontrolės reglamento 15, 21 ir 24 straipsnius taikomas žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos elektroninio pildymo ir perdavimo reikalavimas, neleidžiama išplaukti iš uosto, jei jame nėra įdiegtos ir veikiančios elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos.

2. Šis skyrius netaikomas ES žvejybos laivams, naudojamiems tik akvakultūros eksploatavimo tikslu.

37 straipsnis

Duomenų perdavimo iš ES žvejybos laivo jo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms forma

Valstybės narės sprendžia, kurį formatą turi naudoti su jų vėliavomis plaukiojantys ES žvejybos laivai pildydami ir perduodami žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos duomenis, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 15, 21 ir 24 straipsniuose, savo valstybių kompetentingoms institucijoms.

38 straipsnis

Duomenų gavimo patvirtinimas

1. Kaskart gavus žvejybos žurnalo, perkrovimo, išankstinio pranešimo ir iškrovimo duomenis, ES žvejybos laivui išsiunčiamas gavimo patvirtinimas. Juo patvirtinama, kad duomenys gauti.

2. ES žvejybos laivo kapitonas duomenų gavimo patvirtinimą saugo iki žvejybos reiso pabaigos.

39 straipsnis

Nuostatos, taikomos elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemų techninio gedimo arba neveikimo atveju

1. ES žvejybos laive įdiegtos elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos techninio gedimo arba neveikimo atveju žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas nuo tada, kai toks atvejis nustatomas, arba nuo tada, kai jam apie tai pranešama pagal šio reglamento 40 straipsnio 1 dalį, žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos duomenis tinkamomis ryšio priemonėmis perduoda vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms kasdien ne vėliau kaip 24.00 val., net jei žuvų nesužvejota. Valstybės narės sprendžia, kokios ryšio priemonės turi būti naudojamos, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.

2. Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos techninio gedimo arba neveikimo atveju žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos duomenys taip pat siunčiami:

a) vėliavos valstybės kompetentingos institucijos prašymu;

b) kai tik baigiama paskutinė žvejybos operacija arba kai baigiamas perkrovimas;

c) prieš įplaukiant į uostą;

d) per bet kokį inspektavimą jūroje;

e) Bendrijos teisės aktuose arba vėliavos valstybės nustatytais atvejais.

Išankstinis pranešimas ir perkrovimo deklaracijos duomenys taip pat siunčiami a ir e punktuose nurodytais atvejais.

3. Gautus 1 dalyje nurodytus duomenis vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos įveda į elektroninę duomenų bazę.

4. Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos techninio gedimo arba neveikimo atveju ES žvejybos laivas neišplaukia iš uosto tol, kol tame laive įdiegta duomenų registravimo ir perdavimo sistema neveikia taip, kaip reikalauja vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija, arba kol vėliavos valstybės narės kompetentinga institucija kitaip nesuteikia leidimo išplaukti. Suteikusi leidimą vienam iš savo žvejybos laivų su neveikiančia duomenų registravimo ir perdavimo sistema išplaukti iš pakrantės valstybės narės uosto, vėliavos valstybė narė nedelsdama apie tai praneša pakrantės valstybei narei.

5. Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemą pašalinti remonto ar keitimo tikslu galima tik gavus vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų sutikimą.

40 straipsnis

Duomenų negavimas

1. Jei vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos negauna pagal Kontrolės reglamento 15, 22 ir 24 straipsnius perduodamų duomenų, jos apie tai kuo skubiau informuoja ES žvejybos laivo kapitoną ar operatorių arba jų atstovą (-us). Jei tam pačiam ES žvejybos laivui tai nutinka daugiau kaip tris kartus per kalendorinius metus, vėliavos valstybė narė užtikrina, kad žvejybos laivo elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistema būtų nuodugniai patikrinta. Valstybė narė ištiria, kodėl negaunami duomenys, ir imasi atitinkamų priemonių.

2. Jei vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos negauna pagal Kontrolės reglamento 15, 22 ir 24 straipsnius perduodamų duomenų, o paskutinis per laivų stebėjimo sistemą perduotas buvimo vietos pranešimas buvo iš pakrantės valstybės narės vandenų, jos apie tai kuo skubiau praneša pakrantės valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

3. Gavęs pranešimą apie negautus duomenis, ES žvejybos laivo kapitonas ar operatorius arba jų atstovas visus duomenis, kurie dar nebuvo perduoti ir dėl kurių gautas pranešimas pagal 1 dalį, nedelsdamas siunčia vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

41 straipsnis

Duomenų neprieinamumas

1. Jei pakrantės valstybės narės kompetentingos institucijos pastebi savo vandenyse kitos valstybės narės ES žvejybos laivą ir negali pagal šio reglamento 44 straipsnį gauti jo žvejybos žurnalo arba perkrovimo duomenų, jos paprašo vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų užtikrinti, kad tie duomenys būtų prieinami.

2. Jei per keturias valandas po prašymo pateikimo 1 dalyje nurodyti duomenys vis dar neprieinami, pakrantės valstybė narė apie tai praneša vėliavos valstybei narei. Gavusi pranešimą vėliavos valstybė narė nedelsdama bet kokiomis turimomis elektroninėmis priemonėmis persiunčia duomenis pakrantės valstybei narei.

3. Jei pakrantės valstybė narė negauna 2 dalyje nurodytų duomenų, ES žvejybos laivo kapitonas ar operatorius arba jų atstovas pakrantės valstybės narės kompetentingų institucijų prašymu bet kokiomis turimomis, jei įmanoma – elektroninėmis, priemonėmis joms persiunčia duomenis ir 38 straipsnyje nurodyto duomenų gavimo patvirtinimo kopiją. Valstybės narės sprendžia, kokios priemonės turi būti naudojamos, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.

4. Jei ES žvejybos laivo kapitonas ar operatorius arba jų atstovas pakrantės valstybės narės kompetentingoms institucijoms negali pateikti 38 straipsnyje nurodyto duomenų gavimo patvirtinimo kopijos, atitinkamo laivo žvejybos veikla tos pakrantės valstybės narės vandenyse uždraudžiama, kol žvejybos laivo kapitonas, operatorius arba jo atstovas minėtoms valdžios institucijoms nepateikia duomenų gavimo patvirtinimo kopijos arba Kontrolės reglamento 14 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos.

42 straipsnis

Elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos veikimo duomenys

1. Valstybės narės turi savo elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos veikimo duomenų bazes. Šiose duomenų bazėse nurodoma ši privaloma ir prireikus automatiškai generuojama informacija:

a) valstybės narės žvejybos laivų, kurių elektroninio duomenų registravimo ir perdavimo sistemos buvo sugedusios arba neveikė, sąrašas;

b) kasdieninių elektroninio žvejybos žurnalo duomenų neperdavusių laivų skaičius ir vidutinis elektroninio žvejybos žurnalo duomenų gavimo iš vieno žvejybos laivo skaičius pagal vėliavos valstybes nares;

c) gautų iškrovimo deklaracijų, perkrovimo deklaracijų, perėmimo deklaracijų ir pardavimo pažymų skaičius pagal vėliavos valstybes nares.

2. Pagal 1 dalį sugeneruotos informacijos santraukos siunčiamos Komisijai, jei ji paprašo. Kaip alternatyvų variantą galima pasirinkti šią informaciją skelbti ir saugiojoje tinklavietėje tokia forma ir laikotarpiais, kuriuos pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis nustato Komisija.

43 straipsnis

Valstybių narių keitimosi informacija forma

1. Valstybės narės keičiasi šiame skirsnyje nurodyta informacija, naudodamos XII priede nustatytą formatą, grindžiamą XML kalba. Valstybių narių tarpusavio, o taip pat valstybių narių, Komisijos ir Komisijos paskirtos įstaigos elektroninių duomenų mainams naudojamą XML standartą pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis nustato Komisija.

2. 1 dalyje nurodyto formato pakeitimai aiškiai pažymimi, o šalia nurodoma tokio atnaujinimo data. Tokie pakeitimai įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus šešiems mėnesiams po to, kai dėl jų priimamas sprendimas.

3. Kai valstybė narė gauna elektroninę informaciją iš kitos valstybės narės, ji užtikrina, kad tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms būtų išsiųstas duomenų gavimo patvirtinimas. Juo patvirtinama, kad duomenys gauti.

4. XII priede nurodyti duomenų elementai, kuriuos kapitonai pagal ES taisykles privalo registruoti savo žvejybos žurnaluose, yra privalomi ir valstybėms narėms keičiantis duomenimis.

44 straipsnis

Prieigos prie duomenų galimybės

1. Vėliavos valstybė narė pakrantės valstybei narei užtikrina Kontrolės reglamento 111 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos, susijusios su jos žvejybos laivų žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos, išankstinių pranešimų ir iškrovimo deklaracijos duomenimis, elektroninius mainus tikruoju laiku, kai vykdomos žvejybos operacijos vandenyse, į kuriuos pakrantės valstybė narė turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, arba kai įplaukiama į pakrantės valstybės narės uostą.

2. Nepažeisdama 1 dalies, gavusi prašymą vėliavos valstybė narė gali užtikrinti Kontrolės reglamento 111 straipsnio 1 dalyje nurodytos informacijos, susijusios su jos žvejybos laivų žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos duomenimis, elektroninius mainus tikruoju laiku valstybei narei, kuri pagal Kontrolės reglamento 80 straipsnį atlieka kitos valstybės narės žvejybos laivų inspektavimą ES vandenyse, esančiuose ne prašymą pateikusios valstybės narės vandenyse, tarptautiniuose vandenyse arba trečiųjų šalių vandenyse.

3. 1 ir 2 dalyse nurodytus paskutinių 12 mėnesių duomenis vėliavos valstybė narė skelbia gavusi prašymą.

4. 1 dalyje nurodyti duomenys būtinai apima nuo paskutinio išplaukimo iš uosto iki iškrovimo užbaigimo užregistruotus duomenis. 2 dalyje nurodyti duomenys būtinai apima nuo paskutinio išplaukimo iš uosto iki prašymo pateikimo užregistruotus duomenis. Paprašius prieiga suteikiama prie 1 ir 2 dalyse nurodytų žvejybos reisų duomenų, užregistruotų per paskutinius 12 mėnesių.

5. ES žvejybos laivo kapitonas bet kuriuo metu turi saugią prieigą prie savo paties elektroninių žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų duomenų, saugomų vėliavos valstybės narės duomenų bazėje.

6. Vykdant jungtinės veiklos planą arba kitokią sutartą bendrą inspektavimo veiklą pakrantės valstybė narė užtikrina, kad kitos valstybės narės žvejybos patrulinis laivas turėtų interneto ryšio prieigą prie jos žvejybos žurnalo, perkrovimo deklaracijos, išankstinių pranešimų ir iškrovimo deklaracijos duomenų bazės.

45 straipsnis

Valstybių narių keitimasis duomenimis

1. Prieiga prie šio reglamento 44 straipsnyje nurodytų duomenų užtikrinama saugiu nuolatiniu interneto ryšiu.

2. Siekdamos užtikrinti galimybę naudotis ir keistis elektroninių žvejybos žurnalų, perkrovimo deklaracijų ir iškrovimo deklaracijų duomenimis, valstybės narės keičiasi atitinkama technine informacija.

3. Valstybės narės:

a) užtikrina, kad pagal šį skyrių gauti duomenys būtų registruojami kompiuteriniu formatu ir saugiai saugomi kompiuterinėse duomenų bazėse bent trejus metus;

b) imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jie būtų naudojami tik oficialiais tikslais; ir

c) imasi visų būtinų techninių priemonių tokiems duomenims apsaugoti nuo netyčinio arba neteisėto sunaikinimo, netyčinio praradimo, jų būklės pablogėjimo, platinimo ar naudojimosi jais be leidimo.

46 straipsnis

Paskirtoji institucija

1. Kiekvienoje valstybėje narėje už visų šiame skyriuje nurodytų duomenų perdavimą, gavimą, tvarkymą ir apdorojimą atsako viena institucija, nurodyta Kontrolės reglamento 5 straipsnio 5 dalyje.

2. Valstybės narės pasikeičia 1 dalyje nurodytų institucijų kontaktine informacija ir per tris mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo ją praneša Komisijai arba jos paskirtai įstaigai.

3. Apie visus 1 ir 2 dalyse nurodytos informacijos pasikeitimus pranešama Komisijai, jos paskirtai įstaigai ir kitoms valstybėms narėms iki tiems pasikeitimams įsigaliojant.

2 skirsnis

Elektroniniam žvejybos žurnalui taikomos specialiosios taisyklės

47 straipsnis

Duomenų perdavimo dažnumas

1. ES žvejybos laivui esant jūroje kapitonas elektroninio žvejybos žurnalo informaciją vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms perduoda ne rečiau kaip kartą per dieną, ne vėliau kaip 24.00 val., net jei žuvų nesužvejota. Šiuos duomenis jis taip pat siunčia:

a) vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu;

b) iškart po to, kai buvo baigta paskutinė žvejybos operacija;

c) prieš įplaukiant į uostą;

d) per bet kokį inspektavimą jūroje;

e) ES teisės aktuose arba vėliavos valstybės nustatytais atvejais.

Jei paskutinė žvejybos operacija vyko likus ne daugiau kaip valandai iki įplaukimo į uostą, b ir c punktuose nurodyti duomenys gali būti siunčiami kaip vienas pranešimas.

2. Elektroninio žvejybos žurnalo ir perkrovimo deklaracijos duomenų pataisymus kapitonas gali perduoti iki 1 dalies c punkte nurodyto paskutinio duomenų perdavimo. Pataisymai aiškiai pažymimi. Visus pirminius elektroninio žvejybos žurnalo duomenis ir tų duomenų pataisymus saugo vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos.

3. Visais atvejais, kai laivas nebūna uoste ir kol pateikiama iškrovimo deklaracija, kapitonas 1 dalyje nurodytos informacijos kopiją saugo žvejybos laive.

4. Kai ES žvejybos laivas yra uoste, žuvininkystės produktų jame nėra, o kapitonas yra pateikęs visų paskutinio žvejybos reiso žvejybos operacijų iškrovimo deklaraciją, informacijos perdavimas pagal šio straipsnio 1 dalį gali būti sustabdytas, prieš tai pranešus vėliavos valstybės narės ŽSC. Perdavimas atnaujinamas, kai ES žvejybos laivas išplaukia iš uosto. Pranešti iš anksto nebūtina tiems ES žvejybos laivams, kuriuose įrengta LSS ir duomenys perduodami ja.

III SKYRIUS

Popieriniams arba elektroniniams žvejybos žurnalams, perkrovimo deklaracijoms ir iškrovimo deklaracijoms taikomos bendrosios taisyklės

1 skirsnis

Gyvojo svorio nustatymo bendrosios taisyklės

48 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame skyriuje taikomos tokios apibrėžtys:

1) pateikimas – žvejybos laive iki iškrovimo esančių žuvų apdorojimo forma, kaip nurodyta I priede;

2) bendras pateikimas – pateikimas, susidedantis iš dviejų arba daugiau tos pačios žuvies dalių.

49 straipsnis

Perskaičiavimo koeficientai

1. Kai pildomi ir pateikiami Kontrolės reglamento 14 ir 15 straipsniuose nurodyti žvejybos žurnalai, sandėliuojamų arba apdorotų žuvų svorį verčiant gyvuoju svoriu taikomi XIII, XIV ir XV prieduose nustatyti ES perskaičiavimo koeficientai. Jie taikomi ES laivuose laikomiems, iš jų į kitus laivus perkraunamiems arba iškraunamiems žuvininkystės produktams.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos, kuriose Europos Sąjunga yra susitariančioji arba bendradarbiaujančioji, bet ne susitariančioji šalis, savo reguliuojamiems rajonams arba trečioji šalis, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi žvejybos susitarimą, vandenims, į kuriuos ji turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai, yra nustačiusios perskaičiavimo koeficientus, naudojami pastarieji perskaičiavimo koeficientai.

3. Jei tam tikroms žuvų rūšims ir pateikimo būdams 1 ir 2 dalyse nurodyti perskaičiavimo koeficientai nenustatyti, taikomas vėliavos valstybės narės priimtas perskaičiavimo koeficientas.

4. Nepažeisdamos 2 dalies, kad galėtų kontroliuoti pagal kvotas sužvejojamų žuvų kiekį, perkraunamų ir iškraunamų produktų gyvajam svoriui apskaičiuoti valstybių narių kompetentingos institucijos naudoja 1 dalyje nurodytus ES perskaičiavimo koeficientus.

50 straipsnis

Skaičiavimo metodas

1. Žuvų gyvasis svoris gaunamas apdorotų žuvų svorį padauginus iš šio reglamento 49 straipsnyje nurodytų perskaičiavimo koeficientų kiekvienai žuvų rūšiai ir kiekvienam pateikimo būdui.

2. Bendro pateikimo atveju taikomas tik vienas perskaičiavimo koeficientas, atitinkantis vieną iš bendrai pateikiamų žuvies dalių.

2 skirsnis

Žvejybos žurnalo pildymo ir pateikimo bendrosios taisyklės

51 straipsnis

Žvejybos žurnalams taikomos bendrosios taisyklės

1. Kontrolės reglamento 14 straipsnio 3 dalyje nurodytas leidžiamas nuokrypis apskaičiuojant kiekį kilogramais kiekvienos laive laikomos rūšies žuvų gyvojo svorio išreiškiamas procentine žvejybos žurnale nurodyto kiekio dalimi.

2. Sužvejotų žuvų, kurias ketinama iškrauti neišrūšiuotas, leidžiamas nuokrypis gali būti apskaičiuojamas pagal vieną ar daugiau visų laive laikomo žuvų kiekio reprezentatyviųjų imčių.

3. Taikant Kontrolės reglamento 14 straipsnį, gyvam jaukui sužvejotos žuvys laikomos sužvejotomis ir laive laikomomis žuvimis.

4. ES žvejybos laivo, kertančio žvejybos pastangų zoną, kurioje jam leidžiama žvejoti, kapitonas atitinkamai registruoja ir praneša Kontrolės reglamento 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją, net jei jis toje zonoje nevykdo jokios žvejybos veiklos.

3 skirsnis

Perkrovimo ir (arba) iškrovimo deklaracijų pildymo ir pateikimo bendrosios taisyklės

52 straipsnis

Perkrovimo deklaracijose leidžiamas nuokrypis

Kontrolės reglamento 21 straipsnio 3 dalyje nurodytas leidžiamas nuokrypis apskaičiuojant kiekį kilogramais kiekvienos perkraunamos ar gaunamos rūšies žuvų gyvojo svorio išreiškiamas procentine perkrovimo deklaracijoje nurodyto kiekio dalimi.

53 straipsnis

Perkrautų žuvų kiekio skirtumai

Jei žuvų kiekis, perkrautas iš perkraunančiojo laivo, skiriasi nuo žuvų kiekio, pakrauto į priimantįjį laivą, perkrautų žuvų kiekiu laikomas didesnysis kiekis. Valstybės narės užtikrina, kad būtų imtasi tolesnių veiksmų siekiant nustatyti tikrąjį iš perkraunančiojo laivo į priimantįjį laivą perkrautų žuvininkystės produktų svorį.

54 straipsnis

Iškrovimo operacijos užbaigimas

Kai pagal Kontrolės reglamento 61 straipsnį žuvininkystės produktai išgabenami iš iškrovimo vietos dar nepasverti, taikant Kontrolės reglamento 23 straipsnio 3 dalį ir 24 straipsnio 1 dalį iškrovimo operacija laikoma baigta, kai žuvininkystės produktai jau yra pasverti.

55 straipsnis

Dviejų arba daugiau ES žvejybos laivų vykdomos žvejybos operacijos

Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, jei vykdoma žvejybos operacija, kurioje dalyvauja du ar daugiau ES žvejybos laivų,

— priklausančių skirtingoms valstybėms narėms, arba

— priklausančių tai pačiai valstybei narei, bet kai žuvys iškraunamos ne toje valstybėje narėje, su kurios vėliava tie laivai plaukioja,

iškrauti žuvininkystės produktai priskiriami tam ES žvejybos laivui, iš kurio jie iškrauti.

IV SKYRIUS

Es žvejybos laivų, kuriems netaikomi žvejybos žurnalų ir iškrovimo deklaracijų reikalavimai, atrankos planai ir jų duomenų rinkimas

56 straipsnis

Atrankos planų sudarymas

Kontrolės reglamento 16 straipsnio 2 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus atrankos planus, skirtus ES žvejybos laivų, kuriems netaikomi žvejybos žurnalo ir iškrovimo deklaracijos reikalavimai, veiklai stebėti, pagal šį skyrių sudaro valstybės narės, kad nustatytų, kokie tokių žvejybos laivų sužvejotų išteklių ar išteklių grupių kiekiai iškrauti ir, atitinkamais atvejais, tų laivų žvejybos pastangas. Šie duomenys naudojami registruojant sužvejotų žuvų kiekius ir, atitinkamais atvejais, žvejybos pastangas, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 33 straipsnyje.

57 straipsnis

Atrankos metodika

1. Šio reglamento 56 straipsnyje nurodyti atrankos planai rengiami pagal XVI priedą.

2. Tikrintinos imties dydis nustatomas remiantis rizikos koeficientais taip:

a) labai maža rizika – 3 proc. imties;

b) maža rizika – 5 proc. imties;

c) vidutinė rizika – 10 proc. imties;

d) didelė rizika – 15 proc. imties;

e) labai didelė rizika – 20 proc. imties.

3. Laivyno sektoriaus per dieną sužvejotas tam tikrų išteklių žuvų kiekis apskaičiuojamas to laivyno sektoriaus aktyvių ES žvejybos laivų skaičių dauginant iš tų išteklių žuvų kiekio, kurį vidutiniškai per dieną sužvejoja vienas ES žvejybos laivas, remiantis patikrintų ES žvejybos laivų imties sužvejotų žuvų kiekiu.

4. Laikoma, kad tos valstybės narės, kurios bent kas mėnesį sistemiškai surenka kiekvieno iš savo žvejybos laivų, kuriems netaikomas žvejybos žurnalo ir iškrovimo deklaracijos reikalavimas, duomenis:

a) apie visus iškrautus visų sužvejotų žuvų rūšių kiekius kilogramais, įskaitant nulinius iškrovimus;

b) apie statistinius stačiakampius, kuriuose tos žuvys sužvejotos; laikosi šio reglamento 56 straipsnyje nurodytų atrankos planų sudarymo reikalavimo.

V SKYRIUS

Žvejybos pastangų kontrolė

58 straipsnis

Žvejybos pastangų ataskaitos

1. Kontrolės reglamento 28 straipsnyje nurodytos žvejybos pastangų ataskaitos pateikiamos pagal XVII priedą.

2. Kai ES žvejybos laivo kapitonas pranešimus kompetentingoms institucijoms perduoda radijo ryšiu, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 28 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės sprendžia, kokias radijo stotis naudoti, ir skelbia jas Kontrolės reglamento 115 straipsnyje nurodytoje tinklavietėje.

VI SKYRIUS

Ištaisomosios priemonės

59 straipsnis

Bendrieji principai

Norėdamos pasinaudoti Kontrolės reglamento 37 straipsnyje nurodytomis ištaisomosiomis priemonėmis, valstybės narės kuo skubiau ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo paskelbimo Oficialiajame leidinyje apie žvejybos uždraudimą pagal Kontrolės reglamento 36 straipsnį nurodo Komisijai patirtos žalos mastą.

60 straipsnis

Žvejybos galimybių skyrimas

1. Jei žala nebuvo atlyginta visiškai arba iš dalies Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalyje nurodytais veiksmais, Komisija, gavusi šio reglamento 59 straipsnyje nurodytą informaciją, kuo skubiau nustato būtinas patirtos žalos atlyginimo priemones.

2. 1 dalyje numatytoje priemonėje nurodoma:

a) kurios valstybės narės patyrė žalą (žalą patyrusios valstybės narės) ir žalos dydis (jau sumažintas, atlikus galimus pasikeitimus kvotomis);

b) atitinkamais atvejais, kurios valstybės narės viršijo savo žvejybos galimybes (žvejybos galimybes viršijusios valstybės narės) ir kiekis, kuriuo žvejybos galimybės viršytos (jau sumažintas, atlikus galimus pasikeitimus pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį);

c) atitinkamais atvejais, išskaitymas iš žvejybos galimybių jas viršijusioms valstybėms narėms, proporcingas kiekiams, kuriais viršytos žvejybos galimybės;

d) atitinkamais atvejais, žvejybos galimybių padidinimas žalą patyrusioms valstybėms narėms, proporcingas patirtai žalai;

e) atitinkamais atvejais, taikytų padidinimų ir išskaitymų įsigaliojimo data arba datos;

f) atitinkamais atvejais, bet kokios kitos būtinos priemonės patirtai žalai atlyginti.

VII SKYRIUS

Variklio galia

61 straipsnis

Varomojo variklio galios sertifikavimas

1. Naujų varomųjų variklių, pakeičiamųjų varomųjų variklių ir techniškai modifikuotų varomųjų variklių didžiausios ilgalaikės variklio galios sertifikavimas, nurodytas Kontrolės reglamento 40 straipsnio 1 ir 2 dalyse, atliekamas pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2930/86 (26).

2. Varomasis variklis laikomas techniškai modifikuotu, kaip nurodyta 1 dalyje, jei bet kuris iš pagrindinių jo komponentų (dalių), pvz., įpurškimo įranga, vožtuvai, turbininis kompresorius, stūmokliai, cilindrų įvorės, jungiamieji strypai, cilindro galvutės arba kitos dalys, buvo modifikuoti arba pakeisti naujomis kitokių techninių specifikacijų dalimis (ir dėl to pakito variklio galia) arba jei buvo modifikuotos tam tikros variklio funkcijos, pvz., įpurškimo nustatymas, turbininio kompresoriaus konfigūracija arba vožtuvo atidarymo ir uždarymo intervalo reguliavimas. Techninio modifikavimo pobūdis aiškiai išdėstomas 1 dalyje nurodytame sertifikate.

3. Žvejybos licencijos turėtojas informuoja kompetentingas valdžios institucijas prieš sumontuojant naują varomąjį variklį arba prieš pakeičiant ar techniškai modifikuojant esamą varomąjį variklį.

4. Šis straipsnis taikomas žvejybos laivams, kuriems nuo 2012 m. sausio 1 d. taikomas žvejybos pastangų režimas. Kitiems žvejybos laivams šis straipsnis taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. Šis straipsnis taikomas tik tiems žvejybos laivams, kuriuose naujas varomasis variklis sumontuotas arba kurių varomasis variklis pakeistas arba techniškai modifikuotas po šio reglamento įsigaliojimo.

62 straipsnis

Patikra ir atrankos patikrai planas

1. Siekdamos patikrinti variklio galią pagal Kontrolės reglamento 41 straipsnį, valstybės narės sudaro atrankos planą, pagal kurį nustato tuos savo laivynų žvejybos laivus arba žvejybos laivų grupes, kurie gali būti deklaravę mažesnę varomojo variklio galią nei yra iš tikrųjų. Atrankos planas grindžiamas šiais privalomais didelės rizikos kriterijais:

a) žvejybos laivai, užsiimantys žvejyba, kuriai taikomi žvejybos pastangų režimai, ypač tie žvejybos laivai, kuriems suteiktos individualios žvejybos pastangos kilovatdienėmis;

b) žvejybos laivai, kuriems taikomi nacionaline arba Europos Sąjungos teise nustatyti variklio galios apribojimai;

c) žvejybos laivai, kurių variklio galios (kW) ir bendrosios talpos (GT) santykis 50 proc. mažesnis nei vidutinis būdingas tokio paties tipo žvejybos laivui, žvejojančiam tokio paties tipo įrankiu tas pačias rūšis. Atlikdamos minėtą rizikos analizę, valstybės narės gali laivyną suskirstyti pagal vieną arba kelis iš šių kriterijų: i) nacionaline teise nustatytą laivyno skirstymą segmentais arba valdymo vienetais; ii) ilgio kategorijas; iii) talpos kategorijas; iv) naudojamus žvejybos įrankius; v) žvejojamų žuvų rūšis.

2. Valstybės narės gali atsižvelgti į kitus pačių pasirinktus rizikos nustatymo kriterijus.

3. Valstybės narės sudaro savo žvejybos laivų, kurie atitinka vieną arba kelis 1 dalyje nurodytus rizikos nustatymo kriterijus (o atitinkamais atvejais ir 2 dalyje nurodytus rizikos nustatymo kriterijus), sąrašą.

4. Iš kiekvienos žvejybos laivų grupės, kuriai priklauso laivai, atitinkantys tą patį 1 arba 2 dalyje nurodytą kriterijų, valstybės narės atsitiktinai atrenka dalį žvejybos laivų. Atrinktų laivų skaičius yra lygus tai grupei priklausančių žvejybos laivų skaičiaus kvadratinei šakniai, suapvalintai iki artimiausio sveikojo skaičiaus.

5. Valstybės narės patikrina kiekvieno patikrai atsitiktinai atrinkto žvejybos laivo visus turimus techninius dokumentus, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 41 straipsnio 1 dalyje. Tikrindamos Kontrolės reglamento 41 straipsnio 1 dalies g punkte nurodytus dokumentus, valstybės narės ypatingą dėmesį atkreipia į variklio gamintojo katalogo specifikacijas, jei tokios yra.

6. Šis straipsnis taikomas nuo 2012 m. sausio 1 d. Kontrolės reglamento 41 straipsnio 2 dalyje nurodyta fizinė patikra pirmiausia atliekama traleriams, vykdantiems veiklą žvejybos rajone, kuriam taikomas žvejybos pastangų režimas.

63 straipsnis

Fizinės patikros

1. Kai Kontrolės reglamento 41 straipsnio 2 dalyje nurodyta fizinė varomojo variklio galios patikra vykdoma atliekant varomojo variklio galios matavimus žvejybos laive, varomojo variklio galia gali būti matuojama geriausiai prieinamoje vietoje tarp propelerio ir variklio.

2. Jei varomojo variklio galia matuojama už pavarų dėžės, kad būtų galima apskaičiuoti varomojo variklio galią iš pavarų dėžės jungės, perduodančios sukamąjį judesį, kaip nurodyta Reglamento (EEB) Nr. 2930/86 5 straipsnio 1 dalyje, matavimams turi būti pritaikyta atitinkama korekcija. Darant korekciją atsižvelgiama į dėl pavarų dėžės parandamą galią pagal pavarų dėžės gamintojo pateiktus oficialius techninius duomenis.

VIII SKYRIUS

Mėgėjų žvejybos kontrolė

64 straipsnis

Atrankos planų sudarymas

1. Nepažeidžiant 5 dalies nuostatos dėl duomenų naudojimo, pagal Kontrolės reglamento 55 straipsnio 3 dalį valstybių narių sudarytuose atrankos planuose, pagal kuriuos būtų stebimi mėgėjų žvejybą vykdančių laivų sužvejotų išteklių, kuriems taikomi išteklių atkūrimo planai, žuvų kiekiai, numatoma rinkti dvimečius duomenis.

2. Pagal atrankos planus naudojami metodai turi būti aiškūs ir kiek įmanoma:

a) stabilūs laiko atžvilgiu;

b) standartizuoti pagal regionus;

c) atitinkantys kokybės standartus, nustatytus atitinkamų tarptautinių mokslinių įstaigų ir, tam tikrais atvejais, atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kuriose Europos Sąjunga yra susitariančioji šalis arba stebėtoja.

3. Atrankos planą sudaro sužvejotam išteklių, kuriems taikomi išteklių atkūrimo planai, kiekiui įvertinti skirtas atrankos metodas, naudojami žvejybos įrankiai ir atitinkamas to išteklių atkūrimo plano taikymo geografinis rajonas, kuriame sužvejoti tie ištekliai;

4. Valstybės narės sistemingai tikrina surinktų duomenų tikslumą ir teisingumą.

5. Vykdydamos 1 dalyje nurodytus atrankos planus, valstybės narės gali naudoti visus duomenis, surinktus pagal daugiametę Bendrijos programą, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 199/2008 (27).

6. Ši nuostata netaikoma, jei valstybė narė draudžia išteklių, kuriems taikomas išteklių atkūrimo planas, mėgėjų žvejybą.

65 straipsnis

Atrankos planų pateikimas ir vertinimas

1. Valstybės narės atrankos planus pateikia Komisijai praėjus dvylikai mėnesių nuo išteklių atkūrimo plano įsigaliojimo. Jei išteklių atkūrimo planas šio reglamento įsigaliojimo metu jau taikomas, atrankos planas pateikiamas per dvylika mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo. Atrankos plano pakeitimai pateikiami dar prieš jiems įsigaliojant.

2. Be Kontrolės reglamento 55 straipsnio 4 dalyje nurodyto vertinimo Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas taip pat įvertina:

a) ar pateiktas atrankos planas atitinka šio reglamento 64 straipsnio 2 ir 3 dalyse pateiktus kriterijus ir reikalavimus; vertinimas atliekamas po atrankos plano pateikimo pagal 1 dalį ir vėliau kas penkerius metus;

b) ar 1 dalyje nurodyti atrankos plano pakeitimai atitinka šio reglamento 64 straipsnio 2 ir 3 dalyse pateiktus kriterijus ir reikalavimus.

3. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas, jei reikia, pateikia rekomendacijas dėl atrankos plano patobulinimo.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

PARDAVIMO KONTROLĖ

I SKYRIUS

Atsekamumas

66 straipsnis

Apibrėžtis

Šiame skyriuje vartojamo termino apibrėžtis:

Žuvininkystės ir akvakultūros produktai – produktai, klasifikuojami 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (28) nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros 3 skirsnyje ir 1604 bei 1605 pozicijose.

67 straipsnis

Informacija apie produktų partijas

1. Operatoriai teikia Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją apie žuvininkystės ir akvakultūros produktus, kai iš žuvininkystės ir akvakultūros produktų suformuojamos partijos, bet ne vėliau kaip per pirminį pardavimą.

2. Papildant 1 dalį, operatoriai atnaujina atitinkamą Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją, kuri paaiškėja sujungus arba padalijus žuvininkystės ir akvakultūros produktų partijas po pirminio pardavimo, kai tik ši informacija tampa prieinama.

3. Tuo atveju, jei partijas sujungus arba padalijus po pirminio pardavimo yra sumaišomi žuvininkystės ir akvakultūros produktai iš kelių žvejybos laivų arba akvakultūros gamybos vienetų, operatoriai turi galimybę nustatyti kiekvienos partijos kilmę bent pagal Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies a punkte nurodytą atpažinimo numerį ir sudaryti sąlygas atsekti tą partiją iki žvejybos ar surinkimo etapo, kaip nurodyta Kontrolės reglamento 58 straipsnio 3 dalyje.

4. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 4 dalyje nurodytos sistemos ir procedūros leidžia operatoriams nustatyti žuvininkystės ir akvakultūros produktų tiesioginį (-ius) tiekėją (-us) ir tiesioginį (-ius) pirkėją (-us), išskyrus atvejus, kai pastarasis (-ieji) yra galutinis (-iai) vartotojas (-ai).

5. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodyta informacija apie žuvininkystės ir akvakultūros produktus pateikiama naudojant partijos ženklinimo arba pakavimo priemones arba naudojant fiziškai prie partijos pridedamą komercinį dokumentą. Ji gali būti pridedama prie partijos naudojant atpažinimo priemonę, pvz., kodą, brūkšninį kodą, elektroninę mikroschemą arba panašią priemonę arba žymėjimo sistemą. Informacija apie partiją išlieka visais gamybos, apdorojimo ir platinimo etapais, kad kompetentingos valstybių narių institucijos bet kada galėtų prie jos prieiti.

6. Operatoriai prideda Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodytą informaciją apie žuvininkystės ir akvakultūros produktus naudodami atpažinimo priemonę, pvz., kodą, brūkšninį kodą, elektroninę mikroschemą arba panašią priemonę arba žymėjimo sistemą:

a) nuo 2013 m. sausio 1 d. – žuvininkystės produktams, kuriems taikomi išteklių atkūrimo planai;

b) nuo 2015 m. sausio 1 d. – kitiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams.

7. Jei Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalyje nurodyta informacija pateikiama naudojant fiziškai prie partijos pridedamą komercinį dokumentą, prie atitinkamos partijos pridedamas bent atpažinimo numeris.

8. Valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje siekdamos užtikrinti, kad ant partijos pritvirtinta ir (arba) fiziškai prie partijos pridedama informacija galėtų pasinaudoti ne vien tos valstybės narės, kurioje žuvininkystės ir akvakultūros produktai sukrauti į partijas, kompetentingos institucijos, ypač tais atvejais, kai informacija ant partijos pateikiama naudojant atpažinimo priemonę, pvz., kodą, brūkšninį kodą, elektroninę mikroschemą arba panašią priemonę. Tokias priemones naudojantys operatoriai užtikrina, kad tos priemonės būtų parengtos pagal tarptautiniu mastu pripažintus standartus ir specifikacijas.

9. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies d punkte nurodyta informacija apie sužvejojimo datą gali apimti kelias kalendorines dienas arba vieną laikotarpį, apimantį kelias sužvejojimo datas.

10. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies f punkte nurodyta informacija apie tiekėjus – tai informacija apie šio straipsnio 4 dalyje nurodytą (-us) tiesioginį (-ius) operatoriaus tiekėją (-us). Tam tikrais atvejais ši informacija gali būti pateikiama naudojant 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004, nustatančio konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (29), II priedo I skirsnyje nurodytą identifikavimo ženklą.

11. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies a–f punktuose išvardyta informacija netaikoma:

a) importuojamiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams, kurie neįtraukti į sužvejotų žuvų kiekio sertifikato įgyvendinimo sritį pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (30) 12 straipsnio 5 dalį;

b) gėlame vandenyje sužvejotiems arba užaugintiems žuvininkystės ir akvakultūros produktams; ir

c) dekoratyvinėms žuvims, vėžiagyviams ir moliuskams.

12. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies a–h punktuose išvardyta informacija netaikoma žuvininkystės ir akvakultūros produktams, klasifikuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 1604 ir 1605 pozicijose.

13. Įgyvendinant Kontrolės reglamento 58 straipsnį, informacija apie atitinkamą geografinį rajoną yra tokia:

a) atitinkamas geografinis rajonas, kaip apibrėžta Kontrolės reglamento 4 straipsnio 30 dalyje, jei žvejojami ištekliai arba išteklių grupė, kuriems taikoma kvota ir (arba) mažiausias dydis pagal ES teisės aktus; arba

b) sužvejojimo rajonas pagal Komisisjos reglamento (EB) Nr. 2065/2001 (31) 5 straipsnį, jei tai kiti ištekliai ar išteklių grupė.

14. Kontrolės reglamento 58 straipsnio 8 dalyje nurodyta mažų žuvininkystės ir akvakultūros produktų kiekių vertė taikoma tiesioginio pardavimo iš žvejybos laivo per vieną kalendorinę dieną vienam galutiniam vartotojui atveju.

68 straipsnis

Informacija vartotojams

1. Valstybės narės užtikrina, kad Kontrolės reglamento 58 straipsnio 6 dalyje nurodyta informacija, susijusi su komerciniu pavadinimu, moksliniu žuvies rūšies pavadinimu, Reglamento (EB) Nr. 2065/2001 5 straipsnyje nurodytu sužvejojimo rajonu ir gamybos metodu, būtų nurodyta ant žuvininkystės ir akvakultūros produktų, siūlomų mažmeninei prekybai (įskaitant importuojamus produktus), etikečių arba atitinkamo ženklinimo.

2. Nukrypstant nuo 1 dalies, mažmeninės prekybos sistemoje mokslinis žuvies rūšies pavadinimas vartotojams gali būti pateikiamas kaip pardavimo informacija, pvz., ant informacinio stendo arba iškabos.

3. Jei žuvininkystės ar akvakultūros produktas anksčiau yra buvęs užšaldytas, ant 1 dalyje nurodytų etikečių arba atitinkamo ženklinimo taip pat pateikiamas žodis „atšildyta“. Jei mažmeninės prekybos sistemoje tokio užrašo nepateikiama, laikoma, kad atitinkami žuvininkystės ir akvakultūros produktai prieš tai nėra buvę užšaldyti ir vėliau atšildyti.

4. Nukrypstant nuo 3 dalies, žodis „atšildyta“ neprivalomas prie:

a) žuvininkystės ir akvakultūros produktų, kurie yra buvę užšaldyti sveikatos saugos tikslu pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo VIII skirsnį; ir

b) žuvininkystės ir akvakultūros produktų, kurie buvo atšildyti prieš pradedant rūkymo, sūdymo, virimo, marinavimo ar džiovinimo procesus arba šių procesų kombinaciją.

5. Šis straipsnis netaikomas žuvininkystės ir akvakultūros produktams, klasifikuojamiems Kombinuotosios nomenklatūros 1604 ir 1605 pozicijose.

6. Žuvininkystės ir akvakultūros produktai ir pakuotės, paženklinti etiketėmis arba kitaip pažymėti iki įsigaliojant šiam straipsniui ir neatitinkantys Kontrolės reglamento 58 straipsnio 5 dalies g punkto (dėl mokslinių pavadinimų) ir h punkto, taip pat šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalių, gali būti parduodami tol, kol baigsis jų atsargos.

II SKYRIUS

Žuvininkystės produktų svėrimas

1 skirsnis

Bendrosios svėrimo taisyklės

69 straipsnis

Taikymo sritis

Nepažeidžiant šio reglamento 78–89 straipsnių, šiame skyriuje išdėstytos nuostatos taikomos iškrovimo iš ES žvejybos laivų operacijoms, vykdomoms valstybėje narėje, perkrovimo operacijoms, kuriose dalyvauja ES žvejybos laivai ir kurios vykdomos valstybės narės uostuose arba netoli kranto esančiose tos valstybės teritorijose, ir ES vandenyse vykdomam žuvininkystės produktų svėrimui ES žvejybos laivuose.

70 straipsnis

Svėrimo duomenų registravimas

1. Registruoti pirkėjai, registruoti aukcionai arba kitos įstaigos arba asmenys, atsakingi už žuvininkystės produktų pirminį pardavimą arba sandėliavimą prieš pirminį pardavimą, arba atitinkamais atvejais ES žvejybos laivo kapitonas registruoja pagal Kontrolės reglamento 60 ir 61 straipsnius atliekamo svėrimo duomenis ir nurodo šią informaciją:

a) sveriamų žuvų rūšių FAO triraidžius kodus;

b) kiekvienos rūšies žuvų kiekio svėrimo rezultatus kilogramais produkto svorio;

c) žvejybos laivo, iš kurio kildinami pasverti produktai, išorės identifikavimo numerį ir pavadinimą;

d) sveriamų žuvininkystės produktų pateikimo būdą;

e) svėrimo datą (MMMM-MM-DD).

2. Registruoti pirkėjai, registruoti aukcionai arba kitos įstaigos arba asmenys, atsakingi už žuvininkystės produktų pirminį pardavimą arba sandėliavimą prieš pirminį pardavimą, arba atitinkamais atvejais ES žvejybos laivo kapitonas 1 dalyje nurodytus registruotus duomenis saugo trejus metus.

71 straipsnis

Svėrimo laikas

1. Jei žuvininkystės produktai perkrauti iš vieno ES žvejybos laivo į kitą, o pirmas jų iškrovimas atliekamas ne Europos Sąjungos uoste, produktai sveriami prieš juos išvežant iš perkrovimo uosto arba vietos.

2. Jei žuvininkystės produktai sveriami ES žvejybos laive pagal Kontrolės reglamento 60 straipsnio 3 dalį ir po iškrovimo pakartotinai sveriami sausumoje, taikant Kontrolės reglamento 60 straipsnio 5 dalį naudojamas skaičius, gautas produktus pasvėrus sausumoje.

3. Nepažeisdama specialiųjų nuostatų, taikomų ES žvejybos laivams, kuriems nereikia pildyti ir pateikti elektroninio žvejybos žurnalo, nurodyto Kontrolės reglamento 15 straipsnyje, valstybė narė gali paprašyti kapitono prieš svėrimą perduoti žurnalo lapo kopiją iškrovimo valstybės narės kompetentingoms institucijoms.

72 straipsnis

Svėrimo įranga

1. Visą svėrimo įrangą pagal nacionalinę sistemą sukalibruoja ir užantspauduoja kompetentingos valstybės narės institucijos.

2. Už svėrimo įrangą atsakingas fizinis arba juridinis asmuo registruoja kalibravimo duomenis.

3. Kai žuvys sveriamos naudojant juostinį konvejerį, gerai matomoje vietoje įtaisomas bendrą svorį registruojantis skaitiklis. Užregistruojami skaitiklio rodmenys svėrimo operacijos pradžioje ir bendras svoris. Visą informaciją apie įrangos naudojimą svėrimo duomenų žurnale registruoja už svėrimą atsakingas fizinis arba juridinis asmuo.

73 straipsnis

Užšaldytų žuvininkystės produktų svėrimas

1. Nepažeidžiant specialiųjų nuostatų ir ypač šio reglamento 70 ir 74 straipsnių, kai sveriami iškrauti užšaldyti žuvininkystės produktai, dėžėmis arba blokais iškrautų užšaldytų žuvininkystės produktų svoris gali būti nustatomas pagal rūšis ir, atitinkamais atvejais, pagal pateikimą, bendrą dėžių arba blokų skaičių dauginant iš vidutinio grynojo vienos dėžės ar bloko svorio, apskaičiuoto pagal XVIII priede nustatytą metodiką.

2. Žuvininkystės produktus sveriantys fiziniai arba juridiniai asmenys registruoja kiekvieno iškrovimo duomenis ir nurodo:

a) laivo, iš kurio iškrauti žuvininkystės produktai, pavadinimą ir išorės registracijos raides bei skaitmenis;

b) iškrautų žuvų rūšis ir, atitinkamais atvejais, pateikimą;

c) partijos dydį ir padėklų imties dydį pagal rūšis ir, atitinkamais atvejais, pateikimą, kaip nurodyta XVIII priedo 1 punkto nuostatose;

d) kiekvieno imtyje esančio padėklo svorį ir vidutinį padėklų svorį;

e) dėžių arba blokų ant kiekvieno imtyje esančio padėklo skaičių;

f) tuščios dėžės svorį, jeigu jis skiriasi nuo XVIII priedo 4 punkte nurodyto tuščios dėžės svorio;

g) vidutinį tuščio padėklo svorį pagal XVIII priedo 3 dalies b punkto nuostatas;

h) vidutinį dėžės arba bloko svorį pagal žuvininkystės produktų rūšis ir, atitinkamais atvejais, pateikimą.

74 straipsnis

Ledas ir vanduo

1. Registruotas pirkėjas, registruotas aukcionas arba kitos įstaigos arba asmenys, atsakingi už žuvininkystės produktų pirminį pardavimą, prieš sverdami žuvininkystės produktus užtikrina, kad nuo jų, kiek įmanoma neapgadinant ir nepakenkiant kokybei, būtų pašalintas ledas.

2. Nepažeidžiant specialiųjų taisyklių, taikomų šio reglamento 78–89 straipsniuose nurodytų pelaginių rūšių žuvims, kurios iškraunamos bendrai, kad būtų išgabentos į pirminio pardavimo, sandėliavimo arba apdorojimo vietą, iš bendro svorio išskaitytas vandens ir ledo svoris negali viršyti 2 proc. Visais atvejais išskaitytas vandens ir ledo svoris procentais užregistruojamas svėrimo lape šalia svorio įrašo. Iš ne pelaginių rūšių žuvų svorio vandens ir ledo svoris neišskaitomas.

75 straipsnis

Kompetentingų institucijų prieigos galimybė

Kompetentingos institucijos turi visapusišką galimybę bet kuriuo metu patikrinti svėrimo įrangą, užregistruotus svėrimo duomenis, deklaracijas raštu bei visas patalpas, kuriose laikomos arba apdorojamos žuvys.

76 straipsnis

Mėginių atrankos planai

1. Kontrolės reglamento 60 straipsnio 1 dalyje nurodytą mėginių atrankos planą ir visus reikšmingus jo pakeitimus priima valstybės narės pagal XIX priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.

2. Kontrolės reglamento 60 straipsnio 3 dalyje nurodytą mėginių atrankos planą ir visus reikšmingus jo pakeitimus priima valstybės narės pagal XX priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką. Jei sužvejotos žuvys sveriamos laive, Kontrolės reglamento 14 straipsnio 3 dalyje ir 21 straipsnio 3 dalyje nurodytas leidžiamas nuokrypis netaikomas, kai skaičius, gautas pasvėrus iškrautus produktus, yra didesnis už atitinkamą skaičių, gautą produktus pasvėrus laive.

3. Jei valstybės narės ketina priimti Kontrolės reglamento 60 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytus mėginių atrankos planus, pageidaujama, kad jos per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo pateiktų bendrą mėginių atrankos planą, apimantį visas per trejus metus atliktas atitinkamas svėrimo procedūras. Šį mėginių atrankos planą gali sudaryti atskiros dalys, skirtos įvairiai skirtingų išteklių žvejybos veiklai.

4. Visi po 3 dalyje nurodyto termino numatyti priimti nauji mėginių atrankos planai arba jų pakeitimai pateikiami patvirtinti likus trims mėnesiams iki atitinkamų metų pabaigos.

77 straipsnis

Žuvininkystės produktų svėrimo po išvežimo iš iškrovimo vietos kontrolės planai ir programos

1 Kontrolės reglamento 61 straipsnio 1 dalyje nurodytą kontrolės planą ir visus reikšmingus jo pakeitimus priima valstybės narės pagal XXI priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.

2. Jei valstybės narės ketina priimti Kontrolės reglamento 61 straipsnio 1 dalyje nurodytą kontrolės planą, jos pateikia kiekvienos valstybės narės bendros kontrolės planą, kuris apima visus žuvininkystės produktų, kuriuos numatyta sverti po pervežimo, pervežimus. Šis kontrolės planas pateikiamas per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo. Šį bendros kontrolės planą gali sudaryti atskiros dalys, skirtos įvairiai skirtingų išteklių žvejybos veiklai.

3. Kontrolės reglamento 61 straipsnio 2 dalyje nurodytą bendros kontrolės programą ir visus reikšmingus jos pakeitimus priima valstybės narės pagal XXII priede pateiktą rizikos vertinimu grindžiamą metodiką.

4. Jei valstybės narės ketina priimti Kontrolės reglamento 61 straipsnio 2 dalyje nurodytą bendros kontrolės programą, jos ją pateikia per šešis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo.

5. Visi nauji 2 dalyje nurodyti kontrolės planai arba visos naujos 4 dalyje nurodytos bendros kontrolės programos, numatyti priimti po 2 ir 4 dalyse nurodytos datos, arba visi šių planų arba programų pakeitimai pateikiami likus trims mėnesiams iki metų, kurie baigiasi prieš plano arba programos įsigaliojimo dieną, pabaigos.

2 skirsnis

Specialiosios tam tikrų pelaginių rūšių žuvų svėrimo taisyklės

78 straipsnis

Atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių svėrimo tvarkos taikymo apimtis

Šiame skirsnyje nustatytos taisyklės taikomos sveriant Europos Sąjungoje iškrautas arba trečiosiose šalyse iš ES žvejybos laivų atskirai arba pramaišiui iškrautas atlantines silkes