Oficialusis leidinys L 323 , 28/11/2002 p. 0001 - 0020



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2093/2002 2002 m. lapkričio 26 d. dėl galutinio antidempingo muito nustatymo importuojamiems poliesterio tekstūruotiesiems gijiniams siūlams (PTS), kurių kilmės šalis yra Indija ir laikinojo antidempingo muito galutinio surinkimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1], ypač į jo 9 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (1) Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1412/2002 [2] (toliau – laikinasis reglamentas) įvedė laikinąjį antidempingo muitą į Bendriją importuojamiems poliesterio tekstūruotiesiems gijiniams siūlams (toliau – PTS), kurių kilmės šalis yra Indija. (2) Tuo pat metu Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1411/2002 [3] įvedė ir laikinąjį kompensacinį muitą importuojamiems PTS, kurių kilmės šalis yra Indija. (3) Primenama, kad dempingo ir žalos tyrimo laikotarpis apėmė laikotarpį nuo 2000 m. spalio 1 d. iki 2001 m. rugsėjo 30 d. (TL). Laikinajame reglamente buvo aptikta rašymo klaida ir yra patvirtinama, kad pagal įvairias toliau pateiktas lenteles žalos analizei svarbių tendencijų nagrinėjimas apėmė laikotarpį nuo 1996 m. sausio 1 d., (o ne nuo 1997 m. spalio 1 d., kaip nurodyta laikinajame reglamente) iki TL pabaigos (nagrinėjamas laikotarpis). Šis laikotarpis buvo pasirinktas turint omenyje visos Bendrijos pramonės ekonominės padėties raidos nagrinėjimą, atsižvelgiant į 1996 metais įvestų antidempingo priemonių Indonezijos, Malaizijos, Taivanio ir Tailando atžvilgiu poveikį. B. TOLESNĖ TVARKA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (4) Po laikinųjų antidempingo muitų nustatymo importuojamiems PTS, kurių kilmės šalis yra Indija, keletas suinteresuotų asmenų pateikė pastabas raštu. Visiems suinteresuotiems asmenims, pareikalavusiems juos išklausyti, buvo sudarytos galimybės būti išklausytiems žodžiu. (5) Komisija ir toliau ieškojo bei tikrino visą informaciją, kuri jos manymu buvo būtina galutinėms išvadoms priimti. (6) Visoms šalims buvo pranešti esminiai faktai ir aplinkybės, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti įvesti galutinį antidempingo muitą ir galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinuoju muitu. Joms taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jos po šio informacijos atskleidimo galėjo pateikti pareiškimus. (7) Be patikrinimų vietoje, kuriuos Komisija atliko dar laikinajame etape, įvedus laikinąsias priemones buvo aplankyta ir bendrovė Unifi Textured yarns Ltd, Bendrijos PTS gamintojas, esantis Airijoje. (8) Buvo atsižvelgta į šalių žodžiu ir raštu pateiktus argumentus ir tam tikrais atvejais buvo atitinkamai patikslintos laikinosios išvados. C. NAGRINĖJAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (9) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Komisija savo analizėje neatsižvelgė į tai, kad Bendrijoje yra trys skirtingi PTS rinkos segmentai, ką tariamai patvirtina ypač skirtingi vidutinių PTS, kurių kilmės šalis yra Indija, PTS, kurių kilmės šalys yra kitos trečiosios šalys ir Bendrijos pramonės pagamintų PTS pardavimo kainų lygiai. Anot šių eksportuojančių gamintojų, tą patvirtina faktas, kad Bendrijos pramonės vidutinė kaina per TL buvo daugiau kaip 50 % didesnė už Indijos importo kainą, kas tariamai rodo, kad Bendrijoje pagaminti PTS visais atžvilgiais skiriasi nuo PTS, kurių kilmės šalis yra Indija. (10) Reikėtų priminti, kad preliminariai buvo nustatyta, jog skirtingų rūšių ir kokybės PTS pagrindinės fizinės savybės ir panaudojimas iš esmės nesiskiria ir, esant tokioms aplinkybėms, atliekant šį tyrimą visų rūšių PTS turėtų būti laikomi vienu produktu. Taip pat buvo padaryta laikinoji išvada, kad Indijoje pagaminti ir į Bendriją eksportuoti PTS turi panašias pagrindines fizines savybes ir panaudojimo būdus kaip ir Bendrijos gamintojų pagaminti PTS, todėl jie turėtų būti laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau – pagrindinis reglamentas) 1 straipsnio 4 dalyje. Šiuo atžvilgiu vien tik pardavimo kainų skirtumas negali būti laikomas panašaus produkto nustatymo kriterijumi. (11) Be to, dėl rinkos segmentų argumento nebuvo pateikta ar rasta jokių įrodymų, kurie padėtų nubrėžti aiškią skiriamąją liniją pagal objektyvius kriterijus, patvirtinančius išvadą, kad prekės, importuojamos iš Indijos, ir Bendrijos pramonės pagamintas produktas yra skirtingi produktai. Pati pardavimo kaina nelaikoma pakankamu elementu rinkos segmentams nustatyti, visų pirma vertinant dempingo ir subsidijavimo veiksmus. Į nustatytą produktų rūšių skirtumą, kur iš tiesų susiduriama su skirtingais kainodaros elementais, atsižvelgiama apskaičiuojant kainų numušimo ir žalos panaikinimo lygius, kaip paaiškinta šio reglamento 48 konstatuojamojoje dalyje. (12) Dėl pirmiau nurodytų priežasčių šis argumentas atmetamas, ir atitinkamai patvirtinamos išvados, kad PTS turėtų būti laikomi vienu ir tuo pačiu produktu ir kad bendra analizė turėtų būti daroma šiuo lygiu. (13) Kadangi daugiau pastabų nebuvo pateikta, patvirtinamas nagrinėjamo produkto ir panašaus produkto apibrėžimas, nurodytas laikinojo reglamento 11–13 konstatuojamosiose dalyse. D. ATRANKA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (14) Nebuvo gauta jokių pastabų dėl Indijos eksportuotojų atrankos, todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 14–23 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. E. DEMPINGAS | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Normalioji vertė | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (15) Paskelbus laikinąsias išvadas, dėl įvairių priežasčių trys tiriami Indijos eksportuojantys gamintojai užginčijo gamybos išlaidų ir pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) sąnaudų įprastomis prekybos sąlygomis nustatymo bei normaliosios vertės apskaičiavimo rezultatus. (16) Vienas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad kai kurios rašymo klaidos buvo padarytos nurodant suvartojimo koeficientą ir kartais pasitaikantį dvigubą atskirų žaliavų apskaičiavimą, o tai turėjo įtakos nagrinėjamo produkto gamybos išlaidoms. (17) Ši pretenzija buvo iš dalies atmesta atsižvelgiant į tai, kad per protingą laiką eksportuojantis gamintojas nesugebėjo pateikti atitinkamos informacijos apie kai kurias žaliavas, kad ją būtų galima patikrinti. Tam tikra informacija buvo gauta tik po patikrinamojo vizito. Be to, bet kokiu atveju, prieš priimdama sprendimą, Komisija pasirėmė informacija, pateikta prieš patikrinimą vietoje. (18) Tas pats eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad jis tinkamai pateikė duomenis apie nagrinėjamo produkto PBA sąnaudas, tačiau nepaisydama to Komisija nepagrįstai padidino šias išlaidas, nes kai kurios "įsikūrimo išlaidos" (t. y. administracinės sąnaudos), paminėtos bendrovės metinėje ataskaitoje ir įtrauktos į PBA sąnaudas, iš tikrųjų buvo susijusios su gamybos išlaidomis. Be to, eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad apskaičiuojant PBA sąnaudas nebuvo atsižvelgta į pelną dėl užsienio valiutos kursų svyravimų. (19) Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalis nustato, kad "Į pateiktus įrodymus dėl tinkamo sąnaudų paskirstymo atsižvelgiama, jeigu matyti, kad taip paskirstytos lėšos buvo panaudotos". Apskaičiuodama PBA sąnaudas, Komisija pasirėmė audito patikrinta informacija, įtraukta į bendrovės metinę ataskaitą, nes bendrovė nepilnai užpildė atitinkamas anketos dalis. Taigi nebuvo jokios kitos informacijos, leidžiančios kitaip paskirstyti išlaidas. Metinėje ataskaitoje nurodytos įsikūrimo išlaidos sudarė aiškią buhalterinę dalį, atskirą nuo gamybos išlaidų. Dėl to buvo padaryta išvada, kad visos šios įsikūrimo išlaidos nebuvo įtrauktos į bendrovės deklaruotas gamybos išlaidas ir kad jos turėtų būti įtrauktos į PBA sąnaudas. Pelnas dėl užsienio valiutų kursų svyravimų buvo įtrauktas į kompanijos metinėje ataskaitoje nurodytas gamybos išlaidas. Dėl to buvo padaryta išvada, kad ši suma jau buvo įtraukta į bendrovės nurodytas gamybos išlaidas. Taigi pretenzija buvo atmesta, o patvirtinami pirmieji su šiuo punktu susiję skaičiavimai. (20) Kitas eksportuojantis gamintojas paprašė, kad PBA sąnaudoms priskirtoms finansavimo išlaidoms būtų taikomas kitas išlaidų paskirstymo būdas. Eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad jei apyvartiniam kapitalui apyvarta yra tinkamas išlaidų paskirstymo būdas, terminuotoms paskoloms, paimtoms siekiant investuoti į gamybos priemones, tinkamiausias išlaidų paskirstymo būdas būtų buvęs atitinkamų produktų gamyba. Be to, jis tvirtino, kad, siekiant išvengti dvigubo apskaičiavimo, reikėtų atsižvelgti į tai, kad naudojantis tomis pačiomis priemonėmis buvo gaminami kiti produktai. (21) Pirmoji pretenzija dėl apskaičiavimo būdo buvo patenkinta, nes pademonstruota, kad tai iš tiesų labiau tinkama šių išlaidų atžvilgiu. Dėl to PBA sąnaudos buvo pakoreguotos prieš taikant jas įprastomis prekybos sąlygomis ir apskaičiuojant normaliąją vertę. Antroji pretenzija turėjo būti atmesta, nes patikrinimo vietoje metu patikrinta informacija neparodė jokio dvigubo skaičiavimo, todėl tokia pretenzija negali būti pagrįsta. (22) Visi eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad į vidaus pardavimo išlaidas jūrų frachtas buvo įtrauktas netikslingai, nes tokios frachto išlaidos nebuvo patirtos. (23) Ši pretenzija buvo patenkinta, ir PBA išlaidos buvo peržiūrėtos prieš taikant jas įprastomis prekybos sąlygomis ir apskaičiuojant normaliąją vertę. (24) Kitas eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad: 1) Komisija atliko dvigubus apskaičiavimus ir taip pro rata padidino prie PBA sąnaudų priskiriamas finansines išlaidas; 2) Komisija nukrypo nuo PBA sąnaudų paskirstymo pagal produktus arba vidaus rinką ir PBA sąnaudas paskirstė pagal rūšis, taip į išlaidų paskirstymą įtraukdama nenagrinėjamus produktus; 3) apskaičiuodama gamybos išlaidas ir PBA išlaidas, Komisija nukrypo nuo TL ir pasirėmė paskutiniaisiais finansiniais metais, kurie baigėsi dar nepasibaigus TL; ir 4) Komisija suskirstė kai kurių rūšių produktus į grupes ir taip atitolo nuo savo pačios produktams nustatytų kontrolinių numerių, naudojamų siekiant užtikrinti teisingą palyginimą. (25) Pirmajame punkte nurodyta pretenzija buvo patenkinta, todėl su šiomis išlaidomis susijusios PBA sąnaudos buvo patikslintos. Svarstant antrąjį punktą, kaip paminėta 19 konstatuojamojoje dalyje, vėl primenama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje pateikta nuostata. Patikrinimo vietoje metu Komisijai nebuvo pateikti jokie dokumentai, įrodantys, kad bendrovė tradiciškai skirstė išlaidas pagal produktus arba rinką. Dėl to ši pretenzija buvo atmesta, o patvirtintas PBA sąnaudų paskirstymas pagal rūšis. Trečiajame punkte pateikta pretenzija, susijusi su PBA sąnaudomis, buvo iš dalies patenkinta, ir Komisija, gavusi audito patikrintą ir su paskutiniaisiais finansiniais metais, apėmusiais antrąją TL pusę, susijusią informaciją, atliko naujus šių išlaidų apskaičiavimus, įtraukdama paskutinę turimą informaciją. Pretenzija dėl gamybos išlaidų buvo atmesta, nes Komisijos atlikti apskaičiavimai buvo paremti visa tarpinio produkto gamyba, o eksportuojantis gamintojas pateikė duomenis tik apie visos produkcijos dalį. Dėl to buvo nuspręsta, kad Komisijos apskaičiavimai, apimdami visą produkciją, buvo tipiškesni. Ketvirtajame punkte pateikta pretenzija buvo atmesta, nes Komisija neskirstė į grupes skirtingų rūšių produktų, kuriems netaikomi produktų kontroliniai numeriai, naudojami siekiant užtikrinti teisingą palyginimą. Apskaičiuojant prekybos įprastomis sąlygomis metu patiriamas gamybos išlaidas ir nustatytant normaliąją vertę, remiantis paties eksportuojančio gamintojo pateikta lentele, į grupes buvo suskirstyti tik kai kurių rūšių tarpiniai produktai, naudojami nagrinėjamo produkto gamyboje. 2. Eksporto kaina | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (26) Pretenzijų dėl eksporto kainos apskaičiavimo nebuvo pateikta. Remiantis tuo patvirtinamos laikinojo reglamento 32 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. 3. Palyginimas | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (i) Muito drobekas pagal Priklausančių muitų atsiskaitymo knygelių schemą (PMAK) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (27) Visi Indijos eksportuojantys gamintojai pakartojo savo pretenziją, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą arba kitaip pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą, turėtų būti pakoreguota pagal PMAK schemą, taikomą po eksporto, gautos naudos normalioji vertė (laikinojo reglamento 34 konstatuojamoji dalis). (28) Reikėtų turėti omenyje, kad 2 straipsnio 10 dalies įžanginiame sakinyje nurodyta, kad "jos turi būti koreguojamos kiekvienu atveju individualiai, atsižvelgiant į besiskiriančius veiksnius, kurie, kaip tvirtinama arba įrodyta, turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui". Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, koregavimas leidžiamas, kai kartu patenkinamos dvi sąlygos: pirma, panašus produktas ir į jį fiziškai inkorporuotos medžiagos apmokestinami importo mokesčiais, jeigu jie yra skirti vidaus vartojimui eksportuojančioje šalyje, ir, antra, šie importo mokesčiai yra kompensuojami arba nerenkami, kai produktas eksportuojamas į Bendriją. Šios sąlygos sudaro pagrindą nustatyti bet kokius skirtumus tarp konkrečių veiksnių, turinčių įtakos kainos palyginamumui. Kaip ir pradinėje stadijoje, taip ir dabar dėl pirmojo reikalavimo nebuvo pateikta jokių įtikinamų įrodymų. Atitinkamai negalima leisti koreguoti muitų drobeko. Remiantis 2 straipsnio 10 dalies k punktu, "Gali būti koreguojama, kai skiriasi kiti … veiksniai, jeigu matyti, kad atsiradę skirtumai turi įtakos kainų palyginamumui, kaip numatyta pagal šią dalį, ypač jeigu pirkėjai vidaus rinkoje nuolatos moka skirtingas kainas dėl tokių veiksnių skirtumo". Šiuo atveju nė vienas iš pirmiau paminėtų reikalavimų nebuvo patenkintas, nes eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių įtikinamų įrodymų, pagrindžiančių jų pretenziją. Dėl to negalima leisti koreguoti ir skirtumų tarp kitų veiksnių, tad patvirtinamos laikinojo reglamento 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. (ii) Muito drobekas pagal Išankstinių licencijų schemą (ILS) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (29) Du Indijos eksportuojantys gamintojai pakartojo savo pretenziją, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktą arba kitaip pagal 2 straipsnio 10 dalies k punktą turėtų būti pakoreguota pagal ILS, taikomą po eksporto, gautos naudos normalioji vertė (laikinojo reglamento 34 konstatuojamoji dalis). Be to, abu eksportuojantys gamintojai teigė, kad lygiagrečiai vykdomo tyrimo dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo metu Komisija atliko išsamesnį tyrimą ir pripažino pirmiau minėtą schemą nekompensuotina. Dėl šios priežasties ir siekiant panaikinti šį tariamą abiejų tyrimų prieštaravimą, turėtų būti suteikta pirmiau minėta išmoka. Be to, eksportuojantys gamintojai teigė, kad reikalavimu įrodyti, jog gamybai eksportuojančioje šalyje skirtose žaliavose yra apmuitinamų medžiagų, buvo užkrauta nepagrįsta įrodinėjimo našta. (30) Primenama, kad kiekvienas antidempingo procesas vertinamas atsižvelgiant į jo pagrindą ir tiriamas atsižvelgiant į jo faktines ir teisines aplinkybes, kurios gali skirtis nuo visų kitų procesų aplinkybių. Todėl teiginys dėl dviejų skirtingų procesų lygiagretumo pripažintas nepagrįstu. Bet kuriuo atveju Komisijos reglamento (EB) Nr. 1411/2002 66 konstatuojamojoje dalyje nustatyta, kad "… abi sistemos (Išankstinių licencijų schema ir Tarpinio tiekimo išankstinių licencijų schema) gali būti laikomos kompensuotinomis. Tačiau tiriamos bendrovės sugebėjo įrodyti, kad importo muitais neapmokestintų įvežtų medžiagų kiekis neviršijo eksportuotoms prekėms sunaudoto kiekio". Vis dėlto ši citata nustato tik bendrą principą. Šiuo atžvilgiu, kaip nustatyta 28 konstatuojamojoje dalyje, vertėtų prisiminti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies įžanginį žodį, 2 straipsnio 10 dalies b punkte ir 2 straipsnio 10 dalies k punkte pateiktus reikalavimus. Vėlgi, kaip ir laikinajame reglamente, pagrindinio reglamento reikalavimai nebuvo patenkinti, nes eksportuojantys gamintojai nepateikė jokių įtikinamų įrodymų, visiškai pagrindžiančių jų atitinkamas pretenzijas. Taip pat reikėtų pažymėti, kad eksportuojantiems gamintojams nustatytas reikalavimas įrodyti, jog eksportuojančioje šalyje gamybai skirtose žaliavose yra apmuitinamų medžiagų, neužkrovė nepagrįstos įrodinėjimo naštos. Priimant laikinąsias priemones už tokius mokesčius buvo suteikiamos tinkamos išmokos, kai eksportuojantys gamintojai tai patvirtindavo buhalteriniais įrašais; kitaip pretenzijos buvo atmetamos. Tai reiškia, kad kaip buvo prašoma anketoje, bendrovės galėjo įrodyti, kad vidaus vartojimui Indijoje skirtas panašus produktas ir fiziškai į jį inkorporuotos medžiagos buvo apmokestintos importo mokesčiais. Atitinkamai dėl 28 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių muito drobekas negali būti pakoreguotas, tad patvirtinamos laikinojo reglamento 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. (iii) Akcizo mokestis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (31) Vienas eksportuojantis gamintojas pakartojo savo pretenziją dėl sumos, atitinkančios vidaus vartojimui Indijoje skirtam panašiam produktui taikomą netiesioginį mokestį, kuris gražinamas produktą eksportavus į Bendriją, pakoregavimo pagal 2 straipsnio 10 dalies b punktą. (32) Priimant laikinąsias priemones buvo nustatyta, kad eksportuojant nagrinėjamą produktą bendrovei iš tikrųjų buvo gražintas akcizo mokestis. Tačiau kadangi bendrovė neįrodė, jog buvo gražintas visas netiesioginis mokestis, pretenzija buvo sumažinta. Patvirtinus laikinąsias priemones, Komisijos prašymu aptariamas eksportuojantis gamintojas pateikė pretenziją pagrindžiančią papildomą informaciją ir dokumentus; jie buvo patikrinti. Šiuo atveju ši informacija buvo pripažinta įtikinama, todėl buvo suteikta visa pretenzijoje nurodyta suma. Atitinkamai buvo pakoreguotos laikinojo reglamento 35 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. (iv) Pardavimo mokesčiai | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (33) Kitas eksportuojantis gamintojas pakartojo savo pretenziją, kad dėl Indijos Vyriausybės politikos skatinti steigti gamyklas mažiau išsivysčiusiuose regionuose kai kurios bendrovės buvo atleistos nuo pardavimo mokesčio, ir paprašė atlikti atitinkamus pakoregavimus. Pateikta informacija ir patikrinimas vietoje parodė, kad visose vidaus pardavimų sąskaitose nurodyta, jog aptariamas eksportuojantis gamintojas buvo atleistas nuo šio mokesčio, kurio suma atskirose sąskaitose nebuvo nurodyta. Taigi nebuvo įrodyta, kad bendrovė rinko minėtą mokestį už vidaus pardavimus ir mokėjo jį Finansų ministerijai ir kad vidaus rinkoje parduodami panašūs produktai nebuvo apmokestinami tokiu pardavimo mokesčiu. Taigi atitinkamai patvirtinamos laikinojo reglamento 36 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. (v) Prekybos lygis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (34) Vienas Indijos eksportuojantis gamintojas pakartojo savo pretenziją dėl nagrinėjamo produkto pardavimo vidaus rinkoje ir jo eksporto prekybos lygių skirtumų pakoregavimo (laikinojo reglamento 37 konstatuojamoji dalis). (35) Tačiau grąžintoje anketoje pateikta informacija ir patikrinimas vietoje parodė, kad Indijos vidaus rinkoje nėra įtikinamų ir didelių funkcijų bei kainų skirtumų tarp įvairių prekybos lygių. Nauja informacija nebuvo pateikta. Taigi atitinkamai patvirtinamos laikinojo reglamento 37 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. 4. Dempingo dydis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (36) Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta jokių pastabų arba naujos informacijos, patvirtinama laikinojo reglamento 39–44 konstatuojamosiose dalyse pateikta metodika. (37) Pakoreguotą normaliosios vertės svertinį vidurkį palyginus su eksporto kainos svertiniu vidurkiu pagal produktų rūšis ex-factory (gamintojo pardavimo kaina) paaiškėjo, kad visi tiriami eksportuojantys gamintojai yra susiję su dempingu. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi taip pat buvo pakoreguotas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas dempingo dydžio svertinis vidurkis. Pakoreguoti apskaičiavimai taip pat turėjo įtakos likusių bendrovių dempingo dydžiui Atsižvelgiant į didelį bendradarbiavimo mastą, likusių bendrovių dempingo dydis nustatomas atsižvelgiant į aukščiausią bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui nustatytą dempingo dydį. (38) Galutiniai dempingo dydžiai, išreikšti CIF importo kaina prieš sumokant muito mokesčius, yra tokie: Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | Reliance Industries Limited | 6,1 % | Welspum Syntex Limited | 17 % | Bendradarbiaujantys, bet neatrinkti eksportuojantys gamintojai | 8,9 % | Likusių bendrovių dempingo dydis | 17 % | F. BENDRIJOS PRAMONĖ | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (39) Netrukus po laikinųjų priemonių įvedimo Dupont SA, vienas iš bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, įtrauktas apibūdinant Bendrijos pramonę laikinajame etape, galutinai nutraukė PTS gamybą Bendrijoje tariamai dėl pigaus importo į Bendrijos rinką. Atsižvelgiant į tai, kad gamyba buvo galutinai nutraukta, buvo laikoma tikslinga nebepriskirti Dupont SA prie Bendrijos pramonės. Todėl, siekiant padaryti galutines išvadas, buvo svarstoma, ar Bendrijos pramonė turėtų būti apibrėžiama kaip susidedanti iš dviejų likusių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, t. y. UNIFI Textured yarns Ltd ir Sinterama Spa. (40) Todėl buvo patikrinta, ar šių dviejų bendrovių produkcija vis dar sudarė didžiąją Bendrijos produkcijos dalį, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dalyje. Buvo nustatyta, kad bendra dviejų likusių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų produkcija sudarė 30 % visos panašaus produkto Bendrijos produkcijos Bendrijoje TL metu. Tai daugiau už minėtame straipsnyje nustatytą 25 % slenkstį. Todėl šios dvi bendrovės sudaro Bendrijos pramonę pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies nuostatas. (41) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad laikinoji žalos analizė buvo pagrįsta tik mažosios Bendrijos gamintojų dalies padėtimi. Savo argumentą jie grindė tuo, kad skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurie faktiškai bendradarbiavo atliekant tyrimą, nesudaro didžiosios Bendrijos gamintojų dalies. (42) Šis argumentas yra neteisingas ir buvo atmestas, kadangi dvi likusios bendrovės atstovauja daugiau kaip 25 % visos Bendrijos produkcijos. Todėl patvirtinama, kad šie du bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. G. ŽALA | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | 1. Suvartojimas Bendrijoje | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (43) Nesant jokios naujos informacijos, patvirtinamos laikinosios išvados dėl suvartojimo Bendrijoje, kaip apibūdinta laikinojo reglamento 54–55 konstatuojamosiose dalyse. Per nagrinėjamą laikotarpį suvartojimas Bendrijoje kito taip: | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Suvartojimas Bendrijoje | 285640 | 341660 | 369031 | 353376 | 360176 | 339352 | 1996 = 100 | 100 | 120 | 129 | 124 | 126 | 119 | 2. Importas iš Indijos | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Importas iš Indijos | 7583 | 16992 | 18064 | 11824 | 18752 | 22683 | 1996 = 100 | 100 | 224 | 238 | 156 | 247 | 299 | Kainos | 2,7 % | 5 % | 4,9 % | 3,3 % | 5,2 % | 6,7 % | Rinkos dalys | 1,9 | 2 | 1,7 | 1,4 | 1,8 | 1,7 | 1996 = 100 | 100 | 107 | 91 | 75 | 95 | 93 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (44) Absoliučia prasme per nagrinėjamą laikotarpį importo iš Indijos kiekiai išaugo beveik tris kartus nuo 7583 tonų 1996 metais iki 22683 tonų per TL. Reikėtų pastebėti, kad nuo 1999 metų iki TL, kuomet sumažėjo bendras suvartojimas Bendrijoje, importo iš Indijos apimtis išaugo beveik du kartus. (45) Importo iš Indijos rinkos dalis padidėjo nuo 2,7 % 1996 metais iki 6,7 % per TL. Kartu su sparčiu importo apimties augimu nuo 1999 metų iki TL jų rinkos dalis išaugo nuo 3,3 % iki 6,7 %, nors bendras suvartojimas Bendrijoje sumažėjo. (46) Vidutinė importo kaina iš pradžių nuo 1996 iki 1997 metų padidėjo, o vėliau sumažėjo. Mažiausias kainų lygis buvo pasiektas 1999 metais. (47) Kadangi nebuvo pateikta jokių pastabų dėl importo iš Indijos apimties ir kainos, patvirtinamos laikinosios išvados, pateiktos laikinojo reglamento 56–58 konstatuojamosiose dalyse. (48) Atsižvelgiant į pirmiau minėtus pasikeitimus Bendrijos pramonės struktūroje, kainų numušimo apskaičiavimai buvo patikslinti. Tačiau nebuvo pakeista kainų numušimo dydžio apskaičiavimo metodika, išaiškinta laikinojo reglamento 59 ir 61 konstatuojamosiose dalyse. Primenama, kad, siekiant išanalizuoti kainų numušimą, buvo lyginamos skirtingų rūšių PTS, kurių kilmės šalis yra Indija, kainos ir tokių pačių rūšių PTS, kuriuos gamina ir parduoda Bendrijos pramonė, kainos. Bendrų vidutinių kainų palyginimas, kurį siūlė Indijos eksportuojantys gamintojai, neleistų atsižvelgti į skirtingas produktų rūšis, ir būtų gauti klaidinantys rezultatai. (49) Tuo remiantis patikslinti tyrime bendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų kainų numušimo dydžiai, išreikšti kaip Bendrijos pramonės kainų procentas, svyravo nuo 23 % iki 28 %. 3. Bendrijos pramonės padėtis | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (50) Išbraukus vieną pirmiau minėtą bendradarbiaujantį Bendrijos gamintoją iš Bendrijos pramonės apibrėžimo, buvo atitinkamai patikslinti laikinai nustatyti žalos rodikliai. Toliau pateikti duomenys rodo žalos rodiklių, susijusių su dviem likusiais bendradarbiaujančiais Bendrijos gamintojais, raidą nagrinėjamu laikotarpiu. Siekiant konfidencialumo, kadangi Bendrijos pramonę sudaro tik du Bendrijos gamintojai, duomenys buvo indeksuoti. Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų išnaudojimas (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Gamybos apimtis | 100 | 112 | 117 | 112 | 122 | 118 | Gamybos pajėgumai | 100 | 110 | 116 | 118 | 130 | 135 | Pajėgumų išnaudojimas | 100 | 101 | 101 | 95 | 94 | 88 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (51) Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės gamybos apimtis išaugo 18 %. Reikėtų paminėti, kad didžiausias augimas vyko nuo 1996 iki 1998 metų. Po to gamybos apimtis svyravo, o per TL pasiekė lygį, panašų į pasiektąjį 1998 metais. (52) Gamybos pajėgumai buvo nustatyti pagal sumontuotų mechanizmų teorinę maksimalią valandinę galią, padauginus ją iš teorinių darbo valandų per metus, atsižvelgiant į einamojo remonto ir kitus panašius gamybos pertraukimus. (53) Gamybos pajėgumų augimas vyko dviem etapais. Pirmasis augimas vyko nuo 1996 iki 1998 metų, t. y. 16 % padidėjimas. Atkreipiamas dėmesys, kad šiuo laikotarpiu panašiai išaugo ir Bendrijos pramonės gamybos apimtis, kas užtikrino stabilų ir gerą pajėgumų išnaudojimą. Antrasis augimas vyko nuo 1999 metų iki TL pabaigos, kada gamybos pajėgumai išaugo apie 14 %. Šiuo laikotarpiu gamybos lygis išliko gana stabilus, kas paaiškina pajėgumų išnaudojimo koeficiento sumažėjimą. Atsargos (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Atsargos | 100 | 62 | 10 | 5 | 25 | 72 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (54) Atsargų kiekio sumažėjimą nuo 1996 iki 1999 metų paaiškina žymiai padidėjusi pardavimų apimtis, visų pirma palyginus su gamybos apimtimi per tą patį laikotarpį. Vėliau atsargų padaugėjo dėl didelio pardavimų apimties sumažėjimo, o gamyba šiek tiek išaugo. Pardavimų apimtis, rinkos dalis ir augimas (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | IP | Pardavimų apimtis | 100 | 116 | 121 | 116 | 116 | 106 | Rinkos dalys | 100 | 98 | 94 | 94 | 92 | 89 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (55) Per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonės pardavimų apimtis padidėjo 6 %. Ji pasiekė piką 1998 metais (21 % padidėjimas lyginant su 1996 metais), o vėliau sumažėjo 13 %. (56) 1996–1998 m. Bendrijos pramonės pardavimų apimtis didėjo mažiau lyginant su bendro suvartojimo Bendrijoje raida. Todėl jos sumažėjimas buvo ryškesnis nei bendros PTS paklausos sumažėjimas, nustatytas Bendrijoje nuo 1998 metų iki TL. Tai paaiškina, kodėl rinkos dalys nuolatos mažėjo. (57) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Komisija turėjo atsižvelgti į visų Bendrijos gamintojų rinkos dalių raidą per nagrinėjamą laikotarpį, o ne tik į Bendrijos pramonės rinkos dalies raidą. Tai būtų parodę bendrą rinkos dalies padidėjimą. (58) Reikėtų pastebėti, kad pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 1 dalį žalos nustatymas reiškia materialinę žalą Bendrijos pramonei. Todėl žala nustatoma tik bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų, sudarančių Bendrijos pramonę, bendrai ekonominei padėčiai, kaip apibrėžta 42 konstatuojamojoje dalyje. Be to, 86 konstatuojamojoje dalyje pateikta lentelė rodo, kad per nagrinėjamą laikotarpį kitų Bendrijos gamintojų rinkos dalis taip pat smarkiai sumažėjo. Iš tiesų kitų Bendrijos gamintojų vaidmuo buvo įvertintas nagrinėjant priežastinių ryšių klausimą. Todėl argumentas buvo atmestas. Pardavimo kaina (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Vidutinė pardavimo kaina | 100 | 100 | 100 | 93 | 90 | 95 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (59) 1996–1998 m. vidutinė Bendrijos pramonės pardavimo kaina išliko stabili, o vėliau sumažėjo 5 %. Primenama, kad toks palyginamų produktų rūšių, parduodamų Bendrijos rinkoje per TL, kainų palyginimas leido nustatyti 23–25 % kainų numušimo dydį. Pelningumas (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pelningumas | 100 | 125 | 106 | 40 | -223 | -254 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (60) Bendrijos pramonės pelningumas, išreikštas grynųjų pardavimų Bendrijos rinkoje grąža, smarkiai sumažėjo per nagrinėjamą laikotarpį nuo teigiamo lygio 1996 metais iki didelio neigiamo lygio TL metu. Investicijos ir galimybė pritraukti kapitalą (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Investicijos | 100 | 59 | 183 | 90 | 69 | 18 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (61) Investicijų lygis buvo ypač aukštas 1996 ir 1998 metais ir jis susijęs su gamybos pajėgumų didinimu. TL metu investicijų buvo ypač nedaug lyginant su minėtais metais. (62) Nagrinėjamo laikotarpio pradžioje Bendrijos pramonės galimybėms pritraukti kapitalą iš išorinių finansų tiekėjų arba patronuojančių bendrovių nebuvo daroma didelė įtaka. Tačiau atsižvelgiant į TL nuostolių dydį, TL metu galimybei pritraukti kapitalą iškilo rimtas pavojus. Investicijų grąža (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Turto grąža | 100 | 170 | 130 | 25 | - 5 | - 45 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (63) Buvo laikoma, kad šiuo atveju grynojo turto grąža (išreiškianti pelningumą kaip viso Bendrijos pramonės turtą procentais) yra tinkamas rodiklis. (64) Grynojo turto grąžos raida atitiko pelningumo duomenis ir parodė aiškų Bendrijos pramonės finansinės padėties blogėjimą, ypač po 1998 metų. (65) Indijos eksportuojantys gamintojai suabejojo grynojo turto grąžos lygiu, remdamiesi atitinkamu PTS ir pagrindinės PTS gaminti naudojamos žaliavos (t. y. POS) kainų kitimu. Buvo teigiama, kad vidutinė PTS pardavimo kaina padidėjo daugiau nei POS pirkimo kaina, ir todėl grynojo turto grąžos raida turėtų būti teigiama. (66) Visų pirma reikėtų pastebėti, kad laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL vidutinė PTS ir POS kaina kito panašiai. Antra, reikėtų atsižvelgti į kitus sąnaudų elementus, t. y. kitas naudojamas medžiagas ir gamybos išlaidas. Visi šie elementai buvo patikrinti ir į juos buvo atsižvelgta nustatant pelningumą bei investicijų grąžą nagrinėjamu laikotarpiu. Taip pat reikėtų atsižvelgti į turto vertės raidą. Todėl argumentas buvo atmestas. Pinigų srautas (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Pinigų srautas | 100 | 163 | 67 | 195 | 72 | 43 | | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (67) Pinigų srauto duomenys patvirtino Bendrijos pramonės finansinės padėties blogėjimą. Tačiau jie išliko teigiami nagrinėjamu laikotarpiu ir pasiekė piką 1999 metais. Šis pikas labiausiai susijęs su 1999 metų pinigų įplaukomis iš daugybės pardavimų sandorių, užfiksuotų 1998 metais, už kuriuos pinigai iš tiesų buvo gauti 1999 metais. Užimtumas, darbo užmokestis ir produktyvumas (1996 = 100) | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Darbuotojai | 100 | 106 | 120 | 129 | 131 | 123 | Darbo užmokestis | 100 | 117 | 125 | 142 | 141 | 145 | Produktyvumas | 100 | 105 | 98 | 87 | 93 | 95 | (68) Per nagrinėjamą laikotarpį darbuotojų skaičius išaugo 23 %. Per tą patį laikotarpį darbo kaštai padidėjo 45 %. (69) Per nagrinėjamą laikotarpį produktyvumas sumažėjo 5 %. Atsigavimas po dempingo praeityje (70) 1996–1998 m. Bendrijos pramonės finansiniai rezultatai buvo patenkinami ir rodė, kad ji bent jau iš dalies atsigavo nuo dempingo, kurio kilmės šalys yra trečiosios šalys, importo, kuriam 1996 metais buvo nustatytos antidempingo priemonės, poveikio. Vėliau nuo 1999 metų iki TL, pradėjus didėti subsidijuotam importui iš Indijos, Bendrijos pramonei vėl iškilo pavojus. Faktinis subsidijos dydis (71) Galutinis subsidijos dydis yra tikrai didelis. Atsižvelgiant į importo dempingo sąlygomis apimtį ir kainą, šio dempingo dydžio poveikio negalima laikyti nežymiu. 4. Išvada dėl žalos (72) Patvirtinama laikinoji išvada, kad per nagrinėjamą laikotarpį Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinės žalos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. Akivaizdu, kad po 1998 m. Bendrijos pramonei iškilo pavojus. Iš tiesų 1996–1998 m. Bendrijos pramonės gamybos apimtis padidėjo (+ 17 %), pajėgumų išnaudojimo koeficientas buvo aukštas, pardavimų apimtis taip pat padidėjo (+ 21 %), o pardavimo kainos išliko stabilios, ir pramonė vis dar gavo pelno (turint omeny grynosios apyvartos grąžą, viso turto grąžą ir pinigų srauto padėtį). Todėl Bendrijos pramonė galėjo didinti savo investicijas ir darbuotojų skaičių, o šiuo laikotarpiu pinigų srautas išliko palankus. Šią teigiamą raidą paaiškina bendras teigiamas antidempingo priemonių įvedimo Indonezijos, Tailando, Taivanio ir Malaizijos atžvilgiu poveikis, nes šios priemonės leido atkurti sąžiningą prekybą Bendrijos rinkoje, taip pat padidėjęs PTS suvartojimas Bendrijoje. (73) Po 1998 metų Bendrijos pramonės padėtis pradėjo sparčiai blogėti. Nepaisant to, kad gamybos apimtis išliko stabili, gamybos pajėgumų išnaudojimas sumažėjo septyniais procentiniais punktais, pardavimų apimtis sumažėjo 13 %, o pardavimo kainos taip pat sumažėjo 5 %. Todėl Bendrijos pramonė ėmė patirti didelius nuostolius, kas paveikė ir investicijų dydį. (74) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad nagrinėjamu laikotarpiu kai kurie iš pirmiau minėtų išsamių žalos rodiklių vystėsi teigiamai, taigi jie neįrodo žalos. (75) Visų pirma reikėtų paminėti, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalimi, nė vienas iš šiame straipsnyje išvardytų ekonominių rodiklių nėra būtinai lemiamas nustatant, ar Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinės žalos. Dar svarbiau yra tai, kad nors 1996–1998 m. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pagerėjo, duomenys ir pirmiau pateiktos išvados aiškiai rodo, kad vėlesniu laikotarpiu Bendrijos pramonės padėtis smarkiai pablogėjo, o per TL Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinės žalos. Todėl argumentas buvo atmestas ir patvirtintos pirmiau nurodytos išvados, t. y., kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinės žalos. H. PRIEŽASTINIAI RYŠIAI 1. Įžanga (76) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi buvo išnagrinėta, ar Bendrijos pramonės patirtą materialinę žalą, kaip apibrėžta 42 konstatuojamojoje dalyje, sukėlė subsidijuotas importas iš Indijos. Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi, Komisija taip pat dar kartą išnagrinėjo kitus žinomus veiksnius, kurie galėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei, kad būtų užtikrinta, jog jokia šių veiksnių sukelta žala nėra klaidingai priskirta importui dempingo kaina. 2. Importo dempingo kaina poveikis (77) Nuo 1996 metų iki TL importo iš Indijos kiekiai padidėjo tris kartus nuo 7583 tonų iki 22683 tonų. Jie didėjo dviem pakopomis: pirmą kartą 1996–1998 m. padidėjo 138 %, o vėliau, nuo 1999 metų iki TL – 92 %, padidėdami nuo 11824 iki 22683 tonų, t. y. padidėjimas buvo maždaug 10800 tonų. Reikėtų pastebėti, kad pirmasis padidėjimas įvyko Bendrijos rinkai vis dar besiplečiant, o antrasis vyko tuomet, kai suvartojimas Bendrijoje smarkiai krito (-14000 tonų). Per tą patį laikotarpį, t. y. nuo 1999 metų iki TL, Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo maždaug 13 %. (78) Tą patį galima pastebėti santykine prasme. Indijos rinkos dalis išaugo nuo 2,7 % 1996 metais iki 6,7 % per TL. Šis augimas vyko dviem pakopomis: 1996–1998 m. išaugo nuo 2,7 % iki 4,9 %, o nuo 1999 metų iki TL – nuo 3,3 % iki 6,7 %. (79) 1999 metais Indijos importo kaina nukrito iki žemo vidutinio 1,4 EUR už toną lygio. Tai buvo maždaug 17 % sumažėjimas lyginant su ankstesniais metais ir 26 % sumažėjimas lyginant su 1996 metais. Vykdydami šią žemų kainų politiką, jie galėjo padidinti savo pardavimų apimtis ir atgauti prarastas rinkos dalis 2000 metais ir TL. Vėliau kainos pasiekė 1998 metų lygį, tačiau vidutiniškai vis tiek buvo žemesnės nei 1996 ir 1997 metų kainos. (80) Reikėtų priminti, kad TL metu buvo nustatytas didelis kainų numušimo dydis, svyravęs nuo 23 % iki 28 %. Tai aiškiai rodo stiprų kainų spaudimą TL metu, atsiradusį dėl importo iš Indijos. Iš tiesų TL metu turint 6,7 % rinkos dalį, toks kainų numušimo lygis turėjo didelį neigiamą poveikį šiai skaidriai ir smunkančiai Bendrijos rinkai ir produktui, kuris ypač jautrus kainai. (81) Tuo pat metu 1996–1998 m. Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo maždaug vienu procentiniu punktu, o nuo 1999 metų iki TL – dar vienu procentiniu punktu. Šį sumažėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Bendrijos pramonės kainų raidą. Jai iš tiesų teko sumažinti kainas 7 % 1999 metais, lyginant su 1998 metais, kad galėtų išlaikyti savo padėtį rinkoje. Reikėtų priminti, kad tais pačiais metais importo iš Indijos kainos sumažėjo 17 %. Vėliau Bendrijos pramonės kaina išliko gana stabili, tačiau jos lygio nepakako teigiamai finansiniai padėčiai išlaikyti. Skirtingai nei Indijos pramonė, Bendrijos pramonė negalėjo pagerinti savo vidutinės pardavimo kainos Bendrijoje nuo 2000 metų iki TL. (82) 1996–1998 m., nepaisant didėjančio importo iš Indijos, Bendrijos pramonė vėl palankiai vystėsi, kadangi, įvedus antidempingo muitus importuojamiems PTS, kurių kilmės šalys yra įvairios šalys (žr. toliau), besiplečiančioje Bendrijos rinkoje buvo atkurta sąžininga prekyba. Tačiau nuo 1999 metų Bendrijos pramonės finansinė padėtis ypač pablogėjo. Kaip paaiškinta pirmiau, pardavimų apimtis ir kainos pradėjo mažėti, o tai turėjo didelės įtakos pelningumui, investicijų grąžai bei pinigų srautui. Tai sutapo su laikotarpiu, kai Indijos kainos smarkiai sumažėjo, o importo apimtis pradėjo smarkiai didėti, t. y. kai nuo 1999 metų iki TL Indijos importo apimtis padidėjo dvigubai. 3. Visų kitų žinomų veiksnių poveikis Importas iš kitų trečiųjų šalių (83) Kadangi nė vienas suinteresuotas asmuo nepateikė papildomos informacijos arba pastabų, patvirtinama išvada, padaryta laikinojo reglamento 91 konstatuojamojoje dalyje, kad importas iš Indonezijos ir Taivanio taip pat galėjo prisidėti prie TL metu Bendrijos pramonės patirtos žalos. (84) Labai tikėtina, kad šioje labai skaidrioje rinkoje didelis žemų kainų PTS importas iš bet kurios kilmės šalies padarys tokią žalą Bendrijos pramonei, kuri galėtų būti laikoma materialine. Jeigu importo iš Indijos poveikis būtų lyginamas su importo iš Indonezijos ir Taivanio poveikiu, reikėtų atsižvelgti į didelį importo iš Indijos padidėjimą nuo 1999 metų iki TL, tiek absoliučia, tiek ir sąlygine prasme, bei į Indijos vidutinę importo kainą per TL, vidutiniškai žemesne už Indonezijos ir Taivanio importo kainas, visų pirma įvertinant tai, kad šiam importui iš dalies buvo taikomi antidempingo muitai. Esant šioms aplinkybėms, galima daryti išvadą, kad Indijos importo poveikis tikrai buvo ne mažiau svarbus už Indonezijos ir Taivanio importo poveikį, ir todėl buvo tikras bei svarbus ryšys tarp importo iš Indijos ir pavojingos Bendrijos pramonės padėties. (85) Kadangi nebuvo pateikta jokių pastabų apie importą iš likusių trečiųjų šalių, taip pat patvirtinama laikinoji išvada, kad negalima laikyti, jog šis importas turėjo žalingo poveikio Bendrijos pramonei. Kiti Bendrijos gamintojai (86) Remiantis tam tikrų bendrovių gauta ir skunde nurodyta informacija, toliau pateikiamoje lentelėje parodyta kitų Bendrijos gamintojų pardavimų apimties ir rinkos dalies raida. | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | TL | Tonos | 134366 | 144831 | 150544 | 136097 | 142797 | 131924 | Rinkos dalis | 47 % | 42,4 % | 40,8 % | 38,5 % | 39,6 % | 38,9 % | (87) Šie duomenys rodo, kad nuo 1996 metų iki TL kitų Bendrijos gamintojų PTS pardavimų apimtis smarkiai sumažėjo absoliučia ir santykine prasme. Be to, reikėtų priminti, kad didelė šių Bendrijos gamintojų dalis iš tikrųjų buvo tarp pradinių skundo pateikėjų. Dėl išteklių stokos šios bendrovės negalėjo visiškai bendradarbiauti atliekant šį tyrimą, bet visiškai rėmė procesą ir visiškai arba iš dalies bendradarbiavo kituose panašiuose pastaruoju metu vykstančiuose procesuose. (88) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad TL metu kiti Bendrijos gamintojai neprisidėjo prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Bendrijos pramonės investicijos (89) Kai kurie suinteresuoti asmenys teigė, kad didelės Bendrijos pramonės investicijos nagrinėjamu laikotarpiu faktiškai taip pat prisidėjo prie jos finansinės padėties pablogėjimo. (90) Kaip jau buvo paaiškinta pirmiau, Bendrijos pramonės investicijos buvo susijusios su jos gamybos pajėgumų didinimu. Pirmasis pajėgumų didinimas buvo atliktas tada, kai augo suvartojimas Bendrijoje, t. y. nuo 1996 iki 1998 metų. Todėl Bendrijos pramonė padidino savo gamybos apimtis ir, didėjant Bendrijos rinkai, taip pat galėjo didinti pardavimų apimtis. Atsižvelgdama į šiuos teigiamus poslinkius, Bendrijos pramonė padidino savo gamybos pajėgumus antrą kartą nuo 1999 metų iki TL. Padidinimas sudarė apie 10000 tonų. Tačiau šį kartą Bendrijos pramonė negalėjo padidinti savo gamybos ir pardavimų apimties, kad galėtų išnaudoti naujai įdiegtus pajėgumus, ir todėl pajėgumų išnaudojimo koeficientas smarkiai sumažėjo. Kadangi PTS pramonėje reikia daug kapitalo ir atitinkamai fiksuotos sąnaudos yra didelės, gamybos ir pardavimų apimties sumažėjimas nuo 1999 metų iki TL turėjo tiesioginį neigiamą poveikį Bendrijos pramonės finansinei padėčiai. Reikia pastebėti, kad tuo pačiu laikotarpiu pagrindinės žaliavos kaina išliko stabili. (91) Todėl pajėgumų padidinimas nuo 1999 metų iki TL iš tikrųjų neigiamai paveikė Bendrijos pramonės finansinę padėtį. Taip atsitiko todėl, kad tai sutapo su Bendrijos pramonės gamybos ir pardavimų apimties sumažėjimu. Tačiau pastarasis sumažėjimas atsirado dėl PTS importo iš Indijos spaudimo Bendrijos rinkai. Nepaisant to, kad suvartojimas Bendrijoje laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL sumažėjo apie 14000 tonų, per tą patį laikotarpį dėl agresyvios kainų politikos PTS importo iš Indijos apimtis padidėjo maždaug 10000 tonų. Iš tikrųjų TL metu PTS importo iš Indijos kainos smarkiai numušinėjo Bendrijos pramonės kainas, o atitinkama importo apimtis padidėjo tiek, kad Bendrijos pramonė nebegalėjo didinti pardavimų ir gamybos apimčių ar net riboti jų mažėjimą ir taip sumažinti įdiegtų per didelių pajėgumų neigiamą poveikį. (92) Nuspręsta, kad jeigu nuo 1999 metų iki TL su investicijomis ir su įdiegtų pajėgumų padidinimu susijusios sąnaudos iš tikrųjų neigiamai paveikė Bendrijos pramonę, šį poveikį dar labiau sustiprino tai, kad Bendrijos pramonei teko mažinti pardavimus, gamybos apimtį ir pardavimo kainas. Taip atsitiko dėl pigaus importo iš Indijos, kurio apimtis per tą patį laikotarpį, kai bendras Bendrijos vartojimas sumažėjo, padidėjo daugiau kaip du kartus, spaudimo. (93) Todėl akivaizdu, kad Bendrijos pramonė būtų galėjusi išlaikyti savo 1998 metų lygio pardavimo kainas ir padidinti savo gamybos ir pardavimų apimtis, jeigu nebūtų buvę importo dempingo kaina iš Indijos. Tada taip pat būtų atsiradusi masto ekonomija ir, esant sąžiningos prekybos sąlygoms, Bendrijos pramonė būtų galėjusi padengti daugumą, jeigu ne visas papildomas fiksuotas sąnaudas, susijusias su jos investicijomis. Paklausos sumažėjimas (94) Nors nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos vartojimas apskritai padidėjo, laikotarpiu nuo 1999 metų iki TL jis sumažėjo. Nepaisant to, kad ši mažėjimo tendencija sutapo su Bendrijos pramonės pardavimų apimties mažėjimu, visų pirma reikia pastebėti, kad Bendrijos pramonės pardavimų apimtis proporcingai sumažėjo labiau nei Bendrijos vartojimas. Antra, tuo pačiu laikotarpiu importo iš Indijos padaugėjo daugiau kaip dvigubai. Todėl, nors ir negalima atmesti to, kad šis paklausos sumažėjimas turėjo žalingą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, jo poveikis turėtų būti laikomas nežymiu, lyginant su importo dempingo kaina poveikiu. Pasaulinis ekonomikos nuosmukis (95) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad Bendrijos pramonė patyrė žalą dėl 2000 m. pabaigos pasaulinio ekonomikos nuosmukio ir kad į tai reikia atsižvelgti ir įvertinti analizuojant priežastinius ryšius. (96) Visų pirma reikia pastebėti, kad pirmiau pateikta analizė rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis pradėjo blogėti dar iki 2000 metų pabaigos. Antra, esant pasauliniam ekonomikos nuosmukiui, galima tikėtis, kad visi Bendrijos ūkio subjektai būtų paveikti panašiai. Tačiau tuo metu, kai buvo nuosmukis rinkoje, Indijos eksportuojantiems gamintojams pavyko smarkiai padidinti savo pardavimų apimtį Bendrijoje. Kaip jau buvo paaiškinta anksčiau, Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo proporcingai labiau nei suvartojimas Bendrijoje. Be to, pasaulinio nuosmukio poveikis jau atsispindi anksčiau minėtame paklausos sumažėjime. (97) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, net jeigu ir negalima atmesti, kad ekonominis nuosmukis paveikė Bendrijos pramonės padėtį, daroma išvada, kad jis buvo nežymus, lyginant su importo dempingo kaina poveikiu kainų smukimui. Bendrijos pramonės eksporto veikla (98) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Bendrijos pramonė prarado rinkos dalį dėl to, kad ji pasirinko eksportą, o ne pardavimus vidaus rinkoje. Bendrijos pramonės eksporto apimties padidėjimas rodo, kad ji yra konkurencinga tose rinkose, kuriose dominuoja sąžininga prekyba. Taip pat reikėtų priminti, kad, nors nagrinėjamu laikotarpiu eksporto apimtis padidėjo keturis kartus, ji išliko nedidelė lyginant su bendrais Bendrijos pramonės pardavimais. Galiausiai pažymėtina, kad Bendrijos pramonės pelningumas nustatomas tik pagal jos pardavimus Bendrijos rinkoje. Kadangi daugiau pastabų pagal šias antraštes pateikta nebuvo, patvirtinamos laikinojo reglamento 96–98 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. Žaliavos kaina (99) Šiuo klausimu nebuvo gauta jokių pastabų ir todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 93–95 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados, kad Bendrijos pramonės žaliavos kaina negali būti atsakinga už Bendrijos pramonės patirtą žalą. Kiti suinteresuotų asmenų pateikti argumentai (100) Indijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad gamybos apimties sumažėjimas TL metu turėtų būti aiškinamas sąmoningu vieno iš dviejų Bendrijos gamintojų, sudarančių Bendrijos pramonę, gamyklos uždarymu. Tačiau tyrimas parodė, kad TL metu nebuvo uždaryta jokia gamykla. Atitinkamas gamintojas patvirtino, kad gamykla nebuvo uždaryta ir kad TL metu gamybos apimtis sumažėjo todėl, kad Bendrijos rinkoje padaugėjo pigių PTS. Todėl argumentas buvo atmestas. 4. Išvada dėl priežastinių ryšių (101) Užbaigiant patvirtinama, kad importas dempingo kaina turėjo žalingą poveikį Bendrijos pramonei, visų pirma nuo 1999 metų iki TL, kurį atspindi pardavimų apimties mažėjimas, sumažėjusios pardavimo kainos, rinkos dalies praradimas ir smarkus finansinės padėties pablogėjimas visų pirma pelningumo ir investicijų grąžos prasme. Iš tikrųjų tuo pačiu laikotarpiu Indijos importo apimtis smarkiai padidėjo tiek absoliučia prasme, tiek ir santykinai, ir buvo nustatyta, kad tokio importo kainos smarkiai numušė Bendrijos pramonės kainą. (102) Buvo išnagrinėti šie žinomi veiksniai: importas iš kitų trečiųjų šalių, kitų Bendrijos gamintojų pardavimai, Bendrijos pramonės investicijos, paklausos sumažėjimas, pasaulinis ekonomikos nuosmukis, žaliavos kaina ir Bendrijos pramonės eksporto veikla. Buvo nustatyta, kad kai kurie iš šių veiksnių taip pat turėjo žalingą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai. Šie veiksniai pablogino didelį neigiamą poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, kurį sukėlė importo iš Indijos antplūdis, kuris atskirai imant taip pat padarė materialinės žalos Bendrijos pramonei. (103) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurioje buvo tinkamai pažymėtas ir atskirtas kiekvieno žinomo veiksnio poveikis, o jų poveikis Bendrijos pramonės padėčiai atskirtas nuo importo dempingo kaina žalingo poveikio, bei užtikrinus, kad kitų veiksnių padaryta žala nepriskiriama prie importo dempingo kaina padarytos žalos, yra patvirtinama, kad šių kitų veiksnių poveikis nebuvo toks, kad galėtų pakeisti tai, kad tarp importo dempingo kaina ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės žalos egzistuoja tikras ir stiprus priežastinis ryšys. I. BENDRIJOS INTERESAS (104) Atsižvelgiant į įvykius, vykusius po laikinųjų išvadų nustatymo, t. y. Dupont SA gamyklos uždarymą, buvo iš naujo išnagrinėta, ar, nepaisant išvadų dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad Bendrijai būtų nenaudinga įvesti galutines antidempingo priemones. 1. Bendrijos pramonė ir kiti Bendrijos gamintojai (105) Kaip buvo paaiškinta laikinajame reglamente, nėra jokio pagrindo abejoti Bendrijos pramonės gyvybingumu ir konkurencingumu tuomet, kai yra taikomos įprastos rinkos sąlygos. Tačiau faktai parodė, kad jei nėra sąžiningų prekybos sąlygų, kyla didelis pavojus Bendrijos pramonės egzistavimui. Iš tikrųjų nesąžininga prekyba Bendrijos rinkoje jau privertė uždaryti Dupont SA, negalėjusią išlikti dabartinėje nepalankioje rinkos padėtyje. Jeigu priemonės nebus įvestos, negalima atmesti galimybės, kad kiti Bendrijos gamintojai bus priversti padaryti tą patį. (106) Reikėtų priminti, kad, nepaisant to, kad tik du Bendrijos gamintojai galėjo bendradarbiauti atliekant tyrimą, procesą visiškai parėmė Bendrijos gamintojai, sudarantys apie 75 % Bendrijos gamybos. Kaip jau buvo paaiškinta pirmiau, kitų Bendrijos gamintojų rinkos dalis ir pardavimų apimtis Bendrijos rinkoje taip pat sumažėjo. (107) Todėl patvirtinamos laikinosios išvados, kad priemonių įvedimas atitiktų Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų interesus. 2. Importuotojai (108) Laikinajame etape nebuvo gauta atsakymų nė iš vieno importuotojo arba prekybininko. Laikinajame reglamente buvo padaryta išvada, kad priemonių įvedimas iš esmės nepakeis jų padėties. (109) Kadangi įvedus laikinąsias priemones suinteresuoti asmenys jokių papildomų pastabų nepateikė, patvirtinamos pirmiau nurodytos išvados. 3. Žaliavos tiekėjai (110) Kadangi nebuvo pateikta jokių pastabų, patvirtinama laikinoji išvada, kad priemonių įvedimas atitinka tiekėjų pramonės interesus. 4. Vartotojai (111) Laikinajame etape bendradarbiavo tik vienas vartotojas. Kadangi įvedus laikinąsias priemones nebuvo gauta jokių pastabų arba reakcijos, patvirtinama išvada, kad priemonių įvedimas nepakenks vartotojų gyvybiškumui ir konkurencingumui. 5. Išvada (112) Jei antidempingo priemonės nebūtų įvestos, tai sukeltų rimtą pavojų Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų išlikimui. Tą patvirtina faktas, kad dėl Bendrijos rinkoje įsivyravusių nesąžiningos prekybos sąlygų vienam Bendrijos gamintojui neseniai teko uždaryti savo gamyklą Bendrijoje. (113) Jeigu galutinės priemonės nebus įvestos, nagrinėjamu laikotarpiu nustatytas nuolatinis Bendrijos pramonės pelningumo mažėjimas ir toliau kels pavojų, ir atsiras rizika, kad Bendrijoje bus toliau uždaromos PTS gamyklos. (114) Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių neįvesti galutinių antidempingo priemonių. J. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS 1. Žalos pašalinimo lygis (115) Remiantis laikinojo reglamento 122–125 konstatuojamosiose dalyse pateikta metodika, buvo apskaičiuotas žalos pašalinimo lygis, kad būtų galima nustatyti galutinai patvirtintinų priemonių lygį. (116) Indijos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad pelno lygis, kuris buvo naudojamas nežalingai kainai apskaičiuoti, buvo pasirinktas pasirenkamai, kadangi jis buvo pagrįstas didžiausia nagrinėjamu laikotarpiu nustatyta pelno riba. (117) Reikėtų priminti, kad pelno lygis, naudojamas nežalingai kainai apskaičiuoti, turėtų atitikti tokį lygį, kurį Bendrijos pramonė galėtų pagrįstai tikėtis pasiekti, jei nebūtų žalingo dempingo. Buvo nuspręsta, kad 1998 metai buvo pasirinkti pagrįstai, nes buvo laikoma, kad tais metais importas iš Indijos dar neturėjo nepalankaus poveikio Bendrijos pramonės kainoms ir kad importo iš šalių, kurioms taikomos priemonės, lygis jau buvo pasiekęs panašų į tą, kuris dominavo TL metu. Tai, kad vieną Bendrijos gamintoją teko išbraukti iš Bendrijos pramonės apibrėžimo ir todėl nagrinėjamu laikotarpiu buvo nustatyti nauji pelningumo duomenys, nekeičia laikinųjų išvadų, kad jei nebūtų importo dempingo kaina, tokia pramonė sąžiningomis rinkos sąlygomis galėtų pagrįstai tikėtis pasiekti 8 % pelno lygį. (118) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama metodika, kuri buvo naudojama žalos pašalinimo lygiui nustatyti, kaip išdėstyta laikinojo reglamento 122–125 konstatuojamosiose dalyse. (119) Kaip ir apskaičiuojant kainų numušimo dydį, žalos dydis taip pat buvo patikrintas ir pakeistas. 2. Galutinės priemonės (120) Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas galutinis antidempingo muitas, siekiantis nustatytus dempingo dydžius, nes visais atvejais jie buvo mažesni už žalos dydžius. (121) Tačiau vadovaujantis 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [4] 24 straipsnio 1 dalimi (toliau – pagrindinis Antisubsidijų reglamentas) ir pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalimi, nė vienam produktui neturėtų būti taikomi ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, kai siekiama išspręsti tą pačią problemą, susijusią su dempingu arba eksporto subsidijavimu. Dėl to būtina nustatyti, ar ta pati problema nulemia subsidijų dydžius ir dempingo dydžius, ir kokia apimtimi. (122) Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2094/2002 [5] buvo nustatytas galutinis kompensacinis muitas, atitinkantis subsidijos dydį, mažesnį už visiems eksportuotojams nustatytą žalos dydį. Visos tirtos subsidijų schemos, kurios buvo pripažintos kompensuotinomis, buvo eksporto subsidijos, kaip apibrėžta pagrindinio Antisubsidijų reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. Dėl to nustatyti bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų galutiniai dempingo dydžiai iš dalies atsirado dėl šių eksporto subsidijų egzistavimo. Todėl nuspręsta, kad netikslinga taikyti ir kompensacinius, ir antidempingo muitus atsižvelgiant į visą galutinai nustatytų atitinkamų eksporto subsidijų dydžių ir dempingo dydžių apimtį. Atsižvelgiant į tai galutinis antidempingo muitas turėtų būti pakoreguotas, remiantis faktiniu dempingo dydžiu, likusiu nustačius galutinį eksporto subsidijas atsveriantį kompensacinį muitą. (123) Remiantis pirmiau išdėstytais argumentais nustatomi tokie galutiniai muitai: Bendrovės pavadinimas | Dempingo dydis | Eksporto subsidijų galutinio kompensacinio muito norma | Galutinio antidempingo muito norma | Indo Rama Synthetics Limited | 10,7 % | 4,1 % | 6,6 % | Reliance Industries Limited | 6,1 % | 0 % | 6,1 % | Welspun Syntex Limited | 17 % | 9,1 % | 7,9 % | Bendradarbiaujančios, bet neatrinktos bendrovės | 8,9 % | 5,2 % | 3,7 % | Visos kitos bendrovės | 17 % | 9,1 % | 7,9 % | (124) Šiame reglamente nurodytos individualios bendrovių antidempingo muito normos buvo nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Todėl jos atspindi šio tyrimo metu šių bendrovių atžvilgiu nustatytą padėtį. Šios muito normos (skirtingai nei visos šalies muitas, taikomas "visoms kitoms bendrovėms") taikomos tik importuojant tuos produktus, kurių kilmės šalis yra nagrinėjama šalis ir kuriuos pagamino konkretūs nurodyti juridiniais asmenys. Importuotiems produktams, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nenurodytas šio reglamento nustatomojoje dalyje, įskaitant su konkrečiai paminėtais subjektais susijusias bendroves, negali būti taikomos šios normos; jiems taikoma "visoms kitoms bendrovėms" nustatyta muito norma. (125) Bet kuris reikalavimas taikyti šias individualias bendrovių antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įsteigus naujus gamybos arba pardavimų subjektus) turėtų būti nedelsiant perduodamas Komisijai [6] su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus bendrovės veikloje, susijusius su gamyba, pardavimais vidaus rinkoje ir eksportu, kurie susiję su, pvz., tuo pavadinimo pasikeitimu arba tuo gamybos ir pardavimų subjektų pasikeitimu. Komisija, prireikus pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai pakeis reglamentą, atnaujindama sąrašą bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos. (126) Atsižvelgiant į tai, kad dempingo faktui nustatyti buvo taikyta atranka, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį šiame procese negalima inicijuoti naujos eksportuotojų peržiūros individualiems dempingo dydžiams nustatyti. Tačiau siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į visus neatrinktus eksportuojančius Indijos gamintojus ir bendradarbiaujančias bendroves, nuspręsta, kad turi būti nustatyta, jog šioms bendrovėms nustatytas muito svertinis vidurkis turėtų būtų taikomas visiems naujiems eksportuojantiems Indijos gamintojams, kuriems kitu atveju, vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalimi, turėtų būtų taikomas individualus muitas. 3. Laikinųjų muitų surinkimas (127) Atsižvelgiant į nustatytus didelius dempingo dydžius ir į Bendrijos pramonei padarytos žalos rimtumą, nuspręsta, kad būtina galutinai surinkti sumas, kurių dydis – galutinai nustatyta muito norma, užtikrintas laikinuoju antidempingo muitu, nustatytu pagal laikinąjį reglamentą, t. y. Reglamentą (EB) Nr. 1412/2002, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Importuojamiems poliesterio tekstūruotiesiems gijiniams siūlams (PTS), klasifikuojamiems pagal KN kodą 54023300, kurių kilmės šalis yra Indija, nustatomas galutinis antidempingo muitas. 2. Grynajai produktų, kuriuos pagamino toliau nurodytos bendrovės, kainai, franko Bendrijos siena, prieš apmuitinimą, taikomi tokie galutinio antidempingo muito tarifai: Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas | Chhabria Polyester Corporation Mehta House, 1st Floor, 91, Bombay Samachar Marg, Mumbai 400 023, India | 3,7 % | A 388 | Indo Rama Synthetics Limited 51-A, Industrial Area, Sector III, Pithampur, 453 001, Distt. Dhar, Madhya Pradesh, India | 6,6 % | A 389 | Microsynth Fabrics Limited 6, Jai Tirath Mansion, Barrack Road, Behind Metro Cinema, Mumbai 400 020, India | 3,7 % | A 390 | Modern Petrofils NH Nr. 8, Baman Gam, Taluka: Karjan, Distt: Baroda 391 210, India | 3,7 % | A 391 | Nova Petrochemicals Limited 402, Trividh Chambers, Ring Road, Surat, India | 3,7 % | A 392 | Parasrampuria Industries Limited 208, Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 393 | Reliance Industries Limited Maker Chambers IV, Nariman Point, Mumbai, 400 021, India | 6,1 % | A 394 | Sarla Polyester Limited 304, Arcadia, 195 Nariman Point, Mumbai 400 021, India | 3,7 % | A 395 | Supertex Industried Limited Balkrishna Krupa, 2nd Floor, 45/49, Babu Genu Road, Princess Stree, Mumbai 400 002, India | 3,7 % | A 396 | Welspun Syntex Limited Kamani Wadi, 1st Floor, 542, Jaganath Shankar Sheth Road, Chira Bazar, Mumbai 400 002, India | 7,9 % | A 397 | Visos kitos bendrovės | 7,9 % | A 999 | 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų. 2 straipsnis Jeigu bet kuris naujas Indijos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai įtikinamų įrodymų, kad: - tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2000 m. spalio 1 d. iki 2001 m. rugsėjo 30 d.) jis neeksportavo į Bendriją 1 straipsnio 1 dalyje apibūdinto produkto, - jis nėra susijęs nė su vienu Indijos eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės, - jis faktiškai eksportavo nagrinėjamą produktą į Bendriją po tiriamojo laikotarpio, pagal kurį nustatytos priemonės, arba jis prisiėmė neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį produktų kiekį, paprastąja balsų dauguma Taryba, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, gali iš dalies pakeisti 1 straipsnio 2 dalį, į tame straipsnyje išvardytų bendrovių, kurioms taikomas 3,7 % svertinio vidurkio muito tarifas, sąrašą įtraukdama naująjį eksportuojantį gamintoją. 3 straipsnis Sumos, užtikrintos laikinuoju antidempingo muitu, pagal Reglamentą (EB) Nr. 1412/2002 nustatytu importuojamiems poliesterio tekstūruotiesiems gijiniams siūlams, klasifikuojamiems pagal KN kodą 54023300, kurių kilmės šalis yra Indija, galutinai surenkamos taikant šiuo reglamentu galutinai nustatyto muito normą. Užtikrintos sumos, viršijančios galutinio antidempingo muito normą, grąžinamos. 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2002 m. lapkričio 26 d. Tarybos vardu Pirmininkas B. Bendtsen [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1972/2002 (OL L 305, 2000 11 7, p. 1). [2] OL L 205, 2002 8 2, p. 50. [3] OL L 205, 2002 8 2, p. 26. [4] OL L 288, 1997 10 21, p. 1. [5] OL L 323, 2002 11 28, p. 21. [6] Europos Komisija, Prekybos generalinis direktoratas, B direktoratas, J-79 5/17, B-1049 Briuselis. --------------------------------------------------