5)

27 punktas keičiamas taip: „27. 32003 R 1782: 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1782/2003, nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies pakeičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1)“ a) 1 straipsnyje po antros įtraukos įterpiama ši įtrauka: „– pereinamojo laikotarpio supaprastintą ūkininkų pajamų rėmimą naujosiose valstybėse narėse (toliau – vienkartinės išmokos už plotą schema);“ b) 2 straipsnis papildomas tokiu g punktu: „g) „naujosios valstybės narės“ – Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija.“ c) Po IV antraštinės dalies įterpiama ši IVa antraštinė dalis: „IVA ANTRAŠTINĖ DALIS PARAMOS SCHEMŲ ĮGYVENDINIMAS NAUJOSIOSE VALSTYBĖSE NARĖSE 143a straipsnis Paramos schemų nustatymas Naujosiose valstybėse narėse tiesioginės išmokos pradedamos taikyti pagal toliau nurodytą didėjimo, išreikšto procentine dalimi nuo tokių išmokų dydžio tokios sudėties Bendrijoje, kokia ji yra 2004 m. balandžio 30 d., planą: — 25 % 2004 m., — 30 % 2005 m., — 35 % 2006 m., — 40 % 2007 m., — 50 % 2008 m., — 60 % 2009 m., — 70 % 2010 m., — 80 % 2011 m., — 90 % 2012 m., — 100 % – nuo 2013 m. 143b straipsnis Vienkartinės išmokos už plotą schema 1. Naujosios valstybės narės ne vėliau kaip iki įstojimo dienos gali nuspręsti per 9 dalyje nurodytą laikotarpį pakeisti tiesiogines išmokas vienkartine išmoka už plotą, kuri apskaičiuojama remiantis 2 dalimi. 2. Vienkartinė išmoka už plotą mokama kartą per metus. Ji apskaičiuojama metinį finansinį paketą, nustatytą pagal 3 dalį, dalijant iš kiekvienos naujosios valstybės narės žemės ūkio paskirties žemės ploto, nustatyto pagal 4 dalį. 3. Kiekvienai naujajai valstybei narei Komisija nustato metinį finansinį paketą: — sumą lėšų, kurios būtų suteikiamos atitinkamais kalendoriniais metais skirti tiesiogines išmokas naujojoje valstybėje narėje, — pagal atitinkamas Bendrijos taisykles ir remiantis kiekybiniais rodikliais, pavyzdžiui, baziniai plotai, priemokų ribos ir maksimalūs garantuojami kiekiai (MGK), nurodyti Stojimo akte ir vėlesniuose Bendrijos teisės aktuose kiekvienai tiesioginei išmokai, ir — patikslintą, taikant 143a straipsnyje nurodytą atitinkamą procentinę dalį, kad būtų laipsniškai pradėtos taikyti tiesioginės išmokos. 4. Naujosios valstybės narės žemės ūkio paskirties žemės plotas pagal vienkartinės išmokos už plotą schemą – tai ta naudojamo žemės ūkio paskirties ploto dalis, kuri 2003 m. birželio 30 d. yra geros agrarinės būklės, neatsižvelgiant į tai, ar ji minėtą dieną naudojama gamybai, ar ne, ir kuri prireikus patikslinama laikantis objektyvių kriterijų, kuriuos ta naujoji valstybė narė, prieš tai gavusi Komisijos pritarimą, turi nustatyti. „Naudojamas žemės ūkio naudmenų plotas“ – visas plotas, kurį užima dirbama žemė, nuolatinės ganyklos, daugiamečių augalų plotai ir asmeninio naudojimo daržai, kaip nustatyta Komisijos (EUROSTAT) statistikos tikslais. 5. Skiriant išmokas pagal vienkartinės išmokos už plotą schemą, remiami visi žemės ūkio paskirties sklypai, atitinkantys 4 dalyje numatytus kriterijus. Minimalus remiamo ploto vienam ūkiui dydis, kuriam galima prašyti skirti išmokas, yra 0,3 ha. Tačiau bet kuri naujoji valstybė narė, remdamasi objektyviais kriterijais ir gavusi Komisijos pritarimą, gali nustatyti didesnį minimalų dydį, neviršijantį 1 ha. 6. Neprivaloma pateikti ar atsižvelgti į gamybos veiksnius. Tačiau ūkininkai gali naudoti 4 dalyje minėtą žemę bet kokiam žemės ūkio tikslui. Pagal 5302 10 00 KN kodą klasifikuojamoms kanapėms taikoma Reglamento (EB) Nr. 1251/1999 (16) 5a straipsnio 2 dalis ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 2316/1999 (17) 7b straipsnis bei šio Reglamento 52 straipsnio 1 dalis. Visa žemė, už kurią skiriamos išmokos pagal vienkartinės išmokos už plotą schemą, turi būti išlaikyta geros agrarinės būklės, atitinkančios aplinkos apsaugos reikalavimus. Nuo 2005 m. sausio 1 d. naujosioms valstybėms narėms 3, 4, 6, 7 ir 9 straipsnių taikymas nebus privalomas tiek, kiek šios nuostatos yra susijusios su teisės aktų nustatytais valdymo reikalavimais. 7. Jei konkrečiais metais vienkartinė išmoka už plotą naujojoje valstybėje narėje viršytų jai tenkantį metinį finansinį paketą, toje naujojoje valstybėje narėje tenkanti nacionalinė suma už hektarą proporcingai mažinama taikant mažinimo koeficientą. 8. Atitinkamai, Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3508/92 (18), ypač jo 2 straipsnyje ir šio Reglamento II antraštinės dalies 4 skyriuje, ypač 18 straipsnyje, nustatytos Bendrijos taisyklės dėl integruotos sistemos reikiamu mastu taikomos vienkartinės išmokos už plotą schemai. Dėl to kiekviena šią schemą pasirinkusi naujoji valstybė narė: — parengia ir apdoroja ūkininkų metinės pagalbos prašymus. Šiuose prašymuose nurodomi duomenys apie pareiškėjus ir deklaruojamus žemės ūkio paskirties sklypus (identifikavimo numeris ir plotas); — sukuria žemės sklypų identifikavimo sistemą, kad būtų galima identifikuoti sklypus, dėl kurių buvo pateikti pagalbos prašymai, ir nustatyti jų plotą, siekiant užtikrinti, kad sklypai būtų susiję su žemės ūkio paskirties žeme ir kad dėl jų nebūtų teikiamas dar vienas prašymas; — sukuria kompiuterinę duomenų bazę apie žemės ūkio valdas, sklypus ir pagalbos prašymus; — tikrina susijusius su 2004 metais pagalbos prašymus pagal Reglamento (EEB) Nr. 3508/92 7 ir 8 straipsnių reikalavimus ir prašymus, susijusius su bet kuriais metais, sekančiais po 2005 metų, pagal šio Reglamento 23 straipsnio reikalavimus. Vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymas jokiu būdu neturi įtakos bet kurios naujosios valstybės narės pareigai įgyvendinti Bendrijos taisykles dėl gyvūnų ženklinimo ir registravimo, nustatytas Tarybos direktyvoje 92/102/EEB (19) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1760/2000 (20). 9. Bet kuriai naujajai valstybei narei vienkartinės išmokos už plotą schema gali būti taikoma iki 2006 metų pabaigos, esant galimybei jos taikymą naujosios valstybės narės prašymu dukart atnaujinti vienerių metų laikotarpiui. Bet kuri naujoji valstybė narė, laikydamasi 11 dalies nuostatų, gali nuspręsti nutraukti schemos taikymą pirmųjų arba antrųjų jos taikymo laikotarpio metų pabaigoje, siekdama taikyti vienkartinės išmokos schemą. Naujosios valstybės narės apie tokį savo ketinimą praneša Komisijai ne vėliau kaip iki paskutiniųjų taikymo metų rugpjūčio 1 d. 10. Prieš pasibaigiant vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymo laikotarpiui Komisija įvertina atitinkamos naujosios valstybės narės pasirengimą visiškai taikyti tiesiogines išmokas. Visų pirma, iki vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymo laikotarpio pabaigos naujoji valstybė narė turi imtis visų būtinų priemonių sukurti 18 straipsnyje nurodytą integruotą sistemą, kad tiesioginės išmokos būtų taikomos tinkamai, atitinkamu laikotarpiu taikytina forma. 11. Remdamasi savo atliktu įvertinimu Komisija: a) pažymi, kad naujoji valstybė narė gali tapti tiesioginių išmokų sistemos, taikomos valstybėse, esančiose Bendrijos narėmis 2004 m. balandžio 30 d., dalyve, arba b) nusprendžia pratęsti vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymą naujojoje valstybėje narėje tokiam laikotarpiui, kuris laikomas būtinu, kad reikiamos administravimo ir kontrolės procedūros galėtų būti visiškai įdiegtos ir tinkamai veikti. Iki b punkte minėto pratęsto taikymo laikotarpio pabaigos taikoma 10 dalis. Iki vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymo 5 metų laikotarpio pabaigos (t. y. 2008 m.), taikoma 143a straipsnyje nurodyta procentinė norma. Jei vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymas pagal b punktą priimtą sprendimą pratęsiamas po minėtos datos, 143a straipsnyje nurodyta 2008 metų procentinė norma taikoma iki vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymo pabaigos. 12. Pasibaigus vienkartinės išmokos už plotą schemos taikymo laikotarpiui, tiesioginės išmokos taikomos pagal atitinkamas Bendrijos taisykles ir remiantis kiekybiniais rodikliais, pavyzdžiui, baziniai plotai, priemokų ribos ir maksimalūs garantuoti kiekiai (MGK), nurodytais Stojimo akte (21) kiekvienai tiesioginei išmokai ir vėlesniuose Bendrijos teisės aktuose. Po to taikomos 143a straipsnyje nurodytos atitinkamų metų procentinės normos. 13. Naujosios valstybės narės išsamiai informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi šiam straipsniui įgyvendinti, ir pirmiausia apie priemones, kurių buvo imtasi pagal 7 dalį. 143c straipsnis Papildomos nacionalinės tiesioginės išmokos ir tiesioginės išmokos 1. Taikant šį straipsnį: „BŽŪP analogiška nacionalinė schema“ – bet kuri nacionalinė tiesioginių išmokų schema, kuri prieš įstojimą taikoma naujosiose valstybėse narėse ir pagal kurią parama skiriama ūkininkams dėl gamybos, kuriai taikoma viena iš tiesioginių išmokų. 2. Leidus Komisijai, naujosios valstybės narės gali padidinti bet kurias tiesiogines išmokas iki: a) dėl visų tiesioginių išmokų, 55 % tiesioginių išmokų dydžio tokios sudėties Bendrijoje, kokia ji yra 2004 m. balandžio 30 d., – 2004 m., 60 % – 2005 m., 65 % – 2006 m., o nuo 2007 m. – iki 30 procentų virš 143a straipsnyje nurodyto dydžio, taikomo atitinkamais metais. Tačiau Čekija gali padidinti tiesiogines išmokas bulvių krakmolo sektoriuje iki 100 % tokios sudėties Bendrijoje, kokia ji yra 2004 m. balandžio 30d., taikomo dydžio. arba b) i) dėl kitų tiesioginių išmokų, išskyrus vienkartinės išmokos schemą, bendro tiesioginės paramos dydžio, kurią ūkininkas turėtų teisę gauti atskirai pagal kiekvienos rūšies produktus naujojoje valstybėje narėje 2003 kalendoriniais metais pagal BŽŪP analogišką nacionalinę sistemą, padidintą 10 procentų. Tačiau Lietuvai referenciniai metai yra 2002 kalendoriniai metai, o Slovėnijoje 2004 m. taikomas 10 proc., 2005 m. – 15 proc., 2006 m. – 20 proc., o nuo 2007 m. – 25 proc. padidinimas. ii) dėl vienkartinės išmokos schemos, bendras papildomos nacionalinės pagalbos, kurią gali suteikti naujoji valstybė narė atitinkamais metais, dydis apribojamas konkrečiu finansiniu paketu. Šis paketas lygus skirtumui tarp: — BŽŪP analogiškos nacionalinės tiesioginės paramos, kuri atitinkamoje naujojoje valstybėje narėje būtų teikiama 2003 kalendoriniais metais bendro dydžio, arba, Lietuvos atveju, 2002 kalendoriniais metais, kiekvieną kartą padidinto 10 procentų. Tačiau Slovėnijoje 2004 m. taikomas 10 proc., 2005 m. – 15 proc., 2006 m. – 20 proc., o nuo 2007 m. – 25 proc. padidinimas. ir — tai naujajai valstybei narei taikomos nacionalinės ribos, nurodytos VIIIa priede ir, prireikus, patikslintos pagal 64 straipsnio 2 dalį ir 70 straipsnio 2 dalį. Apskaičiuojant pirmiau minėtoje pirmojoje įtraukoje nurodytą bendrą dydį, įskaitomos nacionalinės tiesioginės išmokos ir/ar jų komponentai, atitinkantys Bendrijos tiesiogines išmokas ir/ar jų komponentus, į kuriuos buvo atsižvelgta apskaičiuojant atitinkamai naujajai valstybei narei galiojančią ribą pagal 64 straipsnio 2 dalį, 70 straipsnio 2 dalį ir 71c straipsnį. Kiekvienos atitinkamos tiesioginės išmokos atžvilgiu naujosios valstybės narės gali pasirinkti, kuria iš pirmiau minėtuose a ar b punktuose nurodytų galimybių pasinaudoti. Bendra tiesioginė parama, kurią ūkininkas naujosiose valstybėse narėse po įstojimo gali gauti pagal atitinkamą tiesioginę išmoką, įskaitant visas papildomas nacionalines tiesiogines išmokas, negali viršyti tiesioginės paramos dydžio, kurį ūkininkas turėtų teisę gauti pagal atitinkamą tiesioginę išmoką, tuo metu taikomą valstybėse, esančiose Bendrijos narėmis 2004 m. balandžio 30 d. 3. Kipras gali padidinti ūkininkui pagal bet kurią iš I priede išvardytų tiesioginių išmokų mokamą tiesioginę paramą iki bendro paramos dydžio, kurį ūkininkas turėjo teisę gauti Kipre 2001 m. Kipro valdžios institucijos užtikrina, kad bendra tiesioginė parama, kurią ūkininkas po įstojimo gauna pagal atitinkamą tiesioginę išmoką, įskaitant visas papildomas nacionalines tiesiogines išmokas, jokiu atveju neviršytų tiesioginės paramos dydžio, kurį ūkininkas turėtų teisę gauti pagal tą tiesioginę išmoką atitinkamais metais tokios sudėties Bendrijoje, kokia ji yra 2004 metų balandžio 30 d. Teiktinos papildomos nacionalinės pagalbos bendri dydžiai nurodyti XII priede. Teiktinos papildomos nacionalinės pagalbos dydis patikslinamas, jei tai būtina dėl bendros žemės ūkio politikos raidos. 2 ir 5 dalys Kiprui netaikomos. 4. Jeigu naujoji valstybė narė nusprendžia taikyti vienkartinės išmokos už plotą schemą, ši naujoji valstybė narė gali teikti papildomą nacionalinę tiesioginę pagalbą pagal 5 ir 8 dalyse nurodytas sąlygas. 5. 2004 metais bendras papildomos nacionalinės pagalbos, suteiktos tais metais atskiram sektoriui (sektoriaus daliai), kai taikoma vienkartinės išmokos už plotą schema, dydis apribojamas konkrečiu finansiniu paketu atskiram sektoriui (sektoriaus daliai). Šis paketas lygus skirtumui tarp: — bendro paramos atskiram sektoriui (sektoriaus daliai), teikiamos taikant atitinkamai 2 dalies a ar b punktus, dydžio, ir — bendro tiesioginės paramos, kuri atitinkamoje naujojoje valstybėje narėje pagal vienkartinės išmokos už plotą schemą būtų teikiama tam pačiam sektoriui (sektoriaus daliai) atitinkamais metais, dydžio. Visais po 2005 metų einančiais metais nebetaikomas reikalavimas naudoti pirmiau minėtą apribojimą taikant konkrečius finansinius paketus sektoriui (sektoriaus daliai). Tačiau naujoji valstybė narė turi teisę taikyti konkrečius finansinius paketus sektoriui (sektoriaus daliai) su sąlyga, kad toks konkretus finansinis paketas sektoriui (sektoriaus daliai) bus susijęs tik su — tiesioginėmis išmokomis, susietomis su vienkartinės išmokos schema ir/ar — viena ar daugiau tiesioginių išmokų, kurioms pagal 70 straipsnio 2 dalį netaikoma ar gali būti netaikoma vienkartinės išmokos schema arba kurioms gali būti taikomas dalinis įgyvendinimas, kaip tai nurodyta 64 straipsnio 2 dalyje. 6. Naujoji valstybė narė, remdamasi objektyviais kriterijais ir leidus Komisijai, gali nuspręsti dėl papildomos nacionalinės pagalbos, kuri turi būti suteikta, dydžio. 7. Komisijos leidime: — nurodomos atitinkamos BŽŪP analogiškos nacionalinės tiesioginių išmokų schemos, jei taikomas 2 dalies b punktas, — apibrėžiamas lygis, iki kurio gali būti mokama papildoma nacionalinė pagalba, šios pagalbos normos, ir, prireikus, jos suteikimo sąlygos, — nustatoma sąlyga, kad leidimui taikomi bet kokie patikslinimai, kurių gali prireikti dėl pokyčių bendrojoje žemės ūkio politikoje. 8. Žemės ūkio veiklai, kuriai tokios sudėties Bendrijoje, kokia ji yra 2004 m. balandžio 30 d., nenumatytos tiesioginės išmokos, neteikiamos jokios papildomos nacionalinės išmokos ar pagalba. 9. Be papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų Kipras iki 2010 m. pabaigos gali teikti pereinamojo laikotarpio ir mažėjančią nacionalinę pagalbą. Ši valstybės pagalba teikiama tokia forma, kuri panaši į Bendrijos pagalbą, pavyzdžiui, nuo gamybos apimčių nepriklausančios išmokos. Atsižvelgiant į 2001 m. suteiktos nacionalinės paramos pobūdį ir dydį, Kipras gali teikti valstybės pagalbą XIII - priede išvardintiems sektoriams (sektorių dalims) neviršydamas tame priede nurodytų dydžių. Teikiamai valstybės pagalbai taikomi bet kokie patikslinimai, kurių gali prireikti dėl pokyčių bendroje žemės ūkio politikoje. Jeigu tokie patikslinimai yra būtini, pagalbos dydis arba jos teikimo sąlygos pakeičiami remiantis Komisijos sprendimu. Kipras pateikia Komisijai metinę ataskaitą apie valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimą, nurodydamas pagalbos atskiram sektoriui (sektoriaus daliai) formas ir dydžius. 10. Be papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų Latvija iki 2008 m. pabaigos gali teikti pereinamojo laikotarpio ir mažėjančią nacionalinę pagalbą. Ši valstybės pagalba teikiama tokia forma, kuri panaši į Bendrijos pagalbą, pavyzdžiui, nuo gamybos apimčių nepriklausančios išmokos. Latvija gali teikti valstybės pagalbą XIV priede išvardytiems sektoriams (sektorių dalims) neviršydama tame priede nurodytų dydžių. Teikiamai valstybės pagalbai taikomi bet kokie patikslinimai, kurių gali prireikti dėl pokyčių bendroje žemės ūkio politikoje. Jeigu tokie patikslinimai yra būtini, pagalbos dydis arba jos teikimo sąlygos pakeičiami remiantis Komisijos sprendimu. Latvija pateikia Komisijai metinę ataskaitą apie valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimą, nurodydama pagalbos atskiram sektoriui (sektoriaus daliai) formas ir dydžius. d) 145 straipsnyje po d punkto įterpiamas šis punktas: „d) a) išsamias taisykles dėl IVa antraštinės dalies nuostatų įgyvendinimo,“; e) 153 straipsnio 4 dalis papildoma šiuo sakiniu: „Naujosioms valstybėms narėms netaikoma to Reglamento 2a straipsnyje nurodyta supaprastinta schema.“ f) I priede po „Vienkartinės išmokos“ eilutės įterpiama ši eilutė: „Vienkartinė išmoka už plotą šio Reglamento IVa antraštinės dalies 143b straipsnis Nuo gamybos apimčių nepriklausanti išmoka, pakeičianti visas šiame priede nurodytas tiesiogines išmokas“ g) Pridedami šie priedai: „ XII PRIEDAS 1 lentelė Kipras: Papildomos nacionalinės tiesioginės išmokos, kai tiesioginėms išmokoms taikomos įprastos schemos Didinimo tvarkaraštis 25 % 30 % 35 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % Sektorius 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Lauko kultūros (išskyrus kietuosius kviečius) 7 913 822 7 386 234 6 858 646 6 331 058 75 881 4 220 705 3 165 529 2 110 353 1 055 176 Kietieji kviečiai 2 256 331 2 059 743 1 888 505 1 743 235 1 452 696 1 162 157 871 618 581 078 290 539 Ankštinės kultūros 30 228 28 273 26 318 24 363 20 363 16 362 12 272 8 181 4 091 Pienas ir pieno produktai 887 535 1 759 243 2 311 366 2 133 569 1 777 974 1 422 379 1 066 784 711 190 355 595 Jautiena 3 456 709 3 226 262 2 995 814 2 765 367 2 304 473 1 843 578 1 382 684 921 789 460 895 Avys ir ožkos 8 267 087 7 715 948 7 164 809 6 613 669 5 511 391 4 409 113 3 306 835 2 204 556 1 102 278 Alyvų aliejus 5 951 250 5 554 500 5 157 750 4 761 000 3 967 500 3 174 000 2 380 500 1 587 000 793 500 Tabakas 782 513 730 345 678 178 626 010 521 675 417 340 313 005 208 670 104 335 Bananai 3 290 625 3 071 250 2 851 875 2 632 500 2 193 750 1 755 000 1 316 250 877 500 0 Džiovintos vynuogės 104 393 86 562 68 732 50 901 15 241 0 0 0 0 Migdolai 49 594 30 878 12 161 0 0 0 0 0 0 Iš viso 32 990 086 31 649 237 30 014 153 27 681 672 23 040 943 18 420 634 13 815 476 9 210 317 4 166 409 Papildomos nacionalinės tiesioginės išmokos pagal vienkartinės išmokos schemą: Bendras papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų, kurios gali būti suteiktos pagal vienkartinės išmokos schemą, dydis lygus šioje lentelėje pagal sektorius nurodytų viršutinių ribų sumai, susijusių su sektoriais, kuriems taikoma vienkartinės išmokos schema, tiek, kiek parama šiuose sektoriuose nepriklauso nuo gamybos apimčių. 2 lentelė Kipras: Papildomos nacionalinės tiesioginės išmokos, kai tiesioginėms išmokoms taikoma vienkartinės išmokos už plotą schema Vienkartinės išmokos už plotą schema Sektorius 2004 2005 2006 2007 2008 Pasėliai (išskyrus kietuosius kviečius) 6 182 503 3 997 873 2 687 095 1 303 496 0 Kietieji kviečiai 2 654 980 2 469 490 2 358 196 2 240 719 2 018 131 Ankštinės kultūros 27 346 20 566 16 498 12 204 4 068 Pienas ir pieno produktai 1 153 380 2 323 212 3 501 948 3 492 448 3 474 448 Jautiena 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 4 608 945 Avys ir ožkos 10 932 782 10 887 782 10 860 782 10 832 282 10 778 282 Alyvų aliejus 7 215 000 6 855 000 6 639 000 6 411 000 5 979 000 Džiovintos vynuogės 182 325 176 715 173 349 169 796 163 064 Bananai 4 368 300 4 358 700 4 352 940 4 346 860 4 335 340 Tabakas 1 049 000 1 046 750 1 045 400 1 043 975 1 041 275 Iš viso 38 374 562 36 745 034 36 244 154 34 461 726 32 402 554 XIII priedas Kipro valstybės pagalba Sektorius 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 Javai (išskyrus kietuosius kviečius) 7 920 562 6 789 053 5 657 544 4 526 035 3 394 527 2 263 018 1 131 509 Pienas ir pieno produktai 5 405 996 3 161 383 1 405 471 1 124 377 843 283 562 189 281 094 Jautiena 227 103 194 660 162 216 129 773 97 330 64 887 0 Avys ir ožkos 3 597 708 3 083 750 2 569 791 2 055 833 1 541 875 1 027 917 513 958 Kiaulių sektorius 9 564 120 8 197 817 6 831 514 5 465 211 4 098 909 2 732 606 1 366 303 Naminiai paukščiai ir kiaušiniai 3 998 310 3 427 123 2 855 936 2 284 749 1 713 561 1 142 374 571 187 Vynas 15 077 963 12 923 969 10 769 974 8 615 979 6 461 984 4 307 990 2 153 995 Alyvų aliejus 7 311 000 6 266 571 5 222 143 4 177 714 3 133 286 2 088 857 1 044 429 Valgomosios vynuogės 3 706 139 3 176 691 2 647 242 2 117 794 1 588 345 1 058 897 529 448 Perdirbti pomidorai 411 102 352 373 293 644 234 915 176 187 117 458 58 729 Bananai 445 500 381 857 318 214 254 571 190 929 127 286 63 643 Lapuočių vaisiai, įskaitant kaulavaisius 9 709 806 8 322 691 6 935 576 5 548 461 4 161 346 2 774 230 1 387 115 Iš viso 67 375 310 56 277 938 45 669 267 36 535 414 27 401 560 18 267 707 9 101 410 XIII priedas Latvijos valstybės pagalba VALSTYBĖS PAGALBA Sektorius 2004 2005 2006 2007 2008 Linai 654 000 523 200 392 400 261 600 130 800 Kiaulienos sektorius 204 000 163 200 122 400 81 600 40 800 Avys ir ožkos 107 000 85 600 64 200 42 800 21 400 Sėklos 109 387 87 510 66 110 44 710 23 310 Iš viso 1 074 387 859 510 645 110 430 710 216 310