Oficialusis leidinys L 066 , 04/03/2004 p. 0015 - 0030



Tarybos reglamentas (EB) Nr. 398/2004 2004 m. kovo 2 d. nustatantis galutinį antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio importui Europos Sąjungos taryba, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1] (pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą ir pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, kadangi: PROCEDŪRA Galiojančios priemonės (1) Reglamentu (EB) Nr. 2496/97 [2] Taryba įvedė galutinį ad valorem antidempingo muitą Kinijos Liaudies Respublikos (KLR arba Kinija) kilmės silicio importui. Galutinio antidempingo muito, taikomo grynajai franko ties Bendrijos siena kainai prieš sumokant muitą, norma buvo 49 %. Reikėtų pažymėti, kad iš pradžių priemonės buvo įvestos Reglamentu (EB) Nr. 2200/90 [3] ir, kad Reglamentas (EB) Nr. 2496/97 baigta priemonių galiojimo pabaigos peržiūra. Peržiūros prašymas (2) Po to, kai 2002 m. kovą buvo paskelbtas pranešimas [4] apie artėjančią galiojančių antidempingo priemonių Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio importui pabaigą, Komisija gavo prašymą dėl peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. 2002 m. rugsėjo 9 d. prašymą 100 % Bendrijos silicio metalo produkcijos atstovaujančių gamintojų vardu pateikė Euroalliages (Geležies lydinių pramonės sąveikos komitetas) (pareiškėjas). Prašymą 2002 m. rugsėjo 9 d. pateikė Euroalliages (Geležies lydinių pramonės sąveikos komitetas) (pareiškėjas), atstovaujantis 100 % Bendrijos silicio metalo produkcijos gamintojų vardu. Prašyme buvo tvirtinama, kad dėl priemonių taikymo nutraukimo greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų dempingas ir žala Bendrijos pramonei. (3) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų dėl peržiūros inicijavimo, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi Komisija paskelbė apie priemonių galiojimo pabaigos peržiūros inicijavimą [5] ir pradėjo tyrimą. Tyrimas Tvarka (4) Komisija oficialiai informavo apie peržiūros inicijavimą skundą pateikusius Bendrijos gamintojus, eksportuojančius gamintojus KLR, importuotojus/prekybininkus, pramonės naudotojus ir naudotojų asociacijas, apie kurių suinteresuotumą buvo žinoma, taip pat ir Kinijos Vyriausybės atstovus. Suinteresuotoms šalims buvo suteikta galimybė pateikti savo požiūrį raštu ir per pranešime apie peržiūros inicijavimą nustatytą terminą pareikalauti jų išklausyti. (5) Klausimynai buvo išsiųsti visoms šalims, kurios buvo oficialiai informuotos apie peržiūros inicijavimą, ir toms, kurios paprašė klausimyno per inicijavimo pranešime apie peržiūros inicijavimą nustatytą terminą. (6) Atsakymai į klausimyną buvo gauti iš trijų prašymą pateikusių Bendrijos gamintojų, vieno eksportuojančio gamintojo, vieno importuotojo ir dviejų gamintojų analogiškoje šalyje. Suinteresuotos šalys ir tikrinimo vizitai (7) Komisija siekė gauti ir patikrino visą informaciją, kurią laikė būtina nustatyti dempingo ir žalos tęstinumo ar pasikartojimo tikimybei ir Bendrijos interesams. Tikrinimo vizitai buvo atlikti tokių įmonių patalpose: a) Eksportuojantis gamintojas Dalian DC Silicon Co., Ltd – Dalianas, KLR b) Susijęs importuotojas Dow Corning Ltd, Barry, Velsas, Jungtinė Karalystė. c) Analogiškos šalies gamintojai Fesil ASA, Trondheimas, Norvegija; Elkem ASA, Oslas, Norvegija. d) Bendrijos gamintojai Invensil, Pechiney Group, Paryžius, Prancūzija; Ferroatlantica, Madridas, Ispanija; R W Silicium, Pokingas, Vokietija. Tyrimo laikotarpis (8) Tyrimas dėl dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo apima laikotarpį nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d. (TL). Tendencijų, susijusių su žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybės įvertinimu, nagrinėjimas apima laikotarpį nuo 1998 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (žalos tiriamasis laikotarpis). Kitų šalių tyrimas (9) 2002 m. spalį buvo inicijuotas antidempingo nagrinėjimas dėl Rusijos kilmės silicio importo į Bendriją. 2003 m. liepos 10 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2229/2003 [6] buvo įvestas laikinasis 22,7–23,6 % antidempingo muitas. Aptariamasis produktas ir panašus produktas (10) Aptariamas produktas yra tas pats, kuris buvo aptariamas pirminiame tyrime, t. y. KLR kilmės silicio metalas, klasifikuojamas KN kodu 28046900 (kurio sudėtyje silicio yra mažiau kaip 99,99 % masės). Vien tik dėl dabartinės klasifikacijos, išdėstytos Muitinės nomenklatūroje, jis vadinamas "siliciu". Didesnio grynumo silicis, kurio sudėtyje silicis sudaro ne mažiau kaip 99,99 % masės, naudojamas daugiausia elektronikos puslaidininkių pramonėje, klasifikuojamas kitu KN kodu ir šiame tyrime neaptariamas. (11) Silicis gaminamas elektros lanko krosnyse su fliusu anglies terminiu būdu redukuojant kvarcą (silicio dioksidą) įvairių tipų anglies reduktoriais. Jis parduodamas gabalais, grūdeliais, granulėmis ar milteliais pagal tarptautines technines grynumo specifikacijas. Silicį daugiausia naudoja dvi pramonės šakos: chemijos pramonė metilchlorsilanams ar trichlorsilanams bei tetrachlorsiliciui gaminti ir aliuminio pramonė – aliuminio lydiniams, pirminėms ir antrinėms lydykloms, skirtoms lieti lydinius įvairioms pramonėms rūšims, ypač automobilių, gaminti. (12) Kaip ir ankstesnėje priemonių galiojimo pabaigos peržiūroje, tyrimas parodė, kad KLR gaminamas ir parduodamas vidaus rinkoje silicis, bei į Bendriją eksportuojamas, analogiškoje šalyje (Norvegijoje) gaminamas ir parduodamas vietos rinkoje ir prašymą pateikusių Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamas bei parduodamas silicis turi tas pačias pagrindines fizines bei chemines savybes ir tą pačią pagrindinę paskirtį. Todėl jie laikomi panašiais produktais pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį. (13) Buvo pateikta komentarų dėl skirtingų aptariamo produkto ir panašių produktų kategorijų – vieną jų pateikė Kinijos Vyriausybė, kitą – Kinijos metalų, mineralų ir cheminių medžiagų importuotojų bei eksportuotojų prekybos rūmai. Tačiau šie komentarai nebuvo patvirtinti jokiais įrodymais. Be to, jie buvo pateikti tik nagrinėjimo pabaigoje. Dėl šių priežasčių komentarai dėl aptariamo produkto buvo atmesti. DEMPINGO TĘSTINUMO TIKIMYBĖ (14) Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatomis buvo išnagrinėta, ar pastaruoju metu vyko dempingas, o jei taip – ar nutraukus priemonių taikymą yra tikimybė, kad dempingas tęsis. Preliminarios pastabos (15) Iš šešių skunde minimų Kinijos eksportuojančių gamintojų bendradarbiavo tik vienas. Remiantis Eurostato duomenimis, jo eksportuojamas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % Kinijos eksporto į ES. Nė vienas kitas Kinijos gamintojas nepateikė jokios informacijos ir todėl išvadas apie jų situaciją teko padaryti remiantis turimais duomenimis, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. (16) Per ankstesnės priemonių galiojimo pabaigos peržiūros TL iš KLR į Bendriją buvo importuota 10199 t silicio. Įvedus antidempingo priemones, aptariamas importas sumažėjo iki 4168 t 1998 m., tačiau iki TL pabaigos jis vėl padidėjo iki 14454 t. (17) Atliekant pirminį tyrimą nustatyta, kad Kinijos importo rinkos dalis per TL buvo 9,3 %. Aptariamo importo rinkos dalis sudarė 3,8 % viso Bendrijos suvartojimo per ankstesnės priemonių galiojimo pabaigos peržiūros TL. Per laikotarpį po antidempingo priemonių įvedimo ši rinkos dalis 1998 m. sumažėjo iki 1,4 %, per TL ji vėl padidėjo ir pasiekė 3,9 % viso aptariamo produkto suvartojimo Bendrijoje. Dempingas per TL (18) Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalies nuostatomis Komisija taikė tą pačią metodiką kaip ir pirminiame tyrime. Analogiška šalis (19) Kadangi KLR yra pereinamosios ekonomikos valstybė, normalioji vertė turėjo būti pagrįsta informacija, gauta atitinkamos rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje. (20) Kaip ir ankstesnėje priemonių galiojimo pabaigos peržiūroje, pranešime dėl šios priemonių galiojimo pabaigos peržiūros inicijavimo Norvegija buvo pasiūlyta kaip analogiška šalis, reikalinga normaliajai vertei nustatyti. (21) Kinijos eksportuojantis gamintojas prieštaravo šiam siūlymui ir tvirtino, kad tinkamiau būtų pasirinkti Braziliją ar Pietų Afriką, daugiausia dėl to, kad konkurencija ir rinkos sąlygos šiose šalyse yra labiau panašios į padėtį KLR. Bendrijos pramonė prieštaravo Brazilijos ir Pietų Afrikos pasirinkimui dėl didelio vietos valiutos nuvertėjimo Brazilijoje ir konkurencijos nebuvimo Pietų Afrikoje, kadangi joje yra tik vienintelė įmonė, gaminanti aptariamą produktą. Be to, nė vienas iš žinomų šių šalių gamintojų nesutiko bendradarbiauti nagrinėjime, nors Komisija kreipėsi į juos dėl to. Taigi, Brazilija ir Pietų Afrika negalėjo būti pasirinktos analogiškomis šalimis. (22) Dėl Norvegijos nustatyta, kad ji yra viena iš didžiausių silicio gamintojų pasaulyje, turinti du konkuruojančius vietinius gamintojus. Taip pat nustatyta, kad Norvegija yra atvira rinka be importo muitų siliciui ir, kad į ją nemažai importuojama iš Brazilijos ir KLR. Taip pat reikėtų pažymėti, kad Norvegija turi natūralų pranašumą dėl pigios energijos, tuo tarpu informacija, jog KLR turi panašų pranašumą, nebuvo pateikta. (23) Todėl daroma išvada, kad Norvegija yra tinkama analogiška šalis. Komisija susisiekė su dviem žinomais silicio gamintojais Norvegijoje ir abu sutiko bendradarbiauti. Normalioji vertė (24) Nustatant normaliąją vertę pirmiausia buvo nustatyta, kad Norvegijos gamintojų vietinių pardavimų kiekis palyginti su KLR eksporto kiekiu buvo reprezentatyvūs. Normalioji vertė buvo nustatyta remiantis kainos, kurią įprastomis prekybos sąlygomis moka nepriklausomi vartotojai, svoriniu vidurkiu arba remiantis sudarytąja normaliąja verte, jei šie vietiniai pardavimai nėra pelningi. Šia prasme reikėtų pažymėti, kad apskaičiuotąją normaliąją vertę teko panaudoti tik nedidelei eksporto daliai. Apskaičiuojant normaliąją vertę prie gamybos sąnaudų Norvegijoje buvo pridedama pagrįsta prekybos, bendrųjų bei administravimo išlaidų (PBA) suma ir pagrįstas pelnas. Visais atvejais PBA ir pelningumas buvo nustatomi taikant pirmąjį metodą, nurodytą pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje. Eksporto kaina (25) Kalbant apie eksportą į Bendriją, bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas iš KLR didžiausią produkcijos kiekį parduoda susijusiai įmonei Bendrijoje, kuri vėliau perdirba importuojamą silicį į silikonus. Šios eksporto kainos paprastai neturėtų būti naudojamos eksporto kainai nustatyti, kadangi įtakos joms galėjo turėti partnerystė. Tačiau, kadangi buvo nustatyta, kad kainos atitiko rinkos kainas, nurodytas specializuotuose leidiniuose, ir kainas, kuriomis prekiavo kitas Kinijos eksportuojantis gamintojas, kuris nebendradarbiavo, tačiau per TL eksportavo į tą pačią ES įmonę, buvo nuspręsta taikyti šias kainas eksporto kainai apskaičiuoti. Tokiu būdu eksporto kaina buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo bei nebendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateiktais duomenimis ir likusiais Eurostato pateikiamais duomenimis. Reikėtų pažymėti, kad bendradarbiaujančio eksportuotojo eksportuojamos produkcijos kiekis sudarė 80 % Eurostato užregistruoto importo ir buvo didesnis už bendrą iš KLR per ankstesnės priemonių galiojimo pabaigos peržiūros TL importuotą aptariamo produkto kiekį. Palyginimas (26) Siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą tarp normaliosios vertės ir eksporto kainos ex-works sąlygomis, reikiamomis korekcijomis buvo atsižvelgta į nurodytus skirtumus, ir įrodyta, kad jie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Buvo padarytos korekcijos dėl gabenimo, draudimo, aptarnavimo ir kredito išlaidų. Dempingo skirtumas (27) Laikantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalies nuostatų, dempingo skirtumas buvo nustatytas palyginus normaliosios vertės svorinį vidurkį su eksporto kainos svoriniu vidurkiu, nustatytu, kaip aprašyta pirmiau. Palyginimas parodė, kad dempingas egzistuoja. Dempingo skirtumas, išreikštas procentais neapmuitintos cif kainos ties Bendrijos siena, buvo nemažas – 12,5 %, nors žymiai mažesnis už nustatytą ankstesniais tyrimais. Išvada (28) Tyrimas parodė, kad iš Kinijos importuojamo aptariamo produkto kiekis buvo didesnis nei per ankstesnės priemonių galiojimo pabaigos peržiūros TL ir, kad jis aiškiai išliko dempingo lygio. Tyrimas neatskleidė jokių priežasčių, kodėl dempingas turėtų išnykti ar sumažėti, jei priemonės būtų panaikintos. Todėl buvo padaryta išvada, jog yra tikėtina, kad dempingas tęsis. Importo raida, jei priemonės būtų panaikintos (29) Taip pat manyta, kad reikia išnagrinėti, ar, panaikinus esamas priemones, importo iš Kinijos kiekis padidėtų. Šiuo tikslu buvo įvertinti tokie veiksniai: eksporto ir (arba) gamybos pajėgumo raida ir Kinijos eksportuojančių gamintojų elgesys trečiųjų šalių rinkose. Bendradarbiaujančio eksportuotojo eksporto pardavimai ir rezervinis pajėgumas (30) Tyrimas parodė, kad bendradarbiaujanti įmonė 100 % aptariamo produkto produkcijos eksportavo, daugiausia į ES. Taip pat paaiškėjo, kad ši įmonė turėjo nemažą perteklinį gamybos pajėgumą, kuris pastaruoju metu padvigubėjo. Taip pat reikėtų pažymėti, kad didžioji dauguma eksporto į ES buvo pateikta kaip vidinė perdirbimo parama susijusiai įmonei, kuri naudojo aptariamą produktą tolimesniam perdirbimui. Kitaip tariant, šis eksportas taip ir nepateko į laisvą apyvartą Bendrijos rinkoje, tačiau konkuravo su kitų ūkio subjektų Bendrijos rinkoje parduodamu siliciu. Taigi, priemonių panaikinimas būtų papildoma lengvata šiam eksportuotojui tiekti papildomą kiekį aptariamo produkto į Bendrijos rinką laisvai apyvartai arba vidiniam perdirbimui. Kinijos gamyba ir pajėgumo išnaudojimas (31) Pagal prašymą dėl priemonių galiojimo pabaigos peržiūros, kuris šia prasme buvo grindžiamas 2001 m. rugpjūtį Metal Bulletin pateikta informacija, bendras aptariamo produkto gamybos pajėgumas Kinijoje yra maždaug 1203000 t per metus. Prašyme dėl priemonių galiojimo pabaigos peržiūros taip pat buvo remiamasi pirmaujančios nepriklausomos tyrimo grupės informacija, pagal kurią 2002 m. numatytas maždaug 600000 t gamybos pajėgumas. Buvo numatyta, kad tais metais Kinijoje bus pagaminta apie 400000 t produkcijos. Tuo remiantis Kinijos pajėgumo išnaudojimo koeficientas yra 33–66 % ir, geriausiu atveju, rezervinis pajėgumas sudaro bent pusę Bendrijos suvartojimo. Taip pat paaiškėjo, kad Kinijos gamybos pajėgumas galėtų staigiai išaugti, jei tam būtų palankios rinkos sąlygos. (32) Taigi, didelis KLR turimas gamybos pajėgumas rodo, kad gamintojai gali staigiai padidinti gamybą ir nukreipti produkciją į bet kurią eksporto rinką, įskaitant – jei priemonės būtų panaikintos – Bendrijos rinką. (33) Kadangi Kinijos šaltiniai nepateikė jokios informacijos ir atsižvelgiant į tai, kad apie Kinijos silicio pramonę yra mažai viešos informacijos, reikėtų pažymėti, kad pagal pagrindinį reglamentą, visų pirma pagal jo 18 straipsnį, pirmiau minėtos išvados daugiausia paremtos turima tinkamiausia informacija, t. y. skunde pateikiama informacija. Eksportas į trečiąsias šalis (34) Remiantis Kinijos eksporto prekybos duomenimis buvo nustatyta, kad bendras pasaulinis Kinijos silicio eksportas padidėjo 43 % – nuo 271626 t 1998 m. iki 387444 t 2002 m. [7]. Eksporto į pasaulio rinką kainos yra 30 % mažesnės už eksporto į Bendriją kainas, taigi, eksportuotojams būtų paranku eksportuoti į Bendriją, o ne trečiąsias šalis, jei priemonės būtų panaikintos. (35) Be to, buvo užfiksuotas Kinijos eksportuojamo aptariamo produkto kainos sumažėjimas beveik 4 %, t. y. nuo 829 USD/t 1998 m. iki 799 USD/t 2002 [8]. (36) Tai aiškiai rodo, kad panaikinus priemones Kinijos eksportuotojai būtų paskatinti persiorientuoti į Bendrijos rinką, turint omenyje neseniai JAV rinkoje įvestas antidempingo priemones ir Rusijoje įvestą 5–10 % muito mokestį iš Kinijos importuojamam aptariamam produktui. Eksporto į Bendriją kainos (37) Taip pat reikėtų pažymėti, kad paprastai dominuojantis aptariamo produkto kainų lygis Bendrijoje daro Bendrijos rinką labai patrauklią. Tai yra papildoma paskata didinti eksportą į Bendriją didinant gamybą arba nukreipiant į Bendriją tą kiekį, kuris šiuo metu eksportuojamas į trečiąsias šalis. Be to, buvo nustatyta, kad eksporto į trečiąsias šalis kainos yra mažesnės už eksporto į Bendriją kainas. Tačiau, panaikinus priemones, patrauklios, santykinai aukštos kainos Bendrijos rinkoje neturėtų ilgai išsilaikyti, kadangi daug Kinijos eksportuotojų konkuruotų vieni su kitais, siekdami padidinti savo turimą Bendrijos rinkos dalį. Taigi, labai tikėtina, kad visi Bendrijos rinkos ūkio subjektai turėtų atitinkamai sumažinti savo pardavimo kainas. Trečiųjų šalių taikomos prekybos apsaugos priemonės (38) Taip pat buvo išnagrinėtas Kinijos gamintojų elgesys kitose svarbesnėse aptariamo produkto rinkose. Šiuo tikslu Jungtinės Amerikos Valstijos 1999 m. inicijavo KLR kilmės siliciui taikomo antidempingo muito peržiūrą. Tyrimas nustatė labai didelį dempingo skirtumą (iki 139 %). Todėl 2003 m. vasarį antidempingo priemonės prieš aptariamo produkto importą buvo pratęstos, padarius išvadą, kad panaikinus priemones žalingas dempingas tęstųsi [9]. (39) Be to, 2002 m. Rusijos administracija pabaigė antidempingo tyrimą dėl KLR kilmės silicio importo ir rekomendavo įvesti 25 % dydžio antidempingo muitą. Tačiau po konsultacijų su Kinijos institucijomis 5 % importo muitas buvo padidintas iki 20 %. Tai aiškiai rodo, kad Kinijos eksportuotojai turės rasti naujas rinkas aptariamam produktui. (40) Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus, galima daryti išvadą, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai spaudžiami ieškoti naujų eksporto rinkų. Išvada (41) Tyrimas parodė, kad KLR tęsė dempingo veiklą per TL. Atsižvelgiant į tai, kad KLR turi didelį rezervinį gamybos pajėgumą ir, kad į trečiąsias šalis eksportuojama dar žemesnėmis kainomis nei į Bendriją, yra labai tikėtina, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai žymiai padidins aptariamo produkto eksporto dempingo kaina į Bendriją kiekį, jei esamos priemonės bus panaikintos. Be to, Kinijos eksportuotojų aptariamo produkto eksportas yra apribotas naujomis antidempingo priemonėmis, įsigaliojusiomis Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Rusijoje. Apibendrinant, labai tikėtina, kad, panaikinus priemones, importas iš Kinijos į Bendriją atsinaujins, jo kiekis bus didelis, o kaina – dempingo. BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS (42) Trys skundą pateikę Bendrijos gamintojai atsakė į klausimynus ir visapusiškai bendradarbiavo tyrime. Per TL jie atstovavo visą Bendrijoje pagaminamą produkciją. Per TL vienas iš trijų Bendrijos gamintojų importavo aptariamą produktą iš trečiųjų šalių, daugiausia iš Pietų Afrikos. Tačiau buvo nustatyta, kad šis importas daugiausia buvo skirtas Bendrijos vartotojams jo tiekiamiems produktams papildyti. Per aptariamą laikotarpį šis importas mažėjo, ypač 1998–1999 m. – per pusę, kai aptariamas gamintojas įrengė naują gamybos įrangą Bendrijoje ir prisiėmė strateginį įsipareigojimą pagaminti ir parduoti daugiau silicio Bendrijos rinkoje. Per TL aptariamo gamintojo importuoto aptariamo produkto kiekis sudarė tik 2,1 % Bendrijos pramonės Bendrijoje parduodamo silicio kiekio (3,5 % aptariamo gamintojo parduodamo kiekio) ir 1,9 % Bendrijos pramonės pagaminamo aptariamo produkto kiekio (3,2 % aptariamo gamintojo pagaminamo kiekio). Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau išdėstyta, daroma išvada, kad šio gamintojo importuojama produkcija nekeičia jo kaip Bendrijos gamintojo statuso. (43) Tuo remiantis trys skundą pateikę Bendrijos gamintojai pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalies ir 5 straipsnio 4 dalies nuostatas sudaro Bendrijos pramonę. BENDRIJOS RINKOS PADĖTIS Suvartojimas Bendrijoje (44) Duomenys apie Bendrijos suvartojimą buvo nustatyti pagal bendrą Bendrijos pramonės Bendrijoje pateiktos produkcijos kiekį ir iš Kinijos bei kitų trečiųjų šalių importuotą kiekį (remiantis Eurostatu). 1 lentelė Suvartojimas Bendrijoje (remiantis pardavimų kiekiu) Šaltinis: Patikrinti atsakymai į klausimyną ir Eurostatas. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Tonos | 290684 | 325234 | 388938 | 373950 | 371540 | Indeksas | 100 | 112 | 134 | 129 | 128 | Pokytis per metus | | + 12 % | + 20 % | – 4 % | – 1 % | (45) Didžiausias silicio suvartojimas ES buvo 2000 m. – beveik 390000 t, o 2001 m. ir per TL vėl sumažėjo iki 371540 t. Iš viso per aptariamą laikotarpį suvartojimas padidėjo 28 %, tačiau nuo 2000 m. iki TL jis sumažėjo 4 %. Importas iš Kinijos Kiekis, rinkos dalis ir kainos (46) Remiantis Eurostato pateikta informacija per aptariamą laikotarpį iš Kinijos importuojamas kiekis išaugo nuo 4168 t iki 14464 t. Kinijos importo rinkos dalis, kuri per ankstesnę priemonių galiojimo pabaigos peržiūrą buvo apie 4 %, per aptariamą laikotarpį padidėjo nuo 1,4 % iki 3,9 %. Kainos iš pradžių sumažėjo 8 % (1998–2000 m.), o paskui vėl padidėjo ir TL pabaigoje buvo didesnės už 1998 m. lygį. 2 lentelė Importas iš Kinijos (pagal Eurostato pateikiamus duomenis) Importo kainos raida. Importas iš Kinijos | | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Kiekis, tonomis | 4168 | 3560 | 5969 | 9709 | 14454 | Indeksas | 100 | 85 | 143 | 232 | 347 | Rinkos dalis | 1,4 % | 1,1 % | 1,5 % | 2,6 % | 3,9 % | Kaina, EUR/t | 1044 | 953 | 964 | 1142 | 1158 | Indeksas | 100 | 91 | 92 | 109 | 110 | (47) 1997 m. įvedus antidempingo muitą, Kinijos kilmės silicio kainos liko mažesnės už Bendrijos pramonės kainas. Per TL kainų skirtumas nuo Bendrijos kainų sudarė 2 %. Šis skirtumas buvo nustatytas sulyginus vidutines Bendrijos pramonės pardavimo kainas (ex-works) su Kinijos importo kainomis pagal Eurostatą, pakoreguotomis įvertinant išlaidas po importavimo, muito mokesčius ir antidempingo muitą. Reikėtų pažymėti, kad pirmiau nurodytos pardavimo kainos buvo apskaičiuotos remiantis tiek pardavimais Bendrijos naudotojais Bendrijos rinkoje, tiek Kinijos silicio, pardavimais, skirtais vidaus perdirbimui. Pastariesiems nebuvo taikytas antidempingo muitas. Nepaisant to, reikėtų pažymėti, kad nustatyta vidutinė į laisvą apyvartą Bendrijos rinkoje pateikto Kinijos silicio kaina buvo labai žema – apie 870 EUR/t. Bendrijos pramonės ekonominė padėtis Gamyba, gamybos pajėgumas ir pajėgumo panaudojimas 3 lentelė Gamyba Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Tonos | 107303 | 129285 | 143268 | 147811 | 143818 | Indeksas | 100 | 120 | 134 | 138 | 134 | Pokytis per metus | | + 20 % | + 14 % | + 3 % | –3 % | (48) Per aptariamą laikotarpį Bendrijos pramonės gamyba padidėjo 34 %, tačiau nuo 2001 m. iki TL pabaigos sumažėjo 3 %. Per TL Bendrijos pramonės pagamintas silicio produkcijos kiekis sudarė 38,7 % Bendrijoje suvartojamo kiekio. 4 lentelė Gamybos pajėgumas Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Tonos | 125000 | 142300 | 158000 | 165600 | 162000 | Indeksas | 100 | 114 | 126 | 132 | 130 | Pokytis per metus | | + 14 % | + 12 % | + 5 % | –2 % | (49) Gamybos pajėgumas kasmet augo, išskyrus TL, per kurį jis šiek tiek sumažėjo. Dėl 1998 m. priimtų investavimo sprendimų per aptariamą laikotarpį pajėgumas iš viso išaugo 30 %. 5 lentelė Pajėgumo panaudojimas Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Panaudojimo procentinė dalis | 85,8 % | 90,9 % | 90,7 % | 89,3 % | 88,8 % | Indeksas | 100 | 106 | 106 | 104 | 103 | (50) Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad per aptariamą laikotarpį pajėgumo panaudojimas padidėjo 3 procentiniais punktais. Didžiausias padidėjimas buvo 1998–1999 m. Nuo 2000 m. iki TL pabaigos pajėgumo panaudojimas sumažėjo maždaug 2 procentiniais punktais. Pardavimų kiekis ir pardavimų kaina 6 lentelė Pardavimų kiekis Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Tonos | 86718 | 114587 | 133568 | 128219 | 136421 | Indeksas | 100 | 132 | 154 | 148 | 157 | Pokytis per metus | | + 32 % | + 17 % | –7 % | + 6 % | (51) Bendrijos pramonės pardavimų kiekis nesusijusiems vartotojams nuo 1998 m. iki TL pabaigos Bendrijoje padidėjo 57 %. (52) Susijusioms įmonėms pardavimų kiekis išliko stabilus ir sudarė mažiau kaip 6 % viso per aptariamą laikotarpį parduodamo silicio. 7 lentelė Bendrijos pramonės parduodamo silicio kaina Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | EUR/t | 1415 | 1184 | 1231 | 1271 | 1185 | Indeksas | 100 | 84 | 87 | 90 | 84 | Pokytis per metus | | –16 % | + 4 % | + 3 % | –7 % | (53) Laikotarpiu nuo 1998 m. iki TL pabaigos vidutinė silicio pardavimo kaina, už kurią Bendrijos pramonė prekiavo Bendrijos rinkoje, sumažėjo net 16 %. Vidutinė kaina labai krito 1999 m., pasiekusi žemiausią 1184 EUR/t vertę, o iki 2001 m. vėl pakilo iki 1271 EUR/t. Vėliau, per TL nukrito 7 % ir pasiekė 1999 m. lygį. Staigus kainos kritimas ir gamybos sąnaudų padidėjimas labai pablogino Bendrijos pramonės finansinę padėtį. Rinkos dalis 8 lentelė Rinkos dalis Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Rinkos procentinė dalis | 29,8 % | 35,2 % | 34,3 % | 34,3 % | 36,7 % | Indeksas | 100 | 118 | 115 | 115 | 123 | (54) Bendrijos pramonės turima rinkos dalis padidėjo nuo 29,8 % 1998 m. iki 36,7 % per TL, kadangi greta gamybos ir parduodamo kiekio padidėjimo Bendrijoje buvo atidaryta nauja gamykla. Žymus išaugimas užfiksuotas 1998–1999 m. (+ 5,4 % rinkos), kai buvo įdiegti nauji ES gamybiniai pajėgumai. Nuo 2001 m. iki TL augimas buvo mažesnis (+ 2,4 procentiniai punktai). Atsargos 9 lentelė Atsargos Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Tonos | 32768 | 33140 | 27803 | 33186 | 23118 | Indeksas | 100 | 101 | 85 | 101 | 71 | Pokytis per metus | | + 1 % | –16 % | + 19 % | –30 % | (55) Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad per aptariamą laikotarpį atsargos sumažėjo 29 %. Išskyrus 2000 m., atsargos sudarė apie 33000 t, kol per TL sumažėjo iki vos didesnio kaip 23000 t kiekio. (56) Atsargos, kurios 1998 m. sudarė maždaug 38 % Bendrijos pramonės prekybos ES apyvartos, per TL sumažėjo iki mažiau kaip 17 % prekybos ES apyvartos. Šis sumažėjimas daugiausia aiškinamas tuo, kad atsargos paprastai susikaupia kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje, kad galima būtų mažiau gaminti žiemos mėnesiais, kai energijos kaina yra aukščiausia. TL baigėsi rugsėjį, t. y. iki visiškai pasireiškiant atsargų susikaupimo efektui. Pelningumas ir grynųjų pinigų apyvarta (57) Per aptariamą laikotarpį pelningumo, išreikšto grynąja prekybos apyvarta, raida buvo tokia: 10 lentelė Pelningumas Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Pelno procentinė dalis | 12,6 % | 1,8 % | 5,0 % | 1,7 % | –2,1 % | Indeksas | | –10,8 % | + 3,2 % | –3,3 % | –3,8 % | (58) Išskyrus 2000 m., pelningumas per visą laikotarpį nuolatos mažėjo – nuo 12,6 % pelno 1998 m. iki 2,1 % nuostolio per TL. 2000 m. pardavimų kaina, palyginti su 1999 m. padidėjo 4 %, bet sumažinimas produkcijos savikainos dėl padidėjusių investicijų leido padidinti prekybos pelną. 2001 m. pelnas sumažėjo dėl išaugusios produkcijos savikainos, ypač energijos ir vartojimo reikmenų kainų, kas nebuvo kompensuota panašiu pardavimų kainos padidėjimu. Iš tiesų, tais metais vidutinės išlaidos padidėjo 80 EUR/t, tuo tarpu vartotojams kaina galėjo būti padidinta 40 EUR/t. Per TL kainos krito, dėl ko Bendrijos pramonė pateko į nuostolingą padėtį, nepaisant vidutinių gamybos sąnaudų sumažėjimo. Pinigų srautas 11 lentelė Pinigų srautas Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | EUR (tūkstančiais) | 17005 | 8962 | 15028 | 5876 | 6070 | Indeksas | 100 | 53 | 88 | 35 | 36 | Pokytis per metus | | –47 % | + 68 % | –61 % | + 3 % | (59) Per svarstomą laikotarpį pinigų srautas sumažėjo 64 % ir maždaug atitiko pelningumo raidą. Investicijos, investicijų grąža ir galimybė didinti kapitalą 12 lentelė Investicijos Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | EUR (tūkstančiais) | 32750 | 15539 | 15625 | 8559 | 7072 | Indeksas | 100 | 47 | 48 | 26 | 22 | Pokytis per metus | | –53 % | + 1 % | –45 % | –17 % | (60) Didelės investicijos laikotarpiu nuo 1998 m. iki 2000 m. visų pirma buvo skirtos padidinti ES gamybos pajėgumą, pasinaudojant palankiomis sąlygomis 1998 m. ir teigiama Bendrijos silicio rinkos raida, kurios Bendrijos pramonė tuo metu tikėjosi. Tas padidėjęs pajėgumas taip pat buvo panaudotas sumažinti Bendrijos pramonės priklausomybę nuo importuojamo silicio. Iš tiesų, šį lauktą pagerėjimą atspindi Bendrijos suvartojimo padidėjimas 34 % šiuo laikotarpiu (1998–2000 m.). (61) Tyrimas parodė, kad einamoji investicijų grąža, įskaitant progresinę amortizaciją, per aptariamą laikotarpį blogėjo kartu su pelningumu. 13 lentelė Investicijų grąža ir galimybė sukaupti kapitalą Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Procentinė grąža | 39,1 % | 14,7 % | 20,4 % | 9,1 % | –5,7 % | Pokytis per metus (procentiniais punktais) | | –24 % | + 6 % | –11 % | –15 % | (62) Visos Bendrijos pramonę sudarančios įmonės įeina į didesnių grupių sudėtį. Todėl jų galimybę sukaupti kapitalą apsprendžia bendra šių grupių finansinė padėtis. Šios didesnės grupės nepranešė apie sunkumus didinti kapitalą per aptariamą laikotarpį. Tačiau buvo pranešta apie sunkumus gauti finansavimą naujiems projektams, ypač silicio sektoriuje. Tai patvirtina ir Bendrijos pramonės finansinės padėties blogėjimas bei per tyrimą patikrinti duomenys. Šių duomenų suvestinė pateikiama 12 lentelėje ir rodo, kad per TL investicijos sudarė tik 22 % 1998 m. lygio. Užimtumas, produktyvumas ir darbo užmokestis 14 lentelė Užimtumas Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Darbuotojai | 588 | 634 | 673 | 682 | 685 | Indeksas | 100 | 108 | 114 | 116 | 116 | Pokytis per metus | | + 8 % | + 6 % | + 2 % | + 0 % | (63) Iš pirmiau pateiktos lentelės matyti, kad per aptariamą laikotarpį darbuotojų skaičius padidėjo 16 %. Didžiausias padidėjimas buvo laikotarpiu nuo 1998 m. iki 2000 m. dėl padidėjusio gamybos pajėgumo, tačiau vėliau per TL labai nebedidėjo. (64) Atsižvelgiant į tai, kad gamyba augo sparčiau už darbuotojų skaičių, produktyvumas per tą patį laikotarpį išaugo 15 %, kaip nurodyta toliau pateikiamoje lentelėje: 15 lentelė Produktyvumas Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Tonos | 182 | 204 | 213 | 217 | 210 | Indeksas | 100 | 112 | 117 | 119 | 115 | Pokytis per metus | | + 12 % | + 5 % | + 2 % | –4 % | (65) Per aptariamą laikotarpį vidutinis Bendrijos pramonės darbuotojų darbo užmokestis didėjo mažiau kaip 1 % per metus, t. y. mažiau nei infliacija. 16 lentelė Darbo užmokestis Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | EUR/darbuotojui | 32537 | 30610 | 33162 | 35048 | 33740 | Indeksas | 100 | 94 | 102 | 108 | 104 | Pokytis per metus | | –6 % | + 8 % | + 6 % | –4 % | Dempingo skirtumų dydis (66) Kalbant apie faktinio dempingo skirtumo, buvusio per TL, dydžio poveikį Bendrijos pramonės padėčiai, reikėtų pažymėti, kad Kinijos atžvilgiu nustatytas skirtumas yra didelis. Todėl, panaikinus priemones, dabartiniu tyrimu nustatytų dempingo skirtumų poveikis būtų žymus, nes importui iš Kinijos taikomas 49 % muitas cif kainai. Bendrijos pramonės eksporto veikla (67) Tyrimas parodė, kad Bendrijos pramonės eksporto veiklos raida buvo tokia: 17 lentelė Bendrijos pramonės eksportas Šaltinis: Patikrinti Bendrijos pramonės atsakymai į klausimyną. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Tonos | 6446 | 6776 | 5803 | 6285 | 3209 | Indeksas | 100 | 105 | 90 | 98 | 50 | Pokytis per metus | | + 5 % | –14 % | + 8 % | –49 % | (68) Per aptariamą laikotarpį, daugiausia per TL, Bendrijos pramonės silicio eksportas sumažėjo perpus. Nors santykine prasme šis sumažėjimas gali pasirodyti didžiulis, absoliučiąja prasme jis reiškia mažo parduodamo kiekio (mažiau kaip 4,8 % visos prekybos apyvartos 2001 m.) sumažėjimą iki dar mažesnio kiekio (mažiau kaip 2,4 % per TL). Nors eksporto sumažėjimas galėjo turėti tam tikrą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai, toks poveikis yra nedidelis. Pardavimų kainos ir pelningumas Bendrijos rinkoje buvo daug svarbesni Bendrijos pramonės padėties blogėjimui. Eksporto apyvartos, kuri jau iki TL buvo nedidelė, sumažėjimas turi mažą įtaką arba išvis neturi įtakos Bendrijos pramonės padėčiai. Importo iš trečiųjų šalių kiekis ir kainos (69) Silicio importo į Bendriją iš kitų šalių, išskyrus Kiniją, kiekio ir vidutinių kainų raida buvo tokia: 18 lentelė Importas į Bendriją iš kitų trečiųjų šalių (kiekis) Šaltinis: Eurostatas. Tonos | | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Brazilija | 43536 | 56709 | 67663 | 50849 | 52089 | Rusija | 10798 | 6272 | 14172 | 16907 | 18006 | Norvegija | 92200 | 115385 | 124790 | 122677 | 114254 | Pietų Afrika | 12234 | 6225 | 5539 | 6203 | 2674 | Kitos trečiosios šalys | 41029 | 22495 | 37236 | 39385 | 33643 | Iš viso | 199797 | 207086 | 249400 | 236021 | 220666 | 19 lentelė Importas į Bendriją iš kitų trečiųjų šalių (vidutinė kaina) Šaltinis: Eurostatas. EUR/t | | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | TL | Brazilija | 1173 | 1040 | 1158 | 1231 | 1098 | Rusija | 1048 | 963 | 1131 | 999 | 929 | Norvegija | 1341 | 1207 | 1197 | 1201 | 1199 | Pietų Afrika | 1198 | 1161 | 1241 | 1149 | 1149 | Kitos trečiosios šalys | 1273 | 1205 | 1165 | 1210 | 1156 | Iš viso | 1266 | 1152 | 1179 | 1193 | 1146 | (70) Nors per analizės laikotarpį bendras silicio importo iš trečiųjų šalių, išskyrus Kiniją, kiekis išaugo nuo maždaug 200000 t 1998 m. iki 221000 t per TL, šio importo rinkos dalis per šį laikotarpį sumažėjo nuo maždaug 69 % iki 59 %. Didžiausi eksportuotojai į Bendriją buvo Norvegija, Brazilija, Pietų Afrika ir Rusija. Tik importo iš Rusijos vidutinė kaina per TL buvo žymiai mažesnė už Bendrijos pramonės kainą. Kaip nurodyta konstatuojamosios dalies 47 punkte, į laisvą apyvartą Bendrijos rinkoje pateikto Kinijos silicio kaina buvo žymiai žemesnė už importo iš 19 lentelėje nurodytų kitų trečiųjų šalių kainą. Išvada (71) Kaip paaiškinta ir nurodyta pirmiau, nuo 1998 m. iki 2000 m. Bendrijos pramonė turėjo naudos iš 34 % rinkos augimo ir žymaus jos parduodamos produkcijos kiekio bei rinkos dalies padidėjimo. Deja, vėliau Bendrijos pramonės parduodamas kiekis ir rinkos dalis nebeaugo, o finansinė padėtis (kainos, pelningumas ir pinigų srautas) pablogėjo. (72) Išnagrinėjus atidžiau galima pamatyti, kad pagrindiniai Bendrijos pramonei teigiami poslinkiai vyko 1998–2000 m. Po 2000 m. jokio realaus pagerėjimo nenustatyta. (73) 1998–2000 m. gerėjimą galima tiesiogiai sieti su Bendrijos pramonės 1998 m. priimtais sprendimais investuoti į papildomą Bendrijos gamybos pajėgumą. 1998–2000 m. ES gamybos pajėgumas išaugo 26 % (nuo 125000 t iki 158000 t). Šie sprendimai buvo priimti reaguojant į antidempingo priemones prieš silicio importą iš Kinijos, kurios, kaip nurodyta konstatuojamosios dalies 1 punkte, 1997 m. buvo pratęstos. Be to, 1998 m. Bendrijos pramonė labai pelningai prekiavo siliciu ES (žr. konstatuojamosios dalies 58 punktą). Todėl galima matyti, kad Bendrijos pramonė sugebėjo pasinaudoti antidempingo priemonėmis prieš silicio importą iš Kinijos. Nuo 2000 m. iki TL pabaigos Bendrijos pramonės padėtis blogėjo, ypač dėl kainų, kurios nukrito 46 EUR/t, pelningumo, kuris sumažėjo 7,1 procentinio punkto, pinigų srauto, kuris sumažėjo 59 %, ir investicijų, kurios sumažėjo 55 %. Iki TL Bendrijos pramonė ėmė dirbti nuostolingai. Dėl šių priežasčių manoma, kad per TL Bendrijos pramonės padėtis tapo labai silpna ir pažeidžiama. ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ (74) Per aptariamą laikotarpį importas dempingo kaina iš Kinijos žymiai išaugo ir tikėtina, kad nesant antidempingo priemonių į Bendrijos rinką bus tiekiamas žymiai didesnis aptariamo produkto kiekis labai žemomis kainomis, priverstinai mažinančiomis Bendrijos pramonės kainas. Jei priemonės būtų nustotos taikyti, įvertinus galiojančio antidempingo muito dydį, importuojamo produkto ir Bendrijos pramonės gaminamo produkto kainos skirtumas galėtų būti didesnis kaip 35 %. (75) Kaip išdėstyta konstatuojamosios dalies 31 punkte, yra apskaičiuota, kad nepanaudoto Kinijos gamybos pajėgumo pakaktų patenkinti 50 % Bendrijos silicio paklausos. Jei esamos priemonės būtų nustotos taikyti, yra pavojus, kad žymi dalis nepanaudoto gamybos pajėgumo bus panaudota užtvindyti Bendrijos rinką siliciu iš KLR. Eurostato pateikiama informacija rodo, kad importui netaikant muito mokesčio, Kinijos silicis buvo tiekiamas į Bendrija už vidutinę 870 EUR/t kainą. Nėra pagrindo manyti, kad, nustojus taikyti priemones, ateityje kainos būtų aukštesnės. Nagrinėjant tokio papildomo importo žema kaina poveikį Bendrijos pramonės padėčiai reikia turėti omenyje, kad ši pramonė jau yra labai silpna dėl importo dempingo kaina iš Rusijos ir Kinijos buvimo. Tokio kiekio importo dempingo kaina iš Kinijos atėjimas nedelsiant sukels tolimesnę didelę kainų depresiją ES rinkoje, kadangi Bendrijos pramonė visų pirma stengtųsi išlaikyti savo rinkos dalį, o ne mažinti gamybą. Tai savo ruožtu toliau smukdytų Bendrijos pramonės pelningumą, ir nuostoliai būtų dar didesni, nei 2,1 % nuostolis, užfiksuotas per TL. Net trumpalaikėje perspektyvoje Bendrijos pramonė galėtų būti priversta palikti rinką dėl savo netinkamos finansinės padėties, kurią be kitų rodiklių atspindi ir pelningumo mažėjimas per aptariamą laikotarpį (–14,7 procentinio punkto). (76) Primenama, jog konstatuojamosios dalies 28 punkte buvo padaryta išvada, kad Kinijos silicis toliau dempingo kaina tiekiamas į Bendrijos rinką, konstatuojamosios dalies 41 punkte – kad, panaikinus priemones, tas importas greičiausiai žymiai padidėtų, o konstatuojamosios dalies 73 punkte – kad Bendrijos pramonė yra labai silpna. Nors esamų priemonių pakanka Kinijos importo Bendrijos pramonei daromai žalai panaikinti, daroma išvada, kad, panaikinus priemones, žala dėl importo dempingo kaina iš KLR vėl atsinaujintų. BENDRIJOS INTERESAI Preliminari pastaba (77) Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio nuostatas buvo išnagrinėta, ar esamų antidempingo priemonių pratęsimas prieštarautų visos Bendrijos interesams. Bendrijos interesai buvo nustatyti įvertinant visus skirtingus interesus, t. y. Bendrijos pramonės, aptariamo produkto importuotojų/prekybininkų ir naudotojų bei tiekėjų. (78) Reikia priminti, kad per ankstesnę peržiūrą priemonių patvirtinimas nebuvo laikytas prieštaraujančiu Bendrijos interesams. Be to, kadangi šis tyrimas yra priemonių galiojimo pabaigos peržiūra, jis leidžia analizuoti situaciją, kai antidempingo priemonės jau buvo taikomos, ir įvertinti bet kokį nereikalingą neigiamą poveikį su esamomis antidempingo priemonėmis susijusioms šalims. (79) Tuo remiantis buvo išnagrinėta, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės, nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių tęsimas neatitinka Bendrijos interesų. Bendrijos pramonės interesai (80) Bendrijos pramonė įrodė, kad yra struktūriškai tvirta, gebanti prisiderinti prie kintančių rinkos sąlygų. Tai visų pirma patvirtina teigiama jos padėties raida tuo metu, kai 1998 m., įvedus antidempingo priemones Kinijos kilmės importui, buvo atkurta veiksminga konkurencija ir pramonė investavo į papildomą gamybos pajėgumą. Tačiau galima daryti išvadą, kad, netęsiant antidempingo priemonių, jos padėtis greičiausiai žymiai pablogės. Nesusijusių importuotojų/prekybininkų interesai (81) Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus devyniems nesusijusiems importuotojams/prekybininkams ir asociacijoms. Į šiuos klausimynus nebuvo gauta atsakymų ir nė vienas importuotojas/prekybininkas neinformavo apie save. (82) Tokiomis aplinkybėmis buvo padaryta išvada, kad galiojančios priemonės iš esmės neturėjo įtakos importuotojams ar prekybininkams ir todėl priemonių tęsimas šių subjektų nepaveiktų. Naudotojų interesai (83) Komisijos tarnybos išsiuntė klausimynus 15 naudotojų ir naudotojų asociacijų. Iš naudotojų buvo gauti tik du neišsamūs atsakymai ir vienas bendras atsakymas iš naudotojų asociacijų. Iš šių atsakymų paaiškėjo, kad silicis sudarė maždaug 10 % naudotojų gamybos sąnaudų. Jie taip pat parodė, kad abi naudotojų įmonės dirbo pelningai, net taikant dabartinius antidempingo muitus siliciui iš Kinijos. Šiuose atsakymuose nebuvo pateikta komentarų dėl galimo priemonių panaikinimo poveikio. Be to, atsakymuose nebuvo jokios informacijos apie tai, kokį poveikį esamos priemonės turėjo abiem naudotojams. Negana to, nebuvo gauta jokios informacijos apie tai, ar kokia nors muito mokesčių dalis galėjo būti perkelta naudotojų vartotojams. (84) Naudotojų asociacijos atsakyme buvo nurodyta, kad Bendrija būtų suinteresuota turėti kuo daugiau skirtingų silicio tiekimo šaltinių. Jame taip pat buvo teigiama, kad, jų manymu, nustojus taikyti priemones žalingas silicio tiekimas iš Kinijos dempingo kaina neatsinaujintų. Deja, nebuvo pateikta jokių įrodymų šiai prielaidai pagrįsti. (85) Atsižvelgiant į: i) neaktyvų atsakinėjimą į išsiųstus klausimynus, ii) gautų atsakymų neišsamumą ir iii) galimų patikrinti duomenų, palaikančių galiojančių priemonių nutraukimą, nebuvimą, daroma išvada, kad muito mokesčių tolesnis taikymas neturėtų žymaus poveikio naudotojams. Išvada (86) Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus dalykus daroma išvada, kad, remiantis Bendrijos interesais, nėra įtikinamų priežasčių, dėl ko antidempingo priemones reikėtų nutraukti. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (87) Iš pirmiau pateiktos informacijos daroma išvada, kad, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje, Reglamentu (EB) Nr. 2496/97 įvestos Kinijos kilmės silicio importui taikomos antidempingo priemonės turėtų būti taikomos toliau, priėmė šĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės silicio, klasifikuojamo KN kodu 28046900, importui nustatomas galutinis antidempingo muitas. 2. Galutinio antidempingo muito, taikomo grynajai franko ties Bendrijos siena kainai, prieš sumokant muitą, norma yra 49 %. 3. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muito mokesčių. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2004 m. kovo 2 d. Tarybos vardu Pirmininkas M. Cullen [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1972/2002 (OL L 305, 2002 11 7, p. 1). [2] OL L 345, 1997 12 16, p. 1. [3] OL L 198, 1990 7 28, p. 57. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1607/92 (OL L 170, 1992 6 25, p. 1). [4] OL C 67, 2002 3 16, p. 34. [5] OL C 246, 2002 10 12, p. 9. [6] OL L 339, 2003 12 24, p. 3. [7] Nesant suskirstymo į mėnesinius duomenis per TL, buvo panaudoti metiniai duomenys. [8] Nesant suskirstymo į mėnesinius duomenis per TL, buvo panaudoti metiniai duomenys. [9] JAV federalinis registras/68 tomas, Nr. 25, 2003 m. vasario 11 d. --------------------------------------------------