LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 49/34

2008 m. vasario 12 d.

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2007–2012 m. Prancūzijos stabilumo programos

(2008/C 49/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

(1) 2008 m. vasario 12 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Prancūzijos stabilumo programą, kurioje apimamas 2007–2012 m. laikotarpis, t. y. vieneriais metais ilgesnis nei nustatyta ataskaitinis laikotarpis, kuris sutampa su vyriausybės programa.

(2) 2001–2005 m. realusis BVP vidutiniškai kasmet augo tik šiek tiek daugiau kaip 1,5 %. Šis augimas nesiskyrė nuo vidutinio augimo euro zonoje, o infliacija buvo šiek tiek mažesnė už euro zonos vidurkį. Nuo 2006 m. Prancūzijos BVP augimas, palyginti su euro zonos vidurkiu, sumažėjo; atsirado vis daugiau struktūrinių problemų ir su jomis susijusio konkurencingumo mažėjimo įrodymų. Nors nedarbo lygis nuo 2005 m. sumažėjo, jis ir toliau smarkiai viršija euro zonos vidurkį, o užimtumo lygis ir dirbtų valandų skaičius vis dar nedidelis. Šiomis aplinkybėmis, jei bus visiškai įgyvendintos patvirtintos priemonės ir visapusiškos darbo bei produktų rinkų reformos, kurias vyriausybė planuoja per ateinančius penkerius metus, padidėtų augimo potencialas bei konkurencingumas ir pagerėtų ilgalaikis valstybės finansų tvarumas. Nors valdžios sektoriaus deficito ir skolos santykiai mažėja, jie išlieka dideli. Pastaruoju metu imtasi teigiamų veiksmų išlaidoms, visų pirma socialinės apsaugos srityje, apriboti, bet išlaidų ir BVP santykis, palyginti su euro zona, Prancūzijoje didžiausias, o deficitas vis dar gana artimas 3 % BVP ribai. Todėl Prancūzijos planuojamos įgyvendinti reformos, skirtos augimo potencialui didinti, Prancūzijos ekonomikos konkurencingumui stiprinti ir tolesniam biudžeto konsolidavimo procesui vykdyti, išlaidoms visais valdžios lygiais griežtai riboti ir šių išlaidų veiksmingumui didinti, galėtų padėti įveikti pagrindines problemas ateinančiais metais.

(3) Programoje pateikti du skirtingi makroekonominių ir biudžeto projekcijų scenarijai: nedidelio augimo scenarijus ir didelio augimo scenarijus. Vertinant valstybės finansų projekcijas remiamasi nedidelio augimo scenarijumi. Jame numatoma, kad realiojo BVP augimas padidės nuo 2 % 2007 m. iki 2–2,5 % 2008 m. ir bus 2,5 % likusiu programos laikotarpiu, t. y. jis bus didesnis už Komisijos tarnybų augimo potencialo įvertinimą, kuris yra šiek tiek didesnis nei 2 %. Paskelbtos augimą skatinančios darbo ir produktų rinkos reformos laipsniškai padės didinti augimo potencialą, tačiau yra daug neaiškumų dėl šių reformų apimties ir jų įgyvendinimo laiko. Remiantis šiuo metu turima informacija (2) atrodo, kad net šis scenarijus pagrįstas palankiomis augimo prielaidomis, ypač 2009 metams. Todėl mažesnis nei numatyta programoje augimas vidutinės trukmės laikotarpiu galimas ir dėl to, kad remiamasi iš dalies palankiomis su tarptautine aplinka susijusiomis prielaidomis.

(4) Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2007 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 2,6 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 2,5 % BVP deficitu. Naujoje atnaujintoje programoje numatoma, kad deficitas bus 2,4 % BVP. Pajamų padidėjimas, kurį iš dalies nulėmė teigiamas bazės efektas, nes 2006 m. pajamos buvo didesnės nei numatyta, iš esmės atsveria vasarą patvirtinto fiskalinio paketo, skirto augimui remti (daugiausia mažinant mokesčius), įgyvendinimo išlaidų neigiamą poveikį, visų pirma didesnį nei biudžete numatyta išlaidų padidėjimą (daugiausia sveikatos priežiūros srityje, neatsižvelgiant į korekcines priemones, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti viršytas nacionalines išlaidas sveikatos draudimui, kai Įspėjamasis komitetas 2007 m. birželio mėn. nustatė trūkumus). Taigi nepaisant to, kad ankstesnėje atnaujintoje programoje nustatytas biudžeto tikslas galimai pasiektas, galima teigti, kad 2007 m. vykdant biudžetą buvo tik iš dalies laikytasi politinio raginimo, išdėstyto 2007 m. vasario 27 d. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos (3), „išnaudoti stipraus augimo perspektyvas ir geresnių nei anksčiau tikėtasi 2006 m. rezultatų teigiamą poveikį ir koregavimą atlikti laikotarpio pradžioje siekiant vidutinės trukmės tikslo, o artimiausiais metais atlikti plataus užmojo koregavimą siekiant iki 2010 m., kaip planuota, pasiekti vidutinės trukmės tikslą, ... visų pirma 2007 m. biudžetas turėtų būti visiškai ir veiksmingai įvykdytas, taip pat turėtų būti pasinaudota visomis galimybėmis paspartinti struktūrinį koregavimą“. Taryba taip pat pažymi, kad panašu, jog biudžeto vykdymas neatitinka visų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės priimtų biudžeto politikos gairių, nes neplanuotai gautos papildomos pajamos buvo iš dalies panaudotos mokesčių mažinimui ir didesnėms nei numatytos biudžete išlaidoms padengti.

(5) Pagrindinis atnaujintoje stabilumo programoje pateiktos biudžeto strategijos tikslas – smarkiai apriboti valstybės išlaidas atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis augimas turėtų sustiprėti patvirtinant ir paskelbiant struktūrines reformas, kad ne vėliau kaip 2012 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas – struktūrinis subalansuotas biudžetas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones). Pagal orientacinį scenarijų nominalusis deficitas nuo 2007 m. buvusių 2,4 % BVP 2008 m. turėtų šiek tiek sumažėti ir sudaryti 2,3 % BVP, o vėliau mažėti sparčiau – po 0,6 procentinio punkto per metus, kol 2012 m. bus pasiektas subalansuotas biudžetas. Tuo pačiu metu pirminis perteklius turėtų padidėti nuo 0,2 % BVP 2007 m. iki 2,5 % BVP 2012 m. Nors makroekonominio augimo prielaidos yra palankesnės, o pradinė biudžeto būklė yra geresnė, šioje programoje atidedamas ankstesnėje atnaujintoje programoje planuotas koregavimas, kurioje vidutinės trukmės tikslą pasiekti buvo numatyta 2010 m. Pirmaisiais programos metais bus atliekamas tik nedidelis struktūrinis koregavimas, koregavimą planuojama atlikti ilgesniu laikotarpiu. Planuojama, kad deficito mažinimas bus visiškai pagrįstas išlaidomis. Planuojama, kad išlaidų santykis turėtų sumažėti beveik 3 procentiniais punktais BVP. Pajamų ir BVP santykis taip pat turėtų šiek tiek sumažėti 2008 m. ir 2009 m., o vėliau – stabilizuotis. Valdžios sektoriaus bendroji skola, kuri atnaujintoje programoje yra 64,2 % BVP 2007 m., t. y. viršija Sutartyje numatytą 60 % BVP pamatinę vertę, per programos laikotarpį turėtų sumažėti daugiau kaip 4 procentiniais punktais BVP ir 2012 m. pasiekti pamatinę vertę.

(6) Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni nei numatyta programoje. Makroekonominis scenarijus, kuris grindžiamas tuo, kad tarptautinė aplinka bus palanki, yra palankus per visą programos laikotarpį. Tai iš dalies susiję su tuo, kad jame numatoma, jog bus įgyvendintos struktūrinės reformos, įskaitant specialių pensijų sistemų reformas ir darbo sutarčių peržiūrą, dėl kurių iš esmės susitarta, taip pat reformos, dėl kurių sprendimas dar nepriimtas. Siekiant, kad vykdant šias reformas būtų visapusiškai prisidėta prie augimo potencialo, turėtų būti ryžtingai įgyvendinamos struktūrinės priemonės. Artimuoju laikotarpiu numatomos kelios konkrečios priemonės išlaidų ribojimui remti (pvz., minimalaus mokesčio, kurį moka ligoniai, kad padengtų tam tikras sveikatos priežiūros išlaidas, nustatymas ir dalinis pensininkų pakeitimas viešojo administravimo sektoriuje). Vidutinės trukmės laikotarpiu, kai numatomas didesnis konsolidavimas, turėtų būti juntamas viešosios politikos bendrosios peržiūros teigiamas poveikis, kadangi visose valstybės išlaidų srityse turėtų būti vykdomos struktūrinės reformos, dėl kurių sprendimas turės būti priimtas 2008 m. pavasarį ir kurios turės apimti 2009–2011 m. laikotarpį, tačiau tikslios priemonės dar nėra nustatytos, todėl jų poveikis biudžetui nėra aiškus. Išlaidos galėtų būti geriau ribojamos, jei valstybės išlaidoms taikomos taisyklės būtų taikomos vietos valdžios institucijų gaunamiems pervedimams. Didelį pavojų bendroms valdžios sektoriaus išlaidoms ir toliau kelia vietos valdžios institucijų ir socialinio draudimo išlaidos. Atsižvelgiant į šią su biudžeto tikslais susijusią riziką, skolos santykio raida taip pat galėtų būti didesnė nei planuojama programoje.

(7) Atsižvelgiant į pateiktą rizikos vertinimą ir tai, kad vargu, ar struktūrinis balansas 2008 m. pagerės, o vėliau kasmet turėtų gerėti vidutiniškai apie 0,5 procentinio punkto BVP, programoje numatytos biudžeto politikos kryptys yra nepakankamos, kad būtų užtikrinta, jog vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas iki 2010 m., kaip planuota ankstesnėje programoje, ar net iki 2012 m., kaip numatyta programoje. Be to, Taryba pažymi, kad biudžeto politikos kryptys neatitinka Euro grupės 2007 m. balandžio mėn. gairių. Programoje nustatyta, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams iki 2009 m. bus pasiekta pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams gresiančią riziką, ši riba galėtų būti pasiekta vėliau. Programoje numatytas koregavimas neatitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatyto 0,5 % BVP kriterijaus, pirmiausia dėl nepakankamo koregavimo 2008 m. Taryba pažymi, kad tai neatitinka 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktų gairių. Atsižvelgiant į minėtą riziką, susijusią su deficito projekcijomis, skolos santykis programos laikotarpiu siekiant pamatinės vertės gali mažėti nepakankamai.

(8) Valstybės finansų tvarumui gresianti rizika Prancūzijoje yra vidutinė. Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek mažesnis už ES vidurkį, o dėl jau pradėtų pensijų reformų pensijoms skirtos išlaidos didėja šiek tiek lėčiau. Netgi dar neįvertinus visuomenės senėjimo ilgalaikio poveikio biudžetui, programoje nurodyta 2007 m. biudžeto būklė, nors ir geresnė, palyginti su praėjusiais metais, vis dar kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Be to, esamas bendrosios skolos dydis viršija Sutartyje nurodytą pamatinę vertę. Valstybės finansų tvarumui gresiančią riziką padėtų sumažinti biudžeto konsolidavimo vykdymas.

(9) Stabilumo programa iš dalies suderinta su nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaita. Visų pirma abiejose programose pateikta visapusiška vyriausybės reformų darbotvarkė, kurioje numatyta darbo rinkos reforma, viešojo administravimo pertvarkymas ir bendrovių konkurencinės sistemos tobulinimas. Pažymėtina, kad iki šiol vyriausybė patvirtino universitetų reformą, papildomas paskatas įmonių moksliniams tyrimams ir viršvalandžių apmokestinimo panaikinimą ir mažmeninio sektoriaus reformą (loi Galland) bei susitarė dėl specialių pensijų sistemų pertvarkymo ir dėl ANPE (nedarbo agentūros) bei Unedic (nedarbo pašalpų fondo) sujungimo. Be to, vykdomos reformos, kurios apima daug sričių, pvz., tolesnį pensijų sistemos ir darbo rinkos pertvarkymą, įskaitant darbo sutarčių peržiūrą, ir Prancūzijos ekonomikos modernizavimą atsižvelgiant į Attali komisijos pasiūlymus. Įgyvendinimo ataskaitoje aptariami įvairūs klausimai, o stabilumo programoje pateikiama daugiau informacijos apie naujausius pokyčius. Abiejose programose nepateikta susisteminta informacija apie tiesiogines išlaidas iš biudžeto (arba sutaupytas lėšas), susijusias su pagrindinėmis numatomomis reformomis, nors teigiama, kad jomis grindžiamas stabilumo programoje numatytas biudžeto konsolidavimas.

(10) Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires ir gaires euro zonos valstybėms narėms biudžeto politikos srityje, pateiktas atsižvelgiant į Lisabonos strategiją. Visų pirma nepanašu, kad Prancūzija pasiektų vidutinės trukmės biudžeto tikslą iki 2010 m., o valdžios sektoriaus skolos mažinimo tempas vis dar nepakankamas.

(11) Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (4).

Daroma bendra išvada, kad biudžeto konsolidavimo ir skolos mažinimo tempas 2007 m. sulėtėjo ir planuojama, kad kelerius ateinančius metus jis bus kur kas mažesnio užmojo, nei planuota ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, ypač 2008 m. Numatomas konsolidavimas nukeltas į programos laikotarpio pabaigą, o pasiekti vidutinės trukmės tikslą atliekant išlaidomis pagrįstą koregavimą pagal patikimesnį iš Prancūzijos valdžios institucijų apteiktų dviejų makroekonominių scenarijų planuojama ne 2010 m., o 2012 m. Be to, net šiam koregavimo planui gresia didelė rizika. 2007 m. vasarą priimtas sprendimas sumažinti mokesčius jau daro poveikį valstybės finansams, o valdžios institucijos taip pat patvirtino priemones viešosioms išlaidoms sumažinti 2008 m., visų pirma socialinės apsaugos sektoriuje, išplėtė valstybės išlaidų taisyklių taikymo sritį ir pradėjo struktūrines reformas. Struktūrinės reformos bus ypač svarbios siekiant padidinti augimo potencialą ir konkurencingumą ir palaikyti biudžeto konsolidavimo procesą. Tačiau priemones, kuriomis grindžiamas planuojamas didelio užmojo išlaidų santykio sumažinimas per programos laikotarpį, dar reikės papildomai patikslinti, o jų veiksmingumą – išbandyti. Programos tikslų įgyvendinimui gresia rizika, susijusi su palankiomis makroekonominėmis prielaidomis ir prielaidomis dėl struktūrinių reformų poveikio augimui. Atsižvelgiant į skolos bei deficito lygį ir planuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, panašu, kad valstybės finansų tvarumo rizika Prancūzijoje yra vidutinė.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą Prancūzija raginama:

i) paspartinti biudžeto konsolidavimo ir skolos mažinimo tempą, pavyzdžiui, tiksliai vykdant 2008 m. biudžetą, siekiant, kad kuo greičiau būtų užtikrinta pakankamai patikima riba, kad nebūtų viršyta 3 % deficito riba ir kad – palankiai susiklosčius ciklinėms sąlygoms – vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki 2010 m. siekiant tvirtai prisidėti prie ilgalaikio valstybės finansų tvarumo padidinimo;

ii) veiksmingai vykdyti galiojančias išlaidų taisykles ir imtis tolesnių priemonių siekiant garantuoti, kad visuose subsektoriuose būtų siekiama valdžios sektoriaus nustatytų didelio užmojo daugiamečių išlaidų mažinimo tikslų ir tokiu būdu būtų sumažintas išlaidų ir BVP santykis;

iii) tęsti ir paspartinti struktūrines reformas, kad didėtų augimo potencialas ir sumažėtų viešosios išlaidos.

Taryba taip pat pažymi, kad tokie veiksmai atitiktų 2007 m. balandžio mėn. Euro grupės pateiktas fiskalinės politikos gaires.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

2006 (8) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Realusis BVP (pokytis %) 2007 m. lapkričio mėn. SP 2,0 2-2,5 2-2,5 2,5 2,5 2,5 2,5 2007 m. lapkričio mėn. COM 2,0 1,9 2,0 1,8 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP 2,0-2,5 2,0-2,5 2,25 2,25 2,25 nėra duomenų nėra duomenų SVKI infliacija (%) 2007 m. lapkričio mėn. SP 1,9 1,4 1,7 1,6 1,6 1,6 1,6 2007 m. lapkričio mėn. COM 1,9 1,5 1,7 1,6 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP 2,0 1,9 1,75 1,75 1,75 nėra duomenų nėra duomenų Gamybos apimties atotrūkis (5) (% potencialiojo BVP) 2007 m. lapkričio mėn. SP – 0,5 – 0,8 – 0,8 – 0,6 – 0,5 – 0,3 0,0 2007 m. lapkričio mėn. COM (6) – 0,2 – 0,3 – 0,3 – 0,6 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP – 0,6 – 0,6 – 0,5 – 0,4 – 0,3 nėra duomenų nėra duomenų Grynasis skolinimas ir (arba) skolinimasis, palyginti su kitomis pasaulio šalimis (% BVP) 2007 m. lapkričio mėn. SP – 2,1 – 2,3 – 2,5 – 2,3 – 2,2 – 2,1 – 2,0 2007 m. lapkričio mėn. COM – 2,1 – 2,3 – 2,2 – 2,2 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP – 2,0 – 1,8 – 1,8 – 1,7 – 1,6 nėra duomenų nėra duomenų Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) 2007 m. lapkričio mėn. SP – 2,5 – 2,4 – 2,3 – 1,7 – 1,2 – 0,6 0,0 2007 m. lapkričio mėn. COM – 2,5 – 2,6 – 2,6 – 2,7 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP – 2,7 – 2,5 – 1,8 – 0,9 0,0 nėra duomenų nėra duomenų Pirminis balansas (% BVP) 2007 m. lapkričio mėn. SP 0,0 0,2 0,5 0,9 1,4 2 2,5 2007 m. lapkričio mėn. COM 0,0 0,0 0,0 – 0,1 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP – 0,1 0,1 0,7 1,7 2,5 nėra duomenų nėra duomenų Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5) (% BVP) 2007 m. lapkričio mėn. SP – 2,3 – 2,0 – 1,9 – 1,4 – 1,0 – 0,4 0,0 2007 m. lapkričio mėn. COM – 2,5 – 2,4 – 2,5 – 2,4 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP – 2,4 – 2,2 – 1,6 – 0,7 0,2 nėra duomenų nėra duomenų Struktūrinis balansas (7) (% BVP) 2007 m. lapkričio mėn. SP – 2,5 – 2,0 – 1,9 – 1,4 – 1,0 – 0,4 0,0 2007 m. lapkričio mėn. COM – 2,8 – 2,5 – 2,6 – 2,4 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP – 2,5 – 2,2 – 1,6 – 0,7 0,2 nėra duomenų nėra duomenų Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) 2007 m. lapkričio mėn. SP 64,2 64,2 64 63,2 61,9 60,2 57,9 2007 m. lapkričio mėn. COM 64,2 64,3 64,1 64,1 nėra duomenų nėra duomenų nėra duomenų 2006 m. gruodžio mėn. SP 64,6 63,6 62,6 60,7 58,0 nėra duomenų nėra duomenų Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

(1) OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2) Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų rudens prognozes ir Komisijos atliktą nacionalinės reformų programos 2007 m. spalio mėn. įgyvendinimo ataskaitos vertinimą.

(3) OL C 70, 2007 3 27, p. 13.

(4) Visų pirma nepateiktos trumpalaikių ir ilgalaikių palūkanų normų prielaidos. Be to, programoje nepateikti 2006 m. skaičiai, išskyrus ciklinių pokyčių lentelę.

(5) Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6) Remiantis augimo potencialo apskaičiavimais: 2,0 %, 2,1 %, 2,0 % ir 2,1 % atitinkamai 2006–2009 m.

(7) Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės yra 0,1 % BVP 2006 m. ir 0 per likusį laikotarpį (2007–2012 m.). Pagal Komisijos tarnybų rudens prognozę jos yra 0,3 % BVP 2006 m., 0,05 % BVP 2007 m. ir 0,1 % BVP 2008 m.

(8) Kadangi naujausioje programoje informacijos apie 2006 m. nepateikiama (išskyrus informaciją apie ciklinius pokyčius), panaudoti skaičiai iš Komisijos tarnybų 2007 m. rudens prognozės.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2007 m. rudens ekonominės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.