KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/973

2022 m. kovo 14 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009 papildomas nustatant šalutinių produktų naudojimo ES tręšiamuosiuose produktuose agronominio veiksmingumo ir saugos kriterijus

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (1), ypač į jo 42 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

(1) Reglamentu (ES) 2019/1009 nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės. ES tręšiamųjų produktų sudėtyje yra sudedamųjų medžiagų, priskiriamų prie vienos ar daugiau to reglamento II priede išvardytų kategorijų. Pagal to priedo sudedamųjų medžiagų 11 kategoriją (SMK 11) ES tręšiamųjų produktų sudėtyje gali būti šalutinių produktų, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (2) (išskyrus kai kurias išimtis), kurie turi būti registruojami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (3);

(2) Reglamento (ES) 2019/1009 42 straipsnio 7 dalyje reikalaujama, kad Komisija papildytų II priedo II dalies SMK 11 kategorijos 3 punktą nustatydama agronominio veiksmingumo ir saugos kriterijus, taikomus šalutinių produktų, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB(), naudojimui ES tręšiamuosiuose produktuose. Tuo tikslu Komisija įgaliojo savo Jungtinį tyrimų centrą (toliau – JRC) pateikti mokslines rekomendacijas (4);

(3) šalutiniai produktai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB, sudaro labai nevienalytę medžiagų kategoriją. Šios medžiagos yra skirtingo fizinio ir cheminio pobūdžio ir gali būti gaunamos įvairių gamybos procesų metu. Šiame reglamente šalutiniai produktai skirstomi į dvi kategorijas, atsižvelgiant į jų agronominio veiksmingumo rūšį. Pirmoji kategorija apima šalutinius produktus, iš kurių augalai ar grybai gauna maisto medžiagas arba kurie gerina augalų ir grybų mitybos efektyvumą. Antroji kategorija apima šalutinius produktus, kurie naudojami kaip mažesnės koncentracijos techniniai priedai. Nors jie nėra tiesiogiai susiję su mityba ar mitybos efektyvumu, jie pagerina tręšiamojo produkto kokybę arba jo tvarkymo saugą;

(4) prie pirmosios kategorijos JRC priskiria šalutinius produktus, kurie gauti vykdant įvairius gamybos procesus ir kurių sudėtyje yra amonio druskų, sulfatinių druskų, fosfato druskų, elementinės sieros, kalcio karbonato ir kalcio oksido. Siekiant užtikrinti, kad šie šalutiniai produktai turėtų aiškią agronominę vertę ir nedarytų neigiamo poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai, turėtų būti nustatytas griežtas grynumo reikalavimas;

(5) antrosios kategorijos atveju JRC pasiūlė leisti naudoti šalutinius produktus kaip techninius priedus, pvz., kietiklius, rišiklius arba užpildus ar dulkėjimą mažinančias medžiagas, siekiant pagerinti vartotojų sveikatos apsaugą. Siekiant užtikrinti, kad tokių šalutinių produktų naudojimas nepakenktų bendram ES tręšiamojo produkto agronominiam veiksmingumui ir nedarytų neigiamo poveikio žmonių sveikatai ar aplinkai, turėtų būti nustatyta didžiausia koncentracija galutiniame ES tręšiamajame produkte;

(6) be to, JRC įvertino dažniausiai naudojamus šalutinius produktus pagal esamą praktiką. Tie šalutiniai produktai buvo atrinkti remiantis jų rinkos potencialu, turimais duomenimis, dabartine teisine padėtimi, ankstesne naudojimo praktika ir aiškia agronomine verte, taip pat tuo, kaip paprasta parengti saugos kriterijus, atsižvelgiant į vertinimo atlikimo laiko apribojimus. Identifikuoti šalutiniai produktai – tai 5(β-metil-tioetil)-hidantoino reakcijos su kalio karbonatu metionino gamybos procese pokristalizacinis skystis, mineralų ir rūdų perdirbimo bei gryninimo liekanos, po distiliacijos pagal „Solvay“ metodą gautas skystis, karbido kalkės, gautos gaminant acetileną, juodųjų metalų šlakas, metalų druskos, gautos perdirbant rūdų koncentratus ir apdorojant metalų paviršius, taip pat humuso ir fulvo rūgštys, susidariusios dėl geriamojo vandens spalvos pasikeitimo. Šie konkretūs šalutiniai produktai turėtų būti naudojami ES tręšiamuosiuose produktuose, nereikalaujant griežtai laikytis pirmos kategorijos šalutiniams produktams taikomų grynumo laipsnių arba antros kategorijos šalutiniams produktams nustatytos paskirties ir didžiausios leidžiamosios koncentracijos. Taip yra todėl, kad tokie šalutiniai produktai yra aiškiai identifikuoti, o tai leido JRC nuodugniai įvertinti jų agronominę vertę ir visą konkrečią riziką, kurią jie gali kelti;

(7) be to, turėtų būti nustatyti atitinkami papildomi šalutinių produktų naudojimo saugos kriterijai;

(8) kai kurie iš tų šalutinių produktų turėtų atitikti saugos kriterijus, kuriais apribojamas teršalų ir kitų susirūpinimą keliančių medžiagų kiekis ir kurie taikomi kartu su Reglamento (ES) 2019/1009 I priede atitinkamai produktų funkcinei kategorijai nustatytais kriterijais, nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/1021 (5);

(9) turėtų būti nustatytos teršalų – suminio chromo, talio ir vanadžio – papildomos ribinės vertės. Kai kuriuose iš šalutinių produktų gali būti tokių teršalų dėl jų gamybos proceso ypatumų. Siūlomos tų teršalų ribinės vertės turėtų užtikrinti, kad naudojant ES tręšiamuosius produktus, kurių sudėtyje yra tokių teršalų turinčių šalutinių produktų, jie nesikauptų dirvožemyje. Tokių teršalų ribinės vertės turėtų būti nustatytos kaip koncentracija galutiniame produkte, panašiai kaip pagal Reglamento (ES) 2019/1009 I priede nustatytus reikalavimus. Tai pateisinama tuo, kad saugos kriterijai, nustatyti reaguojant į bet kokią konkrečią nustatytą riziką, paprastai yra susiję su galutiniu produktu, o ne su sudedamąja medžiaga. Tai turėtų palengvinti tokių produktų atitikties vertinimą ir rinkos priežiūrą, nes bandymai turi būti atliekami tik su galutiniu produktu;

(10) nuosėdinės fosfatinės rūdos perdirbimo arba gryninimo liekanose esama gamtinių radionuklidų. Siekiant užtikrinti saugų tokių šalutinių produktų naudojimą ES tręšiamuosiuose produktuose, tikslinga nustatyti urano ir torio serijos gamtinių radionuklidų, esančių tokių medžiagų turinčiuose ES tręšiamuosiuose produktuose, didžiausios leidžiamos aktyvumo koncentracijos vertes;

(11) taip pat reikėtų nustatyti papildomus saugos kriterijus, kad būtų apribotas 16-os policiklinių aromatinių angliavandenilių (PAH16) (6) ir polichlorintų dibenzo-p-dioksinų ir dibenzofuranų (PCDD/PCDF) (7) kiekis. Reglamentu (ES) 2019/1021 nustatyta, kad turi būti sumažintas PAH16 ir PCDD/PCDF, kaip gamybos proceso metu susidarančių netikslinių medžiagų išsiskiriantis kiekis, tačiau tokiems atvejams ribinė vertė nebuvo nustatyta. Dėl didelės rizikos, kurią kelia tokie teršalai tręšiamuosiuose produktuose, manoma, kad tikslinga nustatyti griežtesnius reikalavimus nei nustatytieji tame reglamente. Siekiant užtikrinti suderinamumą su Reglamentu (ES) 2019/1021, ribinės vertės turėtų būti nustatytos ne kaip koncentracija galutiniame produkte, o kaip sudedamųjų medžiagų ribinės vertės;

(12) teršalų – PAH16 ir PCDD/PCDF – ribinės vertės gali būti taikomos ne visais atvejais. Todėl gamintojai turėtų turėti galimybę neatliekant patikros, pvz., bandymų, padaryti prielaidą, kad tręšiamasis produktas atitinka tam tikrą reikalavimą, kai tik atitiktis minėtam reikalavimui neabejotinai ir neginčijamai priklauso nuo šalutinių produktų, kurie priskiriami prie SMK 11 kategorijos, arba ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra tokio šalutinio produkto, pobūdžio ar gamybos proceso;

(13) kai kurių šalutinių produktų sudėtyje gali būti seleno, kuris gali būti toksiškas, jei jo koncentracija didelė. Kai kuriuose iš jų taip pat gali būti chlorido – jo buvimas gali būti pagrindas nerimauti dėl dirvožemio druskingumo. Kai šių cheminių medžiagų koncentracija viršija tam tikrą ribą, jų kiekis turėtų būti nurodytas etiketėje, kad tręšiamojo produkto naudotojai būtų tinkamai informuoti;

(14) Reglamentas (ES) 2019/1009 bus visapusiškai taikomas nuo 2022 m. liepos 16 d., todėl būtina atidėti šio reglamento taikymą iki tos pačios dienos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis 1. Šalutiniai produktai, priklausantys Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo II dalyje nurodytai sudedamųjų medžiagų 11 kategorijai (SMK 11), iš kurių augalai ar grybai gauna maisto medžiagas arba kurie gerina augalų ir grybų mitybos efektyvumą, turi atitikti šiuos agronominio veiksmingumo ir saugos kriterijus: a) juose amonio druskos, sulfatinės druskos, fosfato druskos, elementinė siera, kalcio karbonatas ar kalcio oksidas arba jų mišiniai sudaro ne mažiau kaip 95 % sausosios medžiagos; b) jie yra pagaminti kaip neatskiriama gamybos proceso, per kurį kaip žaliavos naudojamos medžiagos ir mišiniai, išskyrus šalutinius gyvūninius produktus ar jų gaminius, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009 (8), dalis; c) juose organinė anglis (Corg) sudaro ne daugiau kaip 0,5 % šalutinių produktų sausosios medžiagos; d) juose policikliniai aromatiniai angliavandeniliai (PAH16) (9) sudaro ne daugiau kaip 6 mg/kg sausosios medžiagos; e) juose polichlorinti dibenzo-para-dioksinai ir dibenzofuranai (PCDD/PCDF) (10) sudaro ne daugiau kaip 20 ng PSO toksiškumo ekvivalentų (11)/kg sausosios medžiagos. ES tręšiamajame produkte, kurio sudėtyje yra šalutinių produktų, iš kurių augalai ar grybai gauna maisto medžiagas arba kurie gerina augalų ir grybų mitybos efektyvumą: a) suminio chromo (Cr) turi būti ne daugiau kaip 400 mg/kg sausosios medžiagos; b) talio (Tl) turi būti ne daugiau kaip 2 mg/kg sausosios medžiagos. 2. Šalutiniai produktai, priklausantys Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo II dalyje nurodytai SMK 11 kategorijai, kurie naudojami kaip techniniai priedai, turi atitikti šiuos agronominio veiksmingumo ir saugos kriterijus: a) jų funkcija yra pagerinti ES tręšiamojo produkto saugą arba agronominį veiksmingumą; b) bendra jų koncentracija ES tręšiamajame produkte yra ne didesnė kaip 5 % masės; c) juose policikliniai aromatiniai angliavandeniliai (PAH16) sudaro ne daugiau kaip 6 mg/kg sausosios medžiagos; d) juose polichlorinti dibenzo-para-dioksinai ir dibenzofuranai (PCDD/PCDF) sudaro ne daugiau kaip 20 ng PSO toksiškumo ekvivalentų (12)/kg sausosios medžiagos.

2 straipsnis 1. 1 straipsnyje nustatyti kriterijai netaikomi šiems šalutiniams produktams, priklausantiems Reglamento (ES) 2019/1009 II priedo II dalyje nurodytai SMK 11 kategorijai: a) 5(β-metil-tioetil)-hidantoino reakcijos su kalio karbonatu metionino gamybos procese pokristalizaciniam skysčiui; b) mineralų ir rūdų perdirbimo bei gryninimo liekanoms, jei jose yra kalcio karbonatų, magnio karbonatų, kalcio sulfatų, magnio oksido, fosfato druskų ir (arba) vandenyje tirpių kalio, magnio arba natrio druskų, kurių bendras kiekis yra didesnis nei 60 % liekanų sausosios medžiagos; c) po distiliacijos pagal „Solvay“ metodą gautam skysčiui; d) karbido kalkėms, gautoms gaminant acetileną; e) juodųjų metalų šlakui; f) medžiagoms, kurios gautos perdirbant rūdų koncentratus ir apdorojant metalų paviršius ir kurių tirpale yra ne mažiau kaip 2 % masės sudarančių dvivalenčių arba trivalenčių pereinamųjų metalų katijonų (cinko (Zn), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn) arba kobalto (Co)); g) humuso ir fulvo rūgštims, susidariusioms dėl geriamojo vandens spalvos pasikeitimo. 2. U-238 ir Th-232 serijos gamtinių radionuklidų, esančių ES tręšiamuosiuose produktuose, kurių sudėtyje yra nuosėdinės fosfatinės rūdos perdirbimo arba gryninimo liekanų arba kurie iš jų sudaryti, aktyvumo koncentracijos vertės pagal 1 dalies b punktą turi neviršyti 1 kBq/kg produkto. 3. ES tręšiamajame produkte, kurio sudėtyje yra arba kurį sudaro šalutiniai produktai, nurodyti pirmos dalies e ir f punktuose: a) suminio chromo (Cr) turi būti ne daugiau kaip 400 mg/kg sausosios medžiagos; b) talio (Tl) turi būti ne daugiau kaip 2 mg/kg sausosios medžiagos; c) vanadžio (V) turi būti ne daugiau kaip 600 mg/kg sausosios medžiagos.

3 straipsnis Kai atitiktis tam tikram reikalavimui, nustatytam 1 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos d ir e punktuose, 1 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, 1 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose ir 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse, neabejotinai ir neginčijamai priklauso nuo šalutinio produkto arba, jeigu taikytina, ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra tokio šalutinio produkto, pobūdžio ar gamybos proceso, gamintojui prisiėmus atsakomybę galima daryti prielaidą, kad atitikties vertinimo procedūros metu atitiktis yra užtikrinama neatliekant patikros (pvz., bandymų).

4 straipsnis 1. Jei ES tręšiamojo produkto sudėtyje yra arba jis sudarytas iš šalutinių produktų, nurodytų 1 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 2 straipsnio pirmos pastraipos b–f punktuose, o seleno (Se) kiekis viršija 10 mg/kg sausosios medžiagos, turi būti nurodomas seleno kiekis. 2. Jei ES tręšiamojo produkto sudėtyje yra arba jis sudarytas iš šalutinių produktų, nurodytų 1 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje ir 2 straipsnio pirmos pastraipos b, c ir g punktuose, o chlorido (Cl-) kiekis viršija 30 g/kg sausosios medžiagos, turi būti nurodomas chlorido kiekis, išskyrus atvejus, kai ES tręšiamasis produktas gaminamas taikant gamybos procesą, kurio metu, siekiant pagaminti šarminių metalų druskas arba šarminių žemių metalų druskas arba jų pridėti, yra naudojamos chlorido turinčios medžiagos arba junginiai, ir informacija apie šias druskas pateikiama pagal III priedą. 3. Kai seleno arba chlorido kiekis nurodomas pagal 1 ir 2 dalis, jis turi būti aiškiai atskirtas nuo duomenų apie deklaruojamas maisto medžiagas ir gali būti išreikštas verčių intervalu. 4. Jeigu tai, kad tokio ES tręšiamojo produkto sudėtyje seleno ar chlorido kiekis yra mažesnis už 1 ir 2 dalyse nurodytas ribines vertes, neabejotinai ir neginčijamai priklauso nuo šalutinio produkto arba, jeigu taikoma, ES tręšiamojo produkto, kurio sudėtyje yra tokio šalutinio produkto, pobūdžio ar gamybos proceso, gamintojui prisiėmus atsakomybę etiketėje galima nepateikti jokios informacijos apie šiuos parametrus neatliekant patikros (pvz., bandymų).

5 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas taikomas nuo 2022 m. liepos 16 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje 2022 m. kovo 14 d. Komisijos vardu Pirmininkė Ursula VON DER LEYEN

(1) OL L 170, 2019 6 25, p. 1.

(2) 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(3) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(4) Huygens D, Saveyn HGM, Technical proposals for by-products and high purity materials as component materials for ES Fertilising Products, JRC128459, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2022.

(5) 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1021 dėl patvariųjų organinių teršalų (OL L 169, 2019 6 25, p. 45).

(6) Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benzo[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

(7) 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD; 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF ir OCDF suma.

(8) 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

(9) Naftaleno, acenaftileno, acenafteno, fluoreno, fenantreno, antraceno, fluoranteno, pireno, benzo[a]antraceno, krizeno, benzo[b]fluoranteno, benzo[k]fluoranteno, benzo[a]pireno, indeno[1,2,3-cd]pireno, dibenzo[a,h]antraceno ir benzo[ghi]perileno suma.

(10) 2,3,7,8-TCDD, 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD; 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF ir OCDF suma.

(11) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.

(12) van den Berg M., L.S. Birnbaum, M. Denison, M. De Vito, W. Farland, et al. (2006) The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological sciences: an official journal of the Society of Toxicology 93:223-241. doi:10.1093/toxsci/kfl055.