Oficialusis leidinys L 332 , 28/12/2000 p. 0001 - 0006



Europos Parlamento Ir Tarybos Sprendimas Nr. 2850/2000/EB 2000 m. gruodžio 20 d. nustatantis Bendrijos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje pagrindus EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą [1], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [2], pasitarę su Regionų komitetu, laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos [3] ir atsižvelgdami į bendrą tekstą, kurį 2000 m. spalio 11 d. patvirtino Taikinimo komitetas, kadangi: (1) Veiksmai, kurių Bendrija imasi atsitiktinės jūros taršos srityje nuo 1978 m., leidžia laipsniškai plėtoti bendradarbiavimą tarp valstybių narių pagal Bendrijos veiksmų programą. Nuo 1978 m. priimtos rezoliucijos ir sprendimai [4] sudaro šio bendradarbiavimo pagrindą. (2) Keletas regioninių sutarčių dėl atsitiktinės jūros taršos, kaip antai Bonos bendradarbiavimo susitarimas, jau sudaro galimybę savitarpio paramai ir bendradarbiavimui tarp valstybių narių šioje srityje. (3) Reikia atsižvelgti į Europos jūroms ir jūros rajonams taikomas tarptautines konvencijas bei susitarimus, kaip antai: OSPAR konvencija, Barselonos konvencija ir Helsinkio konvencija. (4) Bendrijos informacinės sistemos tikslas yra teikti valstybėms narėms duomenis, reikalingus kontroliuoti ir mažinti taršą, kurią sukelia angliavandenilių ir kitų kenksmingųjų medžiagų išsiliejimas į jūrą dideliais kiekiais. Informacinė sistema turi būti supaprastinta naudojant šiuolaikinę automatinę duomenų apdorojimo sistemą. (5) Reikia įkurti greito ir efektyvaus keitimosi informacija sistemą. (6) Specialūs ir kitokie Bendrijos veiksmai pagal Bendrijos veiksmų programą teikia praktinę paramą operatyvinėms valdžios institucijoms jūros taršos nepaprastųjų situacijų metu ir skatina bendradarbiavimą bei pasirengimą efektyviai likviduoti avarijas. (7) Komisijos pateikta Bendrijos aplinkos ir tvarios plėtros politikos ir veiksmų programa [5] numato, kad Bendrijos veiksmai turi būti sustiprinti, ypač aplinkos avarijų, apimančių atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą, srityje. (8) Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams [6] svarba yra esminė šio sprendimo kontekste. (9) Kenksmingosios medžiagos yra visos pavojingos ar nuodingos medžiagos, galinčios kelti pavojų, jei jos išliejamos į jūros aplinką. (10) Bendrijos bendradarbiavimas atsitiktinės jūros taršos srityje padeda, imantis veiksmų prieš pavojus, pasiekti Sutarties tikslus skatinant valstybių narių solidarumą ir pagal Sutarties 174 straipsnį prisidedant prie aplinkos išsaugojimo ir apsaugos bei prie žmonių sveikatos apsaugos. (11) Bendrijos bendradarbiavimo teikiant pagalbos priemones pagrindų sukūrimas turi padėti dar efektyviau plėtoti bendradarbiavimą atsitiktinės jūros taršos srityje. Tokie bendradarbiavimo pagrindai turi būti grindžiami jau nuo 1978 m. šioje srityje įgyta patirtimi. (12) Bendrijos bendradarbiavimo pagrindai taip pat turi padidinti skaidrumą ir sutelkti bei sustiprinti įvairius veiksmus. (13) Atsitiktinė ar tyčinė jūros tarša apima taršą iš toli nuo kranto esančių įrenginių ir uždraustus išliejimus iš laivų jų eksploatavimo metu. (14) Veiksmai, skirti teikti informaciją ir rengti tuos asmenis, kurie atsako už atsitiktinės jūros taršos valstybėse narėse tvarkymą ir tuo užsiima, yra svarbūs, didina pasirengimo avarijoms mastą ir prisideda prie rizikos prevencijos. (15) Taip pat svarbu imtis Bendrijos veiksmų gerinant avarijų likvidavimo ir atkuriamųjų veiksmų po jų metodikas ir būdus. (16) Paaiškėjo, kad ypač vertinga teikti operatyvinę pagalbą valstybėms narėms nepaprastųjų situacijų atvejais ir palengvinti tokių situacijų patirties skleidimą tarp valstybių narių. (17) Veiksmai pagal šiuos pagrindus taip pat turi skatinti principą "teršėjas moka", kurį reikia taikyti pagal galiojančius nacionalinius ir tarptautinius aplinkosaugos ir jūros teisės aktus. (18) Norint įgyvendinti šį sprendimą, turi būti imamasi priemonių pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį naudojimosi Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką [7]. (19) Šis sprendimas visam bendradarbiavimo pagrindų laikotarpiui nustato finansinę sistemą, kuri pagal 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos institucijų sutarties dėl biudžeto drausmės ir biudžetinės procedūros 33 punktą [8] yra pagrindinis šaltinis biudžeto institucijai sudarant metinį biudžetą. (20) Šio sprendimo nuostatos konkrečiai perima veiksmų programą, įkurtą remiantis 1978 m. birželio 26 d. Tarybos rezoliucija, ir Bendrijos informacinę sistemą, įkurtą remiantis 1986 m. kovo 6 d. Tarybos sprendimu 86/85/EEB, sukuriančiu Bendrijos informacinę sistemą taršai, kurią sukelia angliavandenilių ir kitų kenksmingųjų medžiagų išsiliejimas jūroje ar pagrindiniuose vidaus vandenyse, kontroliuoti ir mažinti [9]. Tą sprendimą reikia panaikinti nuo tos dienos, kai įsigalioja šis sprendimas, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 1. Šiuo sprendimu nustatomi Bendrijos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje pagrindai (toliau — bendradarbiavimo pagrindai) laikotarpiui nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. 2. Bendradarbiavimo pagrindai yra skirti: a) remti ir papildyti valstybių narių nacionalines, regionines ir vietines pastangas apsaugoti jūros aplinką, pakrantes ir žmonių sveikatą nuo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos pavojaus, išskyrus nuolatinius taršos srautus, kylančius iš žemyninių šaltinių; atsitiktinės jūrų taršos pavojus apima bet kokios kilmės kenksmingųjų medžiagų išmetimus į jūros aplinką iš laivų ir nuo kranto ar iš estuarijų, įskaitant tuos, kurie susiję su išmestomis medžiagomis, kaip antai amunicija, bet išskyrus išmetimus, kuriems gautas leidimas, ir nuolatinius taršos srautus, kylančius iš žemyninių šaltinių; b) prisidėti gerinant valstybių narių likvidavimo pajėgumą, įvykių, susijusių su naftos ar kitų kenksmingųjų medžiagų išsiliejimu ar neišvengiama išsiliejimo grėsme jūroje, atveju ir taip pat prisidėti prie tokios rizikos prevencijos. Pagal vidinį kompetencijos pasidalijimą valstybėse narėse jos, siekdamos palengvinti rizikos nustatymą ir pasirengimo priemones, keičiasi informacija apie išmestą amuniciją; c) stiprinti efektyvios valstybių narių savitarpio pagalbos ir bendradarbiavimo sąlygas šioje srityje ir palengvinti tokią pagalbą bei bendradarbiavimą; ir d) skatinti bendradarbiavimą tarp valstybių narių siekiant numatyti kompensavimą už žalą pagal principą "teršėjas moka". 2 straipsnis Nepažeisdama įsipareigojimų pasidalijimo tarp valstybių narių ir Komisijos, Komisija pagal bendradarbiavimo pagrindus kaip nustatyta I ir II prieduose, imasi numatytų veiksmų. a) Pagal bendradarbiavimo pagrindus įsteigiama Bendrijos informacinė sistema, kurios tikslas yra keistis duomenimis apie sukurtą pasirengimo reaguoti į atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą sistemą. Šią sistemą sudaro bent jau I priede nurodytos sudedamosios dalys. Veiksmų pagal bendradarbiavimo pagrindus rūšys ir Bendrijos indėlio finansiniai susitarimai yra nustatyti II priede. b) Patvirtinamas trejų metų slenkantis bendradarbiavimo pagrindų įgyvendinimo planas, kuris peržiūrimas kiekvienais metais, 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir remiantis, inter alia, valstybių narių Komisijai pateikta informacija. Prireikus Komisija gali suplanuoti papildomus veiksmus tiems, kurie nustatyti II priede. Tokie papildomi veiksmai vertinami atsižvelgiant į nustatytus prioritetus ir turimus finansinius išteklius ir tvirtinami 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. c) Šiuo sprendimu nustatoma 7 milijonų eurų finansinė jo įgyvendinimo sistema laikotarpiui nuo 2000 m. iki 2006 m. Šiame sprendime numatytiems veiksmams skirti biudžeto ištekliai įtraukiami į bendro Europos Sąjungos biudžeto metinius asignavimus. Turimus metinius asignavimus tvirtina biudžeto institucija, atsižvelgdama į finansines perspektyvas. 3 straipsnis 1. Į slenkantį pagrindų įgyvendinimo planą įtraukiami atskiri veiksmai, kurių reikia imtis. 2. Atskiri veiksmai parenkami pirmiausiai remiantis tokiais kriterijais: a) prisidedant prie informacijos teikimo ir asmenų, atsakingų už atsitiktinės ar tyčinės jūros taršos tvarkymą ir tuo užsiimančių, rengimo, įskaitant, jei aktualu, uosto valdžią, valstybėse narėse, siekiant padidinti pasirengimo mastą ir prisidėti prie rizikos prevencijos; b) prisidedant prie avarijų likvidavimo ir atkuriamųjų veiksmų metodų ir būdų gerinimo bei jūros ir pakrančių aplinkai padarytos žalos įvertinimo būdų gerinimo; c) prisidedant prie geresnės viešosios informacijos teikimo padedant išsiaiškinti riziką ir prie informacijos apie avarijas perdavimo; d) stiprinant atitinkamų vietos ir gamtos apsaugos institucijų bendradarbiavimą dėl rizikos prevencijos ir likvidavimo; e) teikiant valstybėms narėms operatyvinę pagalbą nepaprastųjų situacijų atvejais, mobilizuojant daugiausiai Bendrijos specialiosios paskirties grupėms priklausančius ekspertus ir skleidžiant tokių situacijų patirtį tarp valstybių narių. 3. Kiekvienas atskiras veiksmas įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su kompetentingomis valstybių narių nacionalinėmis, regioninėmis ir vietinėmis institucijomis. 4 straipsnis 1. Komisijai padeda komitetas. 2. Jei yra nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai. 3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 5 straipsnis Komisija įvertina bendradarbiavimo pagrindų įgyvendinimą laikotarpio viduryje ir prieš jo pabaigą ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui bei Tarybai ne vėliau kaip po 36 mėnesių nuo sprendimo įsigaliojimo, o paskui po šešerių metų nuo sprendimo įsigaliojimo. Savo galutinėje ataskaitoje Komisija prireikus teikia pasiūlymus dėl naujų priemonių tęsti šią sistemą. 6 straipsnis Sprendimas 86/85/EEB panaikinamas. 7 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dieną. 8 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 2000 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento vardu Pirmininkė N. Fontaine Tarybos vardu Pirmininkas J.-C. Gayssot [1] OL C 25, 1999 1 30, p. 20. [2] OL C 169, 1999 6 16, p. 16. [3] 1999 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 54, 2000 2 25, p. 82), 2000 m. gruodžio 17 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 87, 2000 3 24, p. 1) ir 2000 m. birželio 13 d. Europos Parlamento sprendimas (dar neišspausdintas Oficialiajame leidinyje). 2000 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento sprendimas ir 2000 m. gruodžio 5 d. Tarybos sprendimas. [4] OL C 162, 1978 7 8, p. 1,OL L 355, 1981 12 10, p. 52,OL L 77, 1986 3 22, p. 33 irOL L 158, 1988 6 25, p. 32. [5] OL C 138, 1993 5 17, p. 5. [6] OL L 332, 2000 12 28, p. 81. [7] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [8] OL C 172, 1999 6 18, p. 1. [9] OL L 77, 1986 3 22, p. 33. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 88/346/EEB (OL L 158, 1988 6 25, p. 32). -------------------------------------------------- I PRIEDAS BENDRIJOS INFORMACINĖS SISTEMOS SUDEDAMOSIOS DALYS Bendrijos informacinė sistema naudoja šiuolaikinę automatinę duomenų apdorojimo sistemą. Interneto svetainėje Bendrijos interneto puslapyje teikiama bendra aiškinamojo pobūdžio informacija, o nacionaliniuose interneto puslapiuose — informacija, susijusi su turimais nacionaliniais intervenciniais ištekliais. Atskirai išlaikoma spausdinta sistemos dalis kaip Bendrijos operatyvinis bukletas su įdėtiniais lapais, pateikiantis informaciją apie neparastųjų situacijų valdymą kiekvienoje valstybėje narėje. 1. Bendrija atidaro interneto svetainę, kad būtų bendrai prieinami sistemos ir Bendrijos vidaus puslapiai. 2. Kiekviena valstybė narė per šešis mėnesius nuo sprendimo įsigaliojimo dienos: a) skiria valdžios instituciją ar institucijas, atsakingas už sistemos nacionalinės dalies valdymą, ir apie tai praneša Komisijai; b) atidaro arba išlaiko nacionalinį interneto vidaus puslapį arba sujungtus nacionalinius vidaus puslapius. Šis nacionalinis vidaus puslapis arba vienas iš sujungtų nacionalinių vidaus puslapių turi būti sujungtas su visa sistema per Bendrijos bendrai prieinamą sistemos puslapį; c) įrašo į savo nacionalinį vidaus puslapį (-ius) aktualią informaciją, būtent: i) apie nacionalines struktūras ir ryšius tarp nacionalinių valdžios institucijų atsitiktinės ar tyčinės jūros taršos srityje, įskaitant pagrindinius centrus, į kuriuos reikia kreiptis esant nepaprastajai situacijai; ii) bendrą informaciją apie esamas grupes ir įrangą, skirtą likviduoti avarijas ir valyti po jų, visų pirma apie: - operatyvines grupes (jūroje), kurias sudaro išsiliejimų likvidavimo laivai, - operatyvines grupes (žemyne), kurios kovoja su pakrančių tarša ir organizuoja laikinas saugyklas bei atlieka jautrių pakrančių sričių atkuriamuosius veiksmus, - ekspertų grupes, kurios atlieka taršos ir (arba) naudojamų kovos būdų, įskaitant cheminę dispersiją, aplinkos monitoringą, - kitas mechanines, chemines ir biologines kovos su tarša jūroje ir pakrančių valymo priemones, įskaitant naftos tanklaivių iškrovimo sistemas, - orlaivius, vykdančius stebėjimą iš oro, - rezervų vietą, - avarinio buksyravimo pajėgumą, - telefono numerį (-ius), kuriuo neparastųjų situacijų atvejais gali skambinti gyventojai; iii) paramos siūlymo sąlygas. Paprašius svarbiausi centrai teikia papildomą informaciją. 3. Kiekviena valstybė narė atnaujina savo nacionalinį vidaus puslapį (-ius), nurodytą 2 punkte, iš karto, kai tik yra pasikeitimų. 4. Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai savo informaciją, kurią reikia įtraukti į Bendrijos operatyvinį bukletą su įdėtiniais lapais, apie operatyvinį nepaprastųjų situacijų valdymą, įskaitant operatyvinius mobilizacijos būdus ir operatyvinius kontaktinius punktus su informacija apie juos, per šešis mėnesius nuo sprendimo įsigaliojimo dienos. 5. Kiekviena valstybė narė kaip galima anksčiau praneša Komisijai apie visus pokyčius, susijusius su buklete su įdėtiniais lapais pateikiama informacija. 6. Komisija kiekvienai valstybei narei įteikia bukleto su įdėtiniais lapais egzempliorių ir valstybėms narėms pateikia informaciją apie visus atnaujinimus. Bendrijos ir nacionalinių vidaus puslapių modeliai ir tolimesnės Bendrijos informacijos sistemos įgyvendinimo rekomendacijos tvirtinamos 4 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. -------------------------------------------------- II PRIEDAS BENDRIJOS INDĖLIO FINANSINIAI PLANAI Veiksmų rūšys | Finansavimo planai | A.Mokymo ir informavimo veiksmai 1.Kursai ir seminarai Kursų ir seminarų organizavimas nacionaliniams, regionų ir vietos pareigūnams valstybėse narėse ir kitiems asmenims, užsiimantiems tuo, kad būtų garantuojama, jog kompetentingos tarnybos reaguotų į avarijas greitai ir efektyviai. | Didžiausias Bendrijos finansinis indėlis: 75 % bendrų veiksmo sąnaudų, neviršijant 75000 eurų ribos už veiksmą. | 2.Keitimasis ekspertais Ekspertų komandiruočių į kitą valstybę narę organizavimas, siekiant leisti ekspertams įgyti patirties arba įvertinti skirtingus naudojamus būdus, arba ištirti būdus, kuriuos taiko kitos avarijų tarnybos ar kitos susijusios įstaigos, kaip antai nevyriausybinės organizacijos, turinčios profesionalią atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos patirtį. Keitimosi valstybių narių ekspertais organizavimas, leidžiantis joms pateikti pavyzdžius ar klausyti trumpų mokymo kursų kitoje valstybėje narėje. | Didžiausias Bendrijos finansinis indėlis: 75 % ekspertų kelionių ir pragyvenimo išlaidų ir 100 % sistemos koordinavimo sąnaudų. | 3.Pratybos Pratybų tikslas yra palyginti būdus, skatinti bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir remti nacionalinių avarijų tarnybų pažangą bei jas koordinuoti. | Didžiausias Bendrijos finansinis indėlis: 50 % stebėtojų iš kitų valstybių narių dalyvavimo ir susijusių seminarų, pratybų rengimo, galutinės ataskaitos rengimo ir kitų išlaidų. | 4.Bendrijos informacinė sistema Šiuolaikinės kompiuterizuotos informacinės sistemos, skirtos padėti nacionalinės valdžios institucijoms, užsiimančioms atsitiktine ar tyčine jūros tarša teikiant nepaprastųjų situacijų valdymui reikalingą informaciją, sukūrimas ir aptarnavimas. | Sistemos Komisijos dalies 100 % finansavimas. | B.Veiksmai, skirti gerinti likvidavimo ir atkuriamųjų veiksmų metodikas ir būdus (bandomieji projektai) Projektai, skirti didinti valstybių narių pajėgumą likviduojant avarijas ir atliekant atkuriamuosius veiksmus. Šie projektai daugiausiai skirti gerinti priemones, metodikas ir būdus. Jie domina visas arba keletą valstybių narių, ir į juos galėtų būti įtraukti projektai, skirti įgyvendinti naujas technologijas, susijusias su atsitiktine ar tyčine jūros tarša. Skatinami projektai, kuriuose dalyvauja dvi ar daugiau valstybių narių. | Didžiausias Bendrijos finansinis indėlis: 50 % bendrų kiekvieno projekto sąnaudų, neviršijant 150000 eurų ribos. | C.Paramos ir informavimo veiksmai 1.Poveikis aplinkai Veiksmai, skirti remti poveikio aplinkai tyrimus po įvykio, įvertinti panaudotas prevencijos ir atkuriamąsias priemones ir plačiai skleisti jų rezultatus bei įgytą patirtį kitoms valstybėms narėms. | Didžiausias Bendrijos finansinis indėlis: 50 % bendrų kiekvieno veiksmo sąnaudų. | 2.Konferencijos ir renginiai Konferencijos ir kiti renginiaiapiejūrostaršą, atviri didelėms auditorijoms, ypač jei jie apima keletą valstybių narių. | Didžiausias Bendrijos finansinis indėlis: 30 % bendrų kiekvieno veiksmo sąnaudų, neviršijant 50000 eurų ribos. | 3.Kiti paramos veiksmai Veiksmai, skirti apibrėžti naujausius pasiekimus ir sukurti principus bei rekomendacijas svarbiems atsitiktinės ar tyčinėms jūrų taršos aspektams ir bendradarbiavimo pagrindų įvertinimui. | 100 % finansavimas. | Priemonės, skirtos skatinti keitimąsi informacija tarp kompetentingų institucijų apie pavojus, susijusius su išmesta amunicija, apie susijusias sritis (įskaitant žemėlapių braižymą) ir priemones, kurių reikia imtis likviduojant avariją | 100 % finansavimas | 4.Informacija Leidiniai, parodomoji medžiaga ir kit a informacija visuomenei apie Bendrijos bendradarbiavimą atsitiktinės ar tyčinės jūros taršos srityje. | 100 % finansavimas. | D.Ekspertų mobilizavimas Veiksmai, skirti mobilizuoti ekspertus, priklausančius specialiosios paskirties grupėms, kad būtų įsikišama nepaprastųjų situacijų atveju, siekiant sustiprinti sistemą, įkurtą valstybės narės ar trečiosios šalies, kuriai gresia avarija, valdžios institucijų, ir skirti parūpinti ekspertą vietoje, siekiant koordinuoti stebėtojus iš kitų valstybių narių. | Bendrijos finansinis indėlis: 100 % ekspertų delegacijų išlaidų. | --------------------------------------------------