TARYBOS SPRENDIMAS 2004/658/BUSP

2004 m. rugsėjo 13 d.

dėl Europos gynybos agentūros bendrajam biudžetui taikomų finansinių nuostatų

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/551/BUSP dėl Europos gynybos agentūros įsteigimo, ypač į jų 18 straipsnio 1 dalį (1),

kadangi:

Bendruosiuose veiksmuose 2004/551/BUSP nustatyta, kad bendrajam biudžetui taikomas finansines nuostatas Taryba priima vieningai. Valdančioji taryba peržiūri ir pagal poreikį iš dalies pakeičia šias nuostatas per vienerius metus nuo tų bendrųjų veiksmų priėmimo.

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos gynybos agentūros bendrojo biudžeto vykdymui ir kontrolei taikomos finansinės nuostatos yra išdėstytos šio sprendimo priede. Šios finansinės nuostatos galioja nuo 2004 m. rugsėjo 13 d. iki jų peržiūros, pakeitimo ar patvirtinimo dienos pagal Bendrųjų veiksmų 2004/551/ BUSP 18 straipsnio 1 dalį arba iki 2005 m. gruodžio 31 d., kuri būtų ankstesnė.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

3 straipsnis

Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje.

(1) OL L 245, 2004 7 17, p. 17.

(2) OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

PRIEDAS

EUROPOS GYNYBOS AGENTŪROS (TOLIAU – AGENTŪRA) BENDRAJAM BIUDŽETUI TAIKOMOS FINANSINĖS NUOSTATOS

I ANTRAŠTINĖ DALIS

METINIS PERIODIŠKUMAS

1 straipsnis

1. Vyriausiasis pareigūnas gali daryti perkėlimus iš vienos antraštinės dalies į kitą, neviršydamas 10% finansiniams metams skirtų asignavimų, iš vieno skyriaus į kitą ir iš vieno straipsnio į kitą.

2. Likus trims savaitėms iki šio straipsnio 1 dalyje minėtų perkėlimų, Vyriausiasis pareigūnas apie savo ketinimus praneša Valdančiajai tarybai. Jei per šį laikotarpį valstybė narė nurodo tinkamai pagrįstas priežastis, Valdančioji taryba priima sprendimą.

3. Vyriausiasis pareigūnas gali daryti perkėlimus straipsnių viduje ir siūlyti Valdančiajai tarybai kitus perkėlimus.

2 straipsnis

1. Asignavimai, nepanaudoti finansinių metų, kuriems jie buvo įrašyti, pabaigoje, panaikinami.

2. Tačiau asignavimai įsipareigojimams, kurių paskirtis dar nenustatyta finansinių metų pabaigoje, gali būti nukelti:

a) sumoms, atitinkančioms asignavimus įsipareigojimams, kurių paskirties nustatymo procedūros parengiamųjų etapų didžioji dalis yra užbaigta iki gruodžio 31 d. Šių sumų paskirtis gali būti nustatyta iki kitų metų kovo 31 d.;

b) sumoms, kurios yra būtinos, kai programa ar projektas buvo patvirtintas finansinių metų paskutiniame ketvirtyje ir Agentūra nespėjo nustatyti tam tikslui numatytų asignavimų paskirties iki gruodžio 31 d.

3. Asignavimai mokėjimams gali būti nukelti sumoms, reikalingoms esamiems įsipareigojimams ir įsipareigojimams, susijusiems su nukeltais asignavimais įsipareigojimams, padengti, kai kitų finansinių metų biudžeto atitinkamose eilutėse numatytų asignavimų toms reikmėms nepakanka. Agentūra pirma panaudoja einamiesiems finansiniams metams patvirtintus asignavimus, o nukeltų asignavimų nenaudoja tol, kol neišnaudoja pirmųjų.

4. Asignavimų, įrašytų į rezervą, ir asignavimų personalo išlaidoms nukelti negalima.

5. Nepanaudotos paskirtosios pajamos ir gruodžio 31 d. turimi asignavimai, susidarę iš Bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP 15 straipsnyje nurodytų paskirtųjų pajamų, nukeliami automatiškai ir gali būti naudojami tik konkrečiam tikslui, kuriam jie yra priskirti. Turimi asignavimai, atitinkantys nukeltas paskirtąsias pajamas, turi būti naudojami pirmiausia.

6. Iki vasario 15 d. Vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai pateikia pasiūlymus dėl nukėlimų. Valdančioji taryba priima sprendimą iki kovo 15 d.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROJO BIUDŽETO VYKDYMAS

1 SKYRIUS

Finansų pareigūnai

1 skirsnis

Pareigų atskyrimo principas

3 straipsnis

Įgaliojimus suteikiančio pareigūno ir apskaitos pareigūno pareigos yra atskirtos ir tarpusavyje nesuderinamos.

2 skirsnis

Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas

4 straipsnis

1. Vyriausiasis pareigūnas Agentūros vardu atlieka įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas.

2. Agentūra savo vidaus administracinėse taisyklėse nustato atitinkamo lygio personalą, kuriam Vyriausiasis pareigūnas pagal Agentūros darbo tvarkos taisyklių sąlygas paveda įgaliojimus suteikiančio pareigūno pareigas, nustato įgaliojimų apimtį ir galimybę asmenims, kuriems tokie įgaliojimai yra pavesti, perįgalioti kitus asmenis.

3. Įgaliojimus suteikiančio pareigūno įgaliojimai ar perįgaliojimai suteikiami tik Bendrųjų veiksmų 2004 /551/BUSP 11 straipsnio 3 dalies 3.1 punkte nurodytiems asmenims.

4. Įgalioti ar perįgalioti įgaliojimus suteikiantys pareigūnai gali veikti neperžengdami juos įgaliojančiame arba perįgaliojančiame dokumente nustatytų ribų. Įgaliotam ar perįgaliotam atsakingam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui atlikti savo užduotis gali padėti vienas ar daugiau personalo narių, kuriam jo atsakomybe pavesta atlikti tam tikras biudžeto vykdymui ir sąskaitų pateikimui būtinas operacijas.

5 straipsnis

1. Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas yra atsakingas už pajamų ir išlaidų vykdymą, vadovaujantis gero finansų valdymo principais, ir už teisėtumo bei taisyklingumo reikalavimų laikymosi užtikrinimą.

2. Vykdydamas išlaidas, įgaliotas ar perįgaliotas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas prisiima biudžeto įsipareigojimus ar teisinius įsipareigojimus, tvirtina išlaidas, suteikia įgaliojimus vykdyti mokėjimus ir imasi preliminarių priemonių asignavimams vykdyti.

3. Į pajamų vykdymą įeina gautinų sumų sąmatų rengimas, išieškotinų sumų nustatymas ir vykdomųjų raštų išdavimas sumoms išieškoti. Atitinkamais atvejais taip pat teisės į grąžintinas sumas atsisakymas.

4. Įgaliotas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, vadovaudamasis Agentūros priimtais būtiniausiais standartais ir tinkamai atsižvelgdamas į riziką, susijusią su valdymo aplinka bei finansuojamos veiklos pobūdžiu, nustato organizacinę struktūrą bei vidaus valdymo ir kontrolės procedūras, tinkančias jo pareigoms atlikti, atitinkamais atvejais įskaitant ex post patikrinimus. Prieš suteikiant įgaliojimus vykdyti operaciją personalo nariai, išskyrus pradėjusįjį operaciją, patikrina veiklos ir finansinius aspektus. Operacijos pradėjimas ir ex ante bei ex post patikrinimas yra atskiros funkcijos.

5. Visas personalas, atsakingas už finansinių operacijų valdymo kontrolę, turi turėti būtinus profesinius įgūdžius. Jie laikosi Agentūros nustatyto konkretaus profesinių standartų kodekso.

6. Bet kuris finansų valdyme ir sandorių kontrolėje dalyvaujantis personalo narys, kuris mano, kad sprendimas, kurį jo viršininkas reikalauja taikyti arba priimti, yra klaidingas arba neatitinka gero finansų valdymo principų ar profesinių taisyklių, kurių iš jo reikalaujama laikytis, apie tai raštu praneša įgaliotam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui, ir jei šis nesiima priemonių – 13 straipsnio 4 dalyje nurodytai komisijai. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos, kuri gali pakenkti Agentūros interesams, atveju įgaliojantis pareigūnas apie tai praneša institucijoms ir organams, nurodytiems taikomuose teisės aktuose.

7. Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas Valdančiajai tarybai atsiskaito už savo pareigų atlikimą, pateikdamas metinę veiklos ataskaitą kartu su finansine ir valdymo informacija. Šioje ataskaitoje nurodomi operacijų rezultatai, remiantis nustatytais tikslais, su tomis operacijomis susijusi rizika, suteiktų išteklių panaudojimas ir kaip veikia vidaus kontrolės sistema. Vidaus auditorius atsižvelgia į metinę ataskaitą ir visą kitą nurodytą informaciją.

3 skirsnis

Pareigų pradėti ir tikrinti operaciją atskyrimas

6 straipsnis

1. Operacijos pradėjimas reiškia visas operacijas, kurias paprastai atlieka 5 straipsnio 4 ir 5 dalyse nurodytas personalas ir kurios yra kompetentingo įgalioto ar perįgalioto įgaliojimus suteikiančio pareigūno biudžeto vykdymo aktų priėmimo parengiamosios operacijos.

2. Operacijos ex ante patikrinimas reiškia visus ex ante patikrinimus, kuriuos nustato įgaliotas ar perįgaliotas atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, kad patikrintų savo veiklos ir finansinius aspektus.

3. Kiekvienai operacijai atliekamas mažiausiai vienas ex ante patikrinimas. Tokio patikrinimo tikslas – įsitikinti, kad:

a) išlaidos ir pajamos valdomos tinkamai pagal taikomas nuostatas, visų pirma pagal biudžeto ir atitinkamų reglamentų bei visų teisės aktų, priimtų įgyvendinant Sutartis, taikomus teisės aktus ir atitinkamais atvejais sutarčių sąlygas, nuostatas;

b) taikomas gero finansų valdymo principas.

4. Per dokumentų ex post patikrinimus ir atitinkamais atvejais patikrinimus vietoje kontroliuojama, kad iš biudžeto finansuojamos operacijos būtų teisingai vykdomos ir ypač kad būtų laikomasi šio straipsnio 3 dalyje nurodytų kriterijų. Šie patikrinimai gali būti organizuojami atrankos būdu, taikant rizikos analizę.

5. Už 2 ir 4 dalyse nurodytus patikrinimus atsakingi pareigūnai arba kiti tarnautojai negali būti tie patys asmenys, kurie atlieka 1 dalyje nurodytas operacijos pradėjimo užduotis, ir neturi būti jų pavaldiniai.

4 skirsnis

Valdymo ir vidaus kontrolės procedūros

7 straipsnis

Valdymo ir vidaus kontrolės sistemos ir procedūros parengiamos taip, kad:

a) Agentūros politikos, programų ir veiklos tikslai būtų pasiekti vadovaujantis gero finansų valdymo principu;

b) būtų laikomasi ES teisės normų ir Agentūros nustatytų būtiniausių kontrolės standartų;

c) būtų apsaugotas Agentūros turtas ir informacija;

d) būtų užkirstas kelias pažeidimams, klaidoms bei sukčiavimui ir jie būtų nustatyti;

e) būtų nustatyta valdymo rizika ir jai būtų užkirstas kelias;

f) būtų užtikrintas patikimas finansų ir valdymo informacijos parengimas;

g) būtų saugomi su biudžeto vykdymu ir biudžeto vykdymo priemonėmis susiję ir vėlesni įrodomieji dokumentai;

h) būtų saugomi su Agentūrai suteiktomis išankstinių mokėjimų garantijomis susiję dokumentai ir vedamas žurnalas, įgalinantis atitinkamą tokių garantijų stebėseną.

5 skirsnis

Apskaitos pareigūnas

8 straipsnis

Agentūra skiria apskaitos pareigūną iš Bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP 11 straipsnio 3 dalies 3.1 punkte nurodyto personalo. Apskaitos pareigūną būtinai skiria Valdančioji taryba, remdamasi jo konkrečia kompetencija, kuri yra įrodoma diplomais arba jiems lygiaverte profesine patirtimi.

9 straipsnis

1. Apskaitos pareigūnas Agentūroje yra atsakingas už:

a) tinkamą mokėjimų vykdymą, pajamų surinkimą ir nustatytų gautinų sumų išieškojimą;

b) sąskaitų parengimą ir pristatymą;

c) sąskaitų tvarkymą;

d) apskaitos taisyklių ir metodų bei sąskaitų plano parengimą;

e) apskaitos sistemų nustatymą bei tvirtinimą ir atitinkamais atvejais sistemų, kurias įgaliojimus suteikiantis pareigūnas yra nustatęs apskaitos informacijos teikimui ir pagrindimui, tvirtinimą;

f) iždo valdymą.

2. Apskaitos pareigūnas iš įgaliojimus suteikiančio pareigūno, kuris garantuoja suteikiamos informacijos patikimumą, gauna visą informaciją, kuri yra būtina sąskaitoms, teisingai atspindinčioms Agentūros turtą ir biudžeto vykdymą, parengti.

3. Išskyrus atvejus, kai 11 straipsnyje numatyta kitaip, tik apskaitos pareigūnas yra įgaliotas valdyti pinigus ir kitą turtą. Jis atsako už jų saugojimą.

10 straipsnis

Atlikdamas savo pareigas apskaitos pareigūnas gali pavesti tam tikras užduotis Bendrųjų veiksmų 2004/551/BUSP 11 straipsnio 3 dalyje 3.1 punkte nurodytiems pavaldiniams. Pavedimo dokumente nurodomos pavedimą gaunantiems asmenims patikėtos užduotys.

6 skirsnis

Avansinių lėšų administratorius

11 straipsnis

Smulkioms išlaidoms mokėti ir pajamoms, išskyrus dalyvaujančiųjų valstybių narių įnašus, surinkti gali būti parengiamos avansinės sąskaitos, kurias nustato Agentūros apskaitos pareigūnas ir kurios pavedamos Agentūros apskaitos pareigūno paskirtų avansinių lėšų administratorių atsakomybei.

2 SKYRIUS

Finansų pareigūnų atsakomybė

1 skirsnis

Bendrosios taisyklės

12 straipsnis

1. Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi įgaliotus ar perįgaliotus įgaliojimus suteikiančius pareigūnus, gali bet kuriuo metu jų įgaliojimą ar perįgaliojimą laikinai ar visam laikui atšaukti.

2. Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi apskaitos pareigūną, gali bet kuriuo metu laikinai ar visam laikui atšaukti jį iš pareigų.

3. Nepažeisdama drausminių priemonių, institucija, paskyrusi avansinių lėšų administratorius, gali bet kuriuo metu laikinai ar visam laikui atšaukti juos iš pareigų.

4. Šio skyriaus nuostatos nepažeidžia galimos šiame straipsnyje nurodytų asmenų baudžiamosios atsakomybės, kuri yra numatyta taikomoje nacionalinėje teisėje ir galiojančiose nuostatose dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir dėl kovos su Europos Bendrijų ar valstybių narių pareigūnų korupcija.

5. Kiekvienas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, apskaitos pareigūnas ar avansinių lėšų administratorius gali būti baudžiamas drausminėmis priemonėmis ir iš jo gali būti reikalaujama sumokėti kompensaciją. Neteisėtos veiklos, sukčiavimo ar korupcijos atveju, kuris gali pakenkti Agentūros interesams, klausimas perduodamas taikomais teisės aktais paskirtoms institucijoms ir įstaigoms.

2 skirsnis

Įgaliotiems ar perįgaliotiems įgaliojimus suteikiantiems pareigūnams taikomos taisyklės

13 straipsnis

1. Gali būti reikalaujama, kad įgaliojimus suteikiantis pareigūnas atlygintų žalą, visą ar jos dalį, kurią Agentūra patyrė dėl jo rimto nusižengimo jam atliekant savo pareigas arba susijusio su jo pareigų atlikimu, ypač jei pareigūnas nustato išieškotinas sumas ar išduoda vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, nustato išlaidų paskirtį ar pasirašo mokėjimo pavedimą nesilaikydamas finansinių nuostatų. Tas pat taikoma, kai dėl rimto nusižengimo pareigūnas neparengia dokumento, nustatančio gautiną sumą, arba neišduoda vykdomojo rašto sumoms išieškoti, arba nepateisinamai vėluoja tai padaryti, arba neišduoda mokėjimo pavedimo arba nepateisinamai vėluoja jį išduoti, ir dėl to trečiosios šalys gali pateikti Agentūrai civilinį ieškinį.

2. Įgaliotas ar perįgaliotas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, kuris mano, kad jo atsakomybe priimamas sprendimas yra neteisingas arba prieštarauja gero finansų valdymo principams, apie tai raštu praneša jį paskyrusiai institucijai. Jei po to paskyrusioji institucija įgaliotam ar perįgaliotam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui raštu pateikia pagrįstą nurodymą priimti tą sprendimą, įgaliojimus suteikiantis pareigūnas negali būti laikomas už jį atsakingu.

3. Perįgaliojimo atveju įgaliotas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas toliau lieka atsakingas savo kompetencijos ribose už vidaus valdymo bei kontrolės sistemų veiksmingumą ir už perįgalioto įgaliojimus suteikiančio pareigūno parinkimą.

4. Agentūra sudaro specialią finansinių klaidų komisiją, kuri veikia nepriklausomai ir nustato, ar yra padaryta finansinė klaida ir kokie jos padariniai, jei tokie būtų. Remdamasi šios komisijos nuomone, Agentūra nusprendžia, ar pradėti procesą dėl nubaudimo drausmine priemone ar kompensacijos sumokėjimu. Jei komisija nustato problemas pačioje sistemoje, ji nusiunčia pranešimą su rekomendacijomis įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui ir įgaliotam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui, jei pastarasis nėra su tuo susijęs, bei vidaus auditoriui.

3 skirsnis

Apskaitos pareigūnams ir avansinių lėšų administratoriams taikomos taisyklės

14 straipsnis

Gali būti reikalaujama, kad apskaitos pareigūnas atlygintų žalą, visą ar jos dalį, kurią Agentūra patyrė dėl jo rimto nusižengimo jam atliekant savo pareigas arba susijusio su jo pareigų atlikimu. Visų pirma apskaitos pareigūnas prisiima atsakomybę už bet kurį iš šių savo nusižengimų:

a) praranda ar sugadina saugomus pinigus, turtą ir dokumentus;

b) neteisingai pakeičia banko sąskaitas ar pašto žiro sąskaitas;

c) jo išieškotos ar sumokėtos sumos neatitinka vykdomųjų raštų sumoms išieškoti ar mokėjimų pavedimų;

d) nesurenka reikiamų pajamų.

15 straipsnis

Gali būti reikalaujama, kad avansinių lėšų administratorius atlygintų žalą, visą ar jos dalį, kurią Agentūra patyrė dėl jo rimto nusižengimo jam atliekant savo pareigas arba susijusio su jo pareigų atlikimu. Visų pirma avansinių lėšų administratorius prisiima atsakomybę už bet kurį iš šių savo nusižengimų:

a) praranda ar sugadina saugomus pinigus, turtą ir dokumentus;

b) negali pateikti tinkamų savo atliktų mokėjimų patvirtinamųjų dokumentų;

c) išmoka pinigus asmenims, neturintiems teisės į juos;

d) nesurenka reikiamų pajamų.

3 SKYRIUS

Pajamų operacijos

1 skirsnis

Agentūros pajamų naudojimas

16 straipsnis

Iš įvairių pajamų ir dalyvaujančių valstybių narių įnašų sudaryta pajamų sąmata į bendrą biudžetą įrašoma eurais. Dalyvaujančių valstybių narių įnašai apima į bendrą biudžetą įtrauktus visus asignavimus išskaičiavus įvairias pajamas.

2 skirsnis

Gautinų sumų sąmata

17 straipsnis

1. Gautinų sumų sąmatą sudaro atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, atsižvelgdamas į visas priemones ir aplinkybes, dėl kurių gali atsirasti ar pasikeisti skolos Agentūrai suma.

2. Atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas išduoda vykdomąjį raštą šioms sumoms išieškoti.

3 skirsnis

Gautinų sumų nustatymas

18 straipsnis

1. Gautinų sumų nustatymas – tai veiksmas, kuriuo įgaliotas ar perįgaliotas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas:

a) patikrina ir patvirtina, kad skola yra;

b) nustato ar patikrina skolos tikrumą ir jos sumą;

c) patikrina sąlygas, kuriomis skola turi būti sumokėta.

2. Agentūros pajamos ir bet kuri neabejotina nustatyto dydžio ir jai priklausanti gautina suma turi būti nustatoma apskaitos pareigūnui vykdomajame rašte sumoms išieškoti, o po to skolininkui skolos rašte; abu dokumentus parengia atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas.

3. Neteisingai išmokėtos sumos turi būti atgaunamos.

4 skirsnis

Įgaliojimas išieškoti skolą

19 straipsnis

1. Įgaliojimas išieškoti skolą – tai veiksmas, kuriuo įgaliotas ar perįgaliotas atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, išduodamas vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, nurodo apskaitos pareigūnui išieškoti gautiną sumą, kurią jis yra nustatęs.

2. Agentūra gali oficialiai nustatyti sumą, gautiną iš asmenų, išskyrus valstybes, priimdama sprendimą, kurio vykdymą reglamentuoja civilinio proceso taisyklės, galiojančios toje valstybėje, kurioje jis vykdomas.

5 skirsnis

Skolos išieškojimas ir delspinigiai

20 straipsnis

1. Apskaitos pareigūnas veikia pagal vykdomuosius raštus įgalioto ar perįgalioto atsakingo įgaliojimus suteikiančio pareigūno tinkamai nustatytoms gautinoms sumoms išieškoti. Jis deramai rūpestingai užtikrina, kad Agentūra gautų savo pajamas, ir rūpinasi jos teisių apsauga.

Apskaitos pareigūnas išieško sumas, atlikdamas bet kurio skolininko, kuris turi neabejotiną reikalavimą Agentūrai ir atitinkamų Agentūros tam skolininkui keliamų reikalavimų nustatyto dydžio mokėtinos sumos užskaitą.

2. Kai atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ketina atsisakyti teisės išieškoti nustatytą gautiną sumą, jis užtikrina, kad toks atsisakymas galimas ir atitinka gero finansų valdymo ir proporcingumo principą pagal įgyvendinimo taisyklėse nustatytą tvarką ir kriterijus. Sprendimą atsisakyti išieškoti sumas būtina pagrįsti.

21 straipsnis

1. Kiekvienai iki termino pabaigos negrąžintai gautinai sumai skaičiuojamos palūkanos pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalį.

2. Iki termino pabaigos negrąžintoms gautinoms sumoms palūkanos skaičiuojamos taikant palūkanų normą, kurią savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taiko Europos centrinis bankas, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje, galiojusią mėnesio, kurį sueina grąžinimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją:

a) septyniais procentiniais punktais, kai skola yra susidariusi pagal viešojo tiekimo ir paslaugų sutartį;

b) trim su puse procentinių punktų visais kitais atvejais.

3. Palūkanos skaičiuojamos nuo kalendorinės dienos, kuri eina po skolos grąžinimo termino, nurodyto skolos rašte, iki kalendorinės dienos, kurią skola yra visiškai grąžinama.

4. Iš dalinių sumokėtų sumų pirma padengiamos palūkanos, nustatytos pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalį.

5. Baudų atveju, kai skolininkas pateikia finansinę garantiją, kurią apskaitos pareigūnas priima vietoj išankstinio mokėjimo, nuo skolos grąžinimo termino dienos skaičiuojant palūkanas, taikoma šio straipsnio 2 dalyje nurodyta norma, padidinus ją tik vienu su puse procentinio punkto.

4 SKYRIUS

Išlaidų operacijos

22 straipsnis

1. Kiekvienas išlaidų punktas turi turėti nustatytą paskirtį, būti patvirtintas, jam turi būti duotas įgaliojimas ir pagal jį turi būti atliktas mokėjimas.

2. Prieš nustatant išlaidų paskirtį Agentūra arba institucija, kuriai įgaliojimus suteikė Agentūra, priima finansinį sprendimą.

1 skirsnis

Išlaidų paskirties nustatymas

23 straipsnis

1. Biudžetinis įsipareigojimas – tai operacija, kuria rezervuojamas asignavimas, būtinas būsimiems mokėjimams vykdant teisinius įsipareigojimus padengti. Teisinis įsipareigojimas – tai veiksmas, kuriuo įgaliojimus suteikiantis pareigūnas prisiima arba nustato įsipareigojimą, dėl kurio yra mokamos lėšos. Biudžetinį įsipareigojimą ir teisinį įsipareigojimą priima tas pats įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, numatytus įgyvendinimo taisyklėse.

2. Biudžetinis įsipareigojimas yra individualus, kai yra žinomas naudos gavėjas ir išlaidų suma. Biudžetinis įsipareigojimas yra bendro pobūdžio, kai bent vienas iš elementų, būtinų individualiam įsipareigojimui nustatyti, dar yra nežinomas. Biudžetinis įsipareigojimas yra preliminarus, kai jis yra skirtas įprastoms administracinėms išlaidoms padengti ir kai jo suma ar galutiniai naudos gavėjai nėra konkrečiai žinomi.

3. Biudžetiniai įsipareigojimai veiklai, kuri tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, gali būti suskaidyti į mokamas per keletą metų metines dalis tik tuo atveju, kai taip yra numatyta pagrindiniame teisės akte, taip pat administracinėms išlaidoms. Kai biudžetinis įsipareigojimas yra taip suskaidomas į metines dalis, tai turi būti numatyta teisiniame įsipareigojime, išskyrus personalui skirtų išlaidų atveju.

24 straipsnis

1. Kiekvienai priemonei, dėl kurios gali atsirasti iš biudžeto mokamų išlaidų, atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, prieš prisiimdamas teisinius įsipareigojimus trečiosioms šalims, privalo pirma padaryti biudžetinį įsipareigojimą.

2. Bendro pobūdžio biudžetinius įsipareigojimus sudaro atitinkamų individualių teisinių įsipareigojimų, sudarytų iki n + 1 m. gruodžio 31 d., bendra suma.

Atsižvelgiant į 23 straipsnio 3 dalį, individualūs teisiniai įsipareigojimai, susiję su individualiais arba preliminariais biudžetiniais įsipareigojimais, turi būti sudaryti iki n metų gruodžio 31 d.

Šio straipsnio pirmoje ir antroje pastraipose nurodytų laikotarpių pabaigoje atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas panaikina visus įsipareigojimus, susijusius su nepanaudotu tų biudžetinių įsipareigojimų likučiu.

Kiekvieną individualaus teisinio įsipareigojimo sumą, priimtą pagal bendro pobūdžio įsipareigojimą, prieš pasirašant atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ją įrašo biudžetinėse sąskaitose ir priskiria bendro pobūdžio įsipareigojimui.

3. Teisiniams įsipareigojimams, prisiimtiems veiklai, kuri tęsiasi ilgiau kaip vienerius finansinius metus, ir atitinkamiems biudžetiniams įsipareigojimams, išskyrus personalo išlaidoms, turi būti nustatyta galutinė įvykdymo data, vadovaujantis gero finansų valdymo principu.

Visos tokių įsipareigojimų dalys, kurios nėra įvykdytos praėjus šešiems mėnesiams nuo tos datos, ir atitinkami asignavimai yra panaikinami.

Jei po trejų metų pagal teisinį įsipareigojimą nėra atliktas mokėjimas, atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas tokį teisinį įsipareigojimą panaikina.

25 straipsnis

1. Priimdamas biudžetinį įsipareigojimą, atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas užtikrina, kad:

a) išlaidos yra priskirtos teisingam biudžeto punktui;

b) asignavimai yra prieinami;

c) išlaidos atitinka Sutarčių, biudžeto, šio sprendimo ir taikomų teisės aktų nuostatas;

d) yra laikomasi gero finansų valdymo principo.

2. Registruodamas teisinį įsipareigojimą, įgaliojimus suteikiantis pareigūnas užtikrina, kad:

a) įsipareigojimas paremtas atitinkamu biudžetiniu įsipareigojimu;

b) išlaidos yra teisingos ir atitinka Sutarčių, biudžeto, šio sprendimo ir taikomų teisės aktų nuostatas;

c) yra laikomasi gero finansų valdymo principo.

2 skirsnis

Išlaidų patvirtinimas

26 straipsnis

Išlaidų patvirtinimas yra veiksmas, kuriuo atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas:

a) patikrina kreditoriaus teisės buvimą;

b) nustato arba patikrina reikalavimo tikrumą ir sumą;

c) tikrina sąlygas, kuriomis turi būti atliktas mokėjimas.

3 skirsnis

Įgaliojimas išlaidoms

27 straipsnis

Įgaliojimo išlaidoms davimas – tai veiksmas, kuriuo atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, patikrinęs, kad asignavimai egzistuoja, ir išdavęs mokėjimo pavedimą, nurodo apskaitos pareigūnui išmokėti jo patvirtintą išlaidų sumą.

4 skirsnis

Išlaidų apmokėjimas

28 straipsnis

1. Mokėjimas atliekamas, pateikus įrodymus, kad atitinkamas veiksmas atitinka pagrindinio teisės akto arba sutarties nuostatas, ir susideda iš vienos ar kelių šių operacijų:

a) visos mokėtinos sumos išmokėjimo;

b) mokėtinos sumos išmokėjimo vienu iš šių būdų: i) iš anksto finansuojant, kai sumą galima išmokėti dalimis; ii) vienu ar keliais tarpiniais išmokėjimais; iii) mokėtinos sumos likučio išmokėjimo.

2. Sąskaitose, įrašant skirtingų tipų mokėjimus, nurodytus šio straipsnio 1 dalyje, būtina juos atskirti.

29 straipsnis

1. Apskaitos pareigūnas išlaidų mokėjimus atlieka neviršydamas turimų lėšų.

2. Mokėjimus, vykdomus ne iš avansinės sąskaitos, kuri numatyta 11 straipsnyje, turi savo parašais patvirtinti apskaitos pareigūnas ar įgaliotas apskaitos pareigūnas ir įgaliojimus suteikiantis pareigūnas ar įgaliotas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas.

5 skirsnis

Išlaidų operacijų terminai

30 straipsnis

1. Mokėtinos sumos išmokamos ne vėliau kaip per keturiasdešimt penkias kalendorines dienas nuo dienos, kurią atsakingo įgaliojimus suteikiančio pareigūno įgaliotas skyrius užregistruoja priimtiną mokėjimo prašymą; mokėjimo data – tai dienos, kurią debetuojama Agentūros sąskaita, data.

Mokėjimo prašymas yra nepriimtinas, jei nėra įvykdytas nors vienas esminis reikalavimas.

2. Susijusių su paslaugų ar tiekimo sutartimis mokėjimų šio straipsnio 1 dalyje nurodytas mokėjimo laikotarpis yra 30 kalendorinių dienų, nebent sutartyje numatyta kitaip.

3. Sutarčių ar susitarimų, pagal kuriuos mokėjimas priklauso nuo ataskaitos patvirtinimo, atveju šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytas mokėjimo laikotarpis nepradedamas skaičiuoti tol, kol nėra aiškiai patvirtinta atitinkama ataskaita ir pranešta apie tai gavėjui, arba kol ataskaita nėra patvirtinta netiesiogiai, nes sutartyje numatytas ataskaitos tvirtinimo laikas praėjo, ir sutartis nebuvo sustabdyta oficialiu gavėjui nusiųstu dokumentu.

Laikas, skirtas ataskaitos patvirtinimui, negali būti ilgesnis kaip:

a) 20 kalendorinių dienų paprastų sutarčių dėl prekių tiekimo ar paslaugų teikimo atveju;

b) 45 kalendorinės dienos kitų sutarčių ir negrąžinamos paramos susitarimų atveju;

c) 60 kalendorinių dienų sutarčių dėl techninių paslaugų, kurias ypač sudėtinga įvertinti, atveju.

4. Atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas gali sustabdyti mokėjimo terminą bet kuriuo 1 dalyje minėto laikotarpio metu, pranešdamas kreditoriams, kad mokėjimo prašymo negalima patenkinti dėl to, kad sumą išmokėti nepriklauso, arba dėl to, kad nėra pateikti atitinkami patvirtinamieji dokumentai. Jei atsakingam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui tampa žinoma informacija, kuri kelia abejonių dėl išlaidų, nurodytų mokėjimo prašyme, atitikimo reikalavimams, įgaliojimus suteikiantis pareigūnas gali sustabdyti mokėjimo terminą, kad būtų galima atlikti tolesnį patikrinimą, įskaitant patikrinimus vietoje, ir prieš mokėjimą įsitikinti, kad išlaidos tikrai atitinka reikalavimus. Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas kuo greičiau apie tai praneša gavėjui.

Likęs mokėjimui skirtas laikas vėl pradedamas skaičiuoti nuo dienos, kai tinkamai parengtas mokėjimo prašymas buvo pirmą kartą užregistruotas.

5. Pasibaigus šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytam terminui, kreditorius per du mėnesius nuo pavėluoto mokėjimo gavimo dienos gali pareikalauti palūkanų pagal šias nuostatas:

a) taikomos 21 straipsnio 2 dalies pirmame punkte nurodytos palūkanų normos;

b) palūkanos mokamos už laikotarpį, prasidėjusį kitą kalendorinę dieną nuo termino pabaigos, iki mokėjimo dienos.

Pirmoji pastraipa netaikoma valstybėms narėms.

5 SKYRIUS

IT sistemos

31 straipsnis

Kai pajamos ir išlaidos valdomos kompiuterių sistemomis, dokumentai gali būti pasirašyti kompiuterine arba elektronine tvarka.

6 SKYRIUS

Vidaus auditorius

32 straipsnis

Agentūra sukuria vidaus audito funkciją, kuri turi būti vykdoma pagal atitinkamus tarptautinius standartus. Agentūros paskirtas vidaus auditorius yra jai atsakingas už tinkamo biudžeto vykdymo sistemų veikimo ir procedūrų patikrinimą. Vidaus auditorius negali būti nei įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, nei apskaitos pareigūnas.

33 straipsnis

1. Vidaus auditorius pataria Agentūrai dėl rizikų valdymo pareikšdamas nepriklausomas nuomones dėl valdymo ir kontrolės sistemų kokybės bei teikdamas rekomendacijas, kaip patobulinti operacijų vykdymo sąlygas ir skatinti gerą finansų valdymą.

Vidaus auditorius visų pirma yra atsakingas:

a) už vidaus valdymo sistemų tinkamumo ir veiksmingumo bei skyrių veiklos įgyvendinant politiką, programas ir veiksmus įvertinimą atsižvelgiant į su jais susijusias rizikas;

b) už vidaus kontrolės ir audito sistemų, taikomų kiekvienai biudžeto vykdymo operacijai, tinkamumo ir kokybės įvertinimą.

2. Vidaus auditorius atlieka savo pareigas visos Agentūros veiklos atžvilgiu ir visuose skyriuose. Vidaus auditoriui prieinama visa be jokių apribojimų informacija, kurios jam reikia savo pareigoms atlikti, prireikus ir vietoje, įskaitant valstybes nares ir trečiąsias šalis.

3. Vidaus auditorius praneša Agentūrai savo tyrimų rezultatus ir rekomendacijas. Agentūra užtikrina, kad būtų imtasi priemonių, atitinkančių po audito pateiktas rekomendacijas. Vidaus auditorius Agentūrai taip pat pateikia metinę vidaus audito ataskaitą, nurodydamas, kiek ir kokio tipo vidaus auditų atlikta, kokios rekomendacijos pateiktos ir kokių veiksmų imtasi pagal tas rekomendacijas.

4. Kiekvienais metais Vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai siunčia pranešimą, apibendrinantį atliktų vidaus auditų skaičių ir tipus, pateiktas rekomendacijas ir veiksmus, kurių imtasi pagal tas rekomendacijas.

34 straipsnis

Agentūra nustato specialias vidaus auditoriui taikomas taisykles, kurios garantuoja vidaus auditoriui visišką nepriklausomumą atliekant savo pareigas, ir nustato jo atsakomybę.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

VIEŠIEJI PIRKIMAI

1 SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 skirsnis

Taikymo sritis ir konkursų nugalėtojų nustatymo principai

35 straipsnis

1. Viešojo pirkimo sutartys – tai Agentūros, kaip perkančiosios įstaigos, atlygintinio piniginio pobūdžio raštu sudarytos sutartys, kad už tam tikrą visą ar iš dalies sumokėtą iš bendro biudžeto kainą jai būtų tiekiamas kilnojamasis ar nekilnojamasis turtas, vykdomi darbai arba teikiamos paslaugos.

Į viešojo pirkimo sutartis įeina:

a) pastato pirkimo ar nuomos sutartys;

b) tiekimo sutartys;

c) darbų sutartys;

d) paslaugų sutartys.

36 straipsnis

1. Visos pirkimo sutartys, visiškai ar iš dalies finansuojamos iš bendrojo biudžeto, turi atitikti skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principus.

2. Apie visas viešųjų pirkimų sutartis, dėl kurių sudarymo skelbiami konkursai, yra skelbiama kiek įmanoma plačiau, išskyrus atvejus, kai taikoma derybų procedūra, nurodyta 38 straipsnio 1 dalies d punkte.

2 skirsnis

Paskelbimas

37 straipsnis

1. Visos sutartys, sudarytos viršijant ribas, nurodytas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose viešųjų tiekimo, paslaugų ir darbų sutarčių sudarymo koordinavimo, skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Skelbimai apie sutartis skelbiami iš anksto, išskyrus nedidelės vertės sutarčių atvejus, numatytus 66 straipsnyje.

Kai konkurso nugalėtojas jau išrinktas, tam tikros informacijos galima neskelbti, jei tai trukdytų taikyti teisės aktus, prieštarautų viešiesiems interesams arba darytų žalą teisėtiems valstybinių ar privačių įmonių verslo interesams ar iškraipytų sąžiningą jų konkurenciją.

2. Sutartys, kurių vertė yra mažesnė kaip nurodyta 66 straipsnyje, skelbiamos atitinkama tvarka.

3 skirsnis

Viešųjų pirkimų procedūros

38 straipsnis

1. Viešųjų pirkimų procedūros gali būti tokios:

a) atviras konkursas;

b) ribotas konkursas;

c) konkursai;

d) derybų procedūra.

39 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų tiekimo, paslaugų ir darbų sutarčių sudarymo koordinavimo nustato ribas, kurios apibrėžia:

a) skelbimo tvarką, nurodytą 37 straipsnyje;

b) 38 straipsnyje nurodytų procedūrų pasirinkimą;

c) atitinkamus terminus.

4 skirsnis

Kvietimas teikti pasiūlymus

40 straipsnis

Kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose pateikiamas išsamus, aiškus ir tikslus sutarties dalyko aprašymas.

41 straipsnis

Visiems fiziniams ir juridiniams asmenims, kuriems taikomos Sutartys, ir visiems fiziniams ir juridiniams asmenims trečiojoje šalyje pagal specialaus susitarimo, kurį viešųjų pirkimų srityje ji yra sudariusi su Europos Bendrijomis, sąlygas, sudaromos vienodos dalyvavimo konkursų procedūrose sąlygos.

42 straipsnis

Kai taikomas Daugiašalis susitarimas dėl vyriausybės viešųjų pirkimų, sudarytas Pasaulio prekybos organizacijoje, galimybė sudaryti sutartis taip pat sudaroma valstybių, kurios yra ratifikavusios šį susitarimą, nacionaliniams subjektams tame susitarime nustatytomis sąlygomis.

43 straipsnis

1. Kandidatams arba konkurso dalyviams neleidžiama dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje, jeigu:

a) jie yra bankrutavę arba likviduojami, juos administruoja teismai, jie yra sudarę susitarimą su kreditoriais dėl skolos grąžinimo, sustabdę veiklą, jiems dėl šių dalykų iškelta byla, arba jie yra bet kokioje analogiškoje padėtyje, susidariusioje dėl panašios procedūros, numatytos nacionaliniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose;

b) sprendimu, turinčiu res judicata galią, buvo pripažinti kaltais padarę teisės pažeidimą, susijusį su jų profesine veikla;

c) yra kalti padarę rimtą profesinį nusižengimą, įrodomą priemonėmis, kurias perkančioji įstaiga gali pagrįsti;

d) yra neįvykdę įsipareigojimų, susijusių su socialinio draudimo įmokomis, mokesčių mokėjimu pagal šalies, kurioje yra įsisteigę, arba perkančiosios įstaigos šalies, arba šalies, kurioje turi būti vykdoma sutartis, teisines nuostatas;

e) jų atžvilgiu yra priimtas res judicata galią turintis teismo sprendimas dėl sukčiavimo, korupcijos, dalyvavimo nusikalstamoje įstaigoje arba kokioje nors kitoje neteisėtoje veikloje, žalingoje Bendrijų ar Agentūros finansiniams interesams;

f) kitoje viešųjų pirkimų procedūroje iš Europos Sąjungos biudžeto ar Agentūros bendrojo biudžeto finansuojamos negrąžinamos paramos skyrimo procedūroje buvo pripažinta, kad jie rimtai pažeidė sutarties sąlygas nesilaikydami savo sutartinių įsipareigojimų.

2. Kandidatai arba konkurso dalyviai privalo patvirtinti, kad jie nėra patekę nė į vieną iš šio straipsnio 1 dalyje išvardytų situacijų.

44 straipsnis

Sutartys negali būti sudaromos su kandidatais arba konkurso dalyviais, kurie viešųjų pirkimų procedūros metu:

a) pateko į interesų konflikto situaciją;

b) yra kalti dėl klaidingos informacijos, kuri perkančiosios įstaigos reikalavimu yra viena iš dalyvavimo viešojo pirkimo procedūroje sąlygų, pateikimo arba visai nepateikė šios informacijos.

45 straipsnis

Agentūra sudaro centrinę duomenų bazę, kurioje yra informacija apie kandidatus ir konkursų dalyvius, kurie yra patekę bent į vieną iš 43 ir 44 straipsniuose nurodytų situacijų. Duomenų bazės vienintelis tikslas yra laikantis Bendrijos taisyklių dėl asmens duomenų apdorojimo užtikrinti teisingą 43 ir 44 straipsnių taikymą.

46 straipsnis

Perkančioji įstaiga gali skirti administracines ir finansines nuobaudas kandidatams arba konkurso dalyviams, kurie atsiduria vienoje iš 43 ir 44 straipsniuose nurodytų situacijų, neleidžiančių dalyvauti konkurse, davusi jiems prieš tai galimybę pateikti savo paaiškinimus.

Tokios nuobaudos gali būti:

a) draudimas ne daugiau kaip penkerius metus atitinkamam kandidatui arba konkurso dalyviui sudaryti iš Agentūros bendrojo biudžeto finansuojamas sutartis ar gauti negrąžinamą paramą;

b) finansinių nuobaudų, ne didesnių kaip atitinkamos sutarties vertė, skyrimas rangovui 43 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytu atveju ir kandidatui arba konkurso dalyviui 44 straipsnyje nurodytu atveju, kai tie atvejai tikrai rimti.

Skiriamos nuobaudos turi būti proporcingos sutarties svarbai ir nusižengimo rimtumui.

47 straipsnis

1. Kandidatų arba konkurso dalyvių galimybių vertinimo kriterijai ir pasiūlymų turinio konkurso laimėtojui nustatyti vertinimo kriterijai turi būti nustatomi iš anksto ir pateikiami kvietime teikti pasiūlymus.

2. Konkurso nugalėtojas gali būti nustatomas taikant automatinę nugalėtojo nustatymo procedūrą arba taikant geriausio ekonominio pasiūlymo procedūrą.

48 straipsnis

1. Pasiūlymų pateikimo tvarka turi užtikrinti realią konkurenciją ir pasiūlymų turinio išsaugojimą paslaptyje tol, kol vienu metu bus atplėšti visi vokai su pasiūlymais.

2. Perkančioji įstaiga gali reikalauti, kad konkurso dalyviai, kaip numatyta biudžeto vykdymo taisyklėse, iš anksto pateiktų garantiją, kad paduotos paraiškos nebus atsiimtos.

3. Išskyrus nedidelės vertės sutartis, nurodytas 66 straipsnio 3 dalyje, vokus su paraiškomis ir pasiūlymais atplėšia tam tikslui paskirta vokų atplėšimo komisija. Bet kuris pasiūlymas ar paraiška, kuri komisijos pripažįstama neatitinkančia nustatytų sąlygų, atmetama.

4. Visas paraiškas ir pasiūlymus, kurie vokų atplėšimo komisijos pripažįstami atitinkančiais nustatytas sąlygas, įvertina tam tikslui paskirtas komitetas, remdamasis atrankos ir konkurso laimėtojo išrinkimo kriterijais, nustatytais iš anksto kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose, ir pasiūlo, kas turėtų būti pripažintas konkurso nugalėtoju.

49 straipsnis

Vykstant viešųjų pirkimų procedūrai, perkančioji įstaiga ir kandidatai arba konkurso dalyviai bendrauja taip, kad užtikrintų skaidrumą ir vienodas sąlygas. Sutarties sąlygos arba pradinio pasiūlymo sąlygos negali būti keičiamos.

50 straipsnis

1. Įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, remdamasis atrankos ir konkurso laimėtojo nustatymo kriterijais, nustatytais iš anksto kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose ir viešųjų pirkimų taisyklėse, sprendžia, kas turi būti pripažintas konkurso nugalėtoju.

2. Perkančioji įstaiga visiems kandidatams arba konkurso dalyviams, kurių paraiškos arba pasiūlymai buvo atmesti, praneša motyvus, kuriais remiantis buvo priimtas sprendimas, ir visiems konkurso dalyviams, kurių pasiūlymai yra priimtini ir kurie raštu prašo tokios informacijos, praneša apie laimėjusio pasiūlymo charakteristikas ir santykinius pranašumus bei konkurso dalyvio, kuris laimėjo konkursą, pavadinimą. Tačiau tam tikros informacijos negalima atskleisti, jei toks atskleidimas trukdytų taikyti teisės aktus, prieštarautų viešiesiems interesams arba kenktų teisėtiems valstybinių ar privačių įmonių verslo interesams, arba iškraipytų tarp jų sąžiningą konkurenciją.

51 straipsnis

Kol sutartis dar nepasirašyta, perkančioji įstaiga gali arba atsisakyti viešųjų pirkimų, arba atšaukti konkurso nugalėtojo nustatymo procedūrą, ir tokiu atveju kandidatai arba konkurso dalyviai neturi teisės reikalauti jokios kompensacijos. Sprendimas turi būti pagrįstas, ir apie jį turi būti pranešta kandidatams ir konkurso dalyviams.

5 skirsnis

Garantijos ir kontrolė

52 straipsnis

Perkančioji įstaiga gali ir tam tikrais atvejais, numatytais biudžeto vykdymo taisyklėse, turi reikalauti, kad rangovai iš anksto pateiktų garantiją, siekiant:

a) užtikrinti visišką sutarties įvykdymą;

b) apriboti finansinę riziką, susijusią su išankstinio finansavimo mokėjimu.

53 straipsnis

1. Kai konkurso nugalėtojo nustatymo procedūra arba sutarties vykdymas yra pažeidžiamas dėl rimtų klaidų, neatitikimų ar sukčiavimo, Agentūra sustabdo sutarties vykdymą.

2. Kai tokios klaidos, neatitikimai ar sukčiavimas yra priskiriami rangovui, Agentūra gali taip pat atsisakyti mokėti arba susigrąžinti jau išmokėtas sumas, proporcingai klaidoms, neatitikimams ar apgaulei.

2 SKYRIUS

Įgyvendinimo būdai

54 straipsnis

1. Pagrindų sutartis – tai Agentūros, veikiančios kaip perkančioji įstaiga, ir ūkinio subjekto sudaryta sutartis, nustatanti pagrindines visos serijos individualių sutarčių, kurios bus sudaromos per tam tikrą laikotarpį, sąlygas, visų pirma jų trukmę, objektą, kainas, vykdymo sąlygas ir numatomus kiekius.

Perkančioji įstaiga gali taip pat sudaryti keletą pagrindų sutarčių, kurios yra atskiros tokias pat sąlygas nustatančios sutartys su keliais atskirais tiekėjais ar paslaugų teikėjais. Po to 69 straipsnyje minėtose specifikacijose nurodomas didžiausias subjektų skaičius, su kuriuo perkančioji įstaiga sudaro sutartis.

Pagrindų sutarčių trukmė negali būti ilgesnė kaip ketveri metai, išskyrus išimtinius atvejus, kuriuos visų pirma pateisina pagrindų sutarties objektas.

Agentūra negali naudoti pagrindų sutarčių netinkamai ar tokiu būdu, kad sąmoningai arba nesąmoningai užkirstų kelią konkurencijai, ją apribotų ar iškreiptų.

2. Individualios sutartys, paremtos pagrindų sutartimi, sudaromos, laikantis pagrindų sutartyje nustatytų sąlygų.

3. Išankstinis biudžetinis įsipareigojimas reikalingas tik individualioms sutartims, paremtoms pagrindų sutartimis.

1 skirsnis

Paskelbimas

55 straipsnis

1. Tais atvejais, kai sutartys yra reguliuojamos viešųjų pirkimų srities direktyvų, paskelbimas susideda iš išankstinės informacijos, konkurso skelbimo ir konkurso laimėtojo paskelbimo.

2. Išankstinės informacijos skelbimas – skelbimas, kuriuo Agentūra viešai paskelbia nurodydama per biudžeto metus ketinamų sudaryti sutarčių bendros vertės sąmatą pagal paslaugos ar gaminių kategorijas ir esmines darbų sutarčių charakteristikas, jei bendra vertės sąmata yra lygi 67 straipsnyje nurodytoms riboms ar didesnė už jas.

Išankstinės informacijos skelbimas siunčiamas Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip kiekvienų biudžetinių metų kovo 31 d. tiekimo ir paslaugų sutarčių atveju, o darbų sutarčių atveju – kuo greičiau po to, kai priimamas sprendimas dėl toms sutartims skirtos programos patvirtinimo.

3. Konkurso skelbimas – tai būdai, kuriais Agentūra paskelbia, kad ji ketina pradėti pirkimų procedūrą. Konkurso skelbimas yra privalomas sutartims, kurių vertės sąmata yra lygi už 68 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose nustatytoms riboms ar už jas didesnė.

Esant atviram konkursui, sutarties skelbime nurodoma organizacinio komiteto posėdžio, kuriame gali dalyvauti konkurso dalyviai, data, laikas ir vieta.

Agentūra, norėdama organizuoti konkursą, paskelbia apie tokį savo ketinimą.

4. Konkurso laimėtojo skelbime nurodomas viešųjų pirkimų procedūros rezultatas. Kai sutarčių vertė yra lygi 68 straipsnyje nurodytoms riboms ar už jas didesnė, konkurso laimėtoją paskelbti privaloma. Tai nėra privaloma individualioms sutartims, sudaromoms pagal pagrindų sutartį.

Konkurso laimėtojo skelbimas siunčiamas Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui ne vėliau kaip per keturiasdešimt aštuonias kalendorines dienas nuo tos dienos, kurią yra pasirašoma sutartis.

5. Skelbimai parengiami pagal pavyzdžius, pateiktus Direktyvos 2001/78/EB (1) prieduose.

56 straipsnis

1. Sutartys, kurių vertė yra mažesnė už 67 ir 68 straipsniuose numatytas ribas, ir paslaugų sutartys, nurodytos 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvos 92/50/EEB (2) dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo I B priede, atitinkamais būdais reklamuojamos, kad būtų galima užtikrinti konkurenciją pasiūlymų konkurse ir viešųjų pirkimų procedūros nešališkumą. Reklamuojama:

a) jei 55 straipsnyje minėto konkurso skelbimo nėra – skelbimu, kviečiančiu pareikšti susidomėjimą panašaus objekto sutartimis, kurių vertė yra lygi 65 straipsnio 1 dalyje minėtai sumai arba už ją didesnė;

b) skelbiant metinį rangovų sąrašą, nurodant sudarytų sutarčių objektą ir vertę.

2. Rangovų, su kuriais sudarytos statybų sutartys, sąrašas skelbiamas kasmet, nurodant sudarytų sutarčių objektą ir vertę. Tas sąrašas siunčiamas Valdančiajai tarybai.

3. Informacija, susijusi su sutartimis, kurių vertė lygi sumai, nurodytai 65 straipsnio 1 dalyje, arba už ją didesnė, siunčiama Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui. Metiniai rangovų sąrašai siunčiami ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 31 d.

Ex ante reklama ir kitų sutarčių rangovų metiniai sąrašai skelbiami Agentūros interneto tinklalapyje; ex post skelbiama iki kitų finansinių metų kovo 31 d. Ji gali būti paskelbta ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

57 straipsnis

1. Europos Bendrijų oficialių leidinių biuras 55 ir 56 straipsniuose minėtus skelbimus paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip per dvylika kalendorinių dienų nuo jų išsiuntimo.

Tas laikotarpis sumažinamas iki penkių kalendorinių dienų, jeigu taikoma 81 straipsnyje minėta pagreitinta procedūra ir jei skelbimai yra parengti ir atsiųsti elektroniniu būdu.

2. Agentūra privalo galėti pateikti išsiuntimo datos įrodymą.

58 straipsnis

1. Be tų reklamavimo būdų, kurie yra numatyti 55, 56 ir 57 straipsniuose, sutartis galima reklamuoti bet kuriuo kitu būdu, visų pirma elektroninėmis priemonėmis. Tokioje reklamoje turi būti nuoroda į skelbimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip nurodyta 57 straipsnyje, jei toks skelbimas yra paskelbtas, ir tokia elektroninė reklama negali būti paskelbta anksčiau už tą skelbimą, kuris yra vienintelis autentiškas.

2. Tokioje reklamoje negali būti jokios kandidatų ar konkurso dalyvių diskriminacijos ir jokios kitos informacijos, išskyrus informaciją konkurso skelbime, jei jis yra paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2 skirsnis

Viešųjų pirkimų procedūros

59 straipsnis

1. Sutartys sudaromos, skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus ir juose taikant atviro konkurso, riboto konkurso arba derybų procedūrą po to, kai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje yra paskelbiamas konkurso skelbimas, arba atitinkamais atvejais po kandidatų varžybų taikant derybų procedūrą, prieš tai sutarties skelbimo neskelbiant.

2. Kvietimas teikti pasiūlymus yra atviras, kai į jį paraiškas gali paduoti visi suinteresuoti ūkiniai subjektai. Kvietimas teikti pasiūlymus yra ribotas, kai visi ūkiniai subjektai gali prašyti leisti dalyvauti, bet tik kandidatai, kurie atitinka 74 straipsnyje minėtus atrankos kriterijus ir kuriuos Agentūra vienu metu raštu pakviečia, gali pateikti pasiūlymą.

Atrankos etapą kiekvienai atskirai sutarčiai galima pakartoti arba 65 straipsnyje nurodyta tvarka galima parengti potencialių kandidatų sąrašą.

3. Taikant derybų procedūrą, Agentūra tariasi su savo pasirinktais konkurso dalyviais, kurie atitinka 74 straipsnyje nurodytus kriterijus, ir su vienu ar keliais iš jų derasi dėl sutarties sąlygų.

Taikant derybų procedūras, kai yra paskelbtas 64 straipsnyje minėtas konkurso skelbimas, Agentūra raštu vienu metu pakviečia atrinktus kandidatus deryboms.

4. Konkursas – tai procedūros, kurios padeda perkančiajai įstaigai, paprastai architektūros, civilinės inžinerijos ar duomenų apdorojimo srities planą ar projektą, kurį išrenka atrankos komisija po to, kai jis buvo pateiktas konkursui, skiriant arba neskiriant prizus.

60 straipsnis

1. Taikant ribotą konkursą, įskaitant 65 straipsnyje minėtą procedūrą, pakviestų pateikti pasiūlymą kandidatų skaičius negali būti mažesnis kaip penki, su sąlyga, kad pakankamas kandidatų skaičius tenkintų atrankos kriterijus.

Perkančioji įstaiga taip pat negali numatyti didesnio kaip dvidešimt kandidatų skaičiaus, atsižvelgdama į sutarties objektą ir taikydama objektyvius ir nediskriminacinius atrankos kriterijus. Tokiais atvejais kandidatų skaičius ir kriterijai nurodomi konkurso skelbime arba kvietime pareikšti susidomėjimą, minėtuose 55 ir 56 straipsniuose.

Bet kuriuo atveju kandidatų, pakviestų pateikti pasiūlymus, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų galima tikrai užtikrinti konkurenciją.

2. Derybų procedūrose kandidatų, pakviestų dalyvauti derybose, skaičius negali būti mažesnis kaip trys, su sąlyga, kad pakankamas kandidatų skaičius tenkintų atrankos kriterijus.

Bet kuriuo atveju kandidatų, pakviestų pateikti pasiūlymus, skaičius turi būti pakankamas, kad būtų galima užtikrinti realią konkurenciją.

Antroji pastraipa netaikoma labai mažos vertės sutartims, minėtoms 66 straipsnio 3 dalyje.

61 straipsnis

Derybų procedūrų metu Agentūra derasi su konkurso dalyviais dėl jų pateiktų pasiūlymų, kad galėtų juos derinti prie 55 straipsnyje minėtame konkurso skelbime arba specifikacijose, arba bet kuriuose papildomuose dokumentuose nurodytų reikalavimų tam, kad rastų pasiūlymą, kuriame būtų pateiktas geriausias ekonominis pasiūlymas. Derybų metu Agentūra užtikrina vienodas sąlygas visiems konkurso dalyviams.

62 straipsnis

1. Su konkurso organizavimo taisyklėmis supažindinami asmenys, norintys jame dalyvauti. Bet kuriuo atveju pakviestų dalyvauti kandidatų skaičius turi būti pakankamas, kad būtų užtikrinta reali konkurencija.

2. Atsakingasis įgaliojimus suteikiantis pareigūnas paskiria atrankos komisiją. Ją sudaro vien fiziniai asmenys, kurie nepriklauso nuo konkurso dalyvių. Jei, norint dalyvauti konkurse, reikalinga tam tikra profesinė kvalifikacija, mažiausiai trečdalis atrankos komisijos narių privalo turėti tą pačią arba lygiavertę kvalifikaciją.

Pareikšdama savo nuomonę atrankos komisija turi būti nepriklausoma. Ji savo nuomonę priima remdamasi kandidatų jai anonimiškai pateiktais projektais ir atsižvelgdama tik į konkurso skelbime nurodytus kriterijus.

3. Atrankos komisijos pasiūlymai, paremti kiekvieno projekto teigiamybėmis, ir jos pastabos protokoluojamos akte, kurį pasirašo komisijos nariai. Kandidatai išsaugo anonimiškumą tol, kol atrankos komisija nepateikia savo nuomonės.

4. Tada perkančioji įstaiga priima sprendimą nurodydama atrinkto kandidato pavadinimą ir adresą bei jo atrankos priežastis, remdamasi konkurso skelbime nurodytais kriterijais, ypač jei sprendimas skiriasi nuo pasiūlymų, kuriuos išsako atrankos komisija pateikdama nuomonę.

63 straipsnis

1. Agentūra derybų procedūrą be išankstinio konkurso skelbimo gali taikyti šiais atvejais:

a) kai paskelbus atvirą ar ribotą konkursą nėra iš viso pateikta paraiškų arba nėra pateikta tinkamų paraiškų, po to, kai yra užbaigta pradinė procedūra, su sąlyga, kad pradinės sutarties sąlygos, nurodytos kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose, minimuose 69 straipsnyje, nėra iš esmės pakeistos;

b) kai dėl techninių ar meninių priežasčių, ar priežasčių, susijusių su išimtinių teisių apsauga, sutartį galima sudaryti tik su tam tikru ūkiniu subjektu;

c) jei dėl didelės skubos priežasčių, atsiradusių dėl nenumatytų įvykių, kurie nepriklauso nuo Agentūros ir gali kelti pavojų Agentūros interesams, negalima laikytis terminų, numatytų kitoms procedūroms ir numatytų 79, 80 bei 81 straipsniuose;

d) kai paslaugų sutartis sudaroma po konkurso ir pagal taikomas taisykles turi būti skirta jas laimėjusiam kandidatui arba vienam iš laimėjusių kandidatų; pastaruoju atveju visi laimėjusieji kandidatai kviečiami dalyvauti derybose;

e) sudarant sutartis papildomoms paslaugoms ir darbams, neįrašytiems į iš pradžių svarstytą projektą nei į iš pradžių sudarytą sutartį, bet kurie dėl nenumatytų, nuo perkančiosios įstaigos nepriklausančių aplinkybių, yra būtini paslaugoms ar darbams atlikti, atsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį;

f) sudarant papildomas sutartis dėl pakartotinių panašių paslaugų ar darbų, patikėtų rangovui, su kuriuo Agentūra pasirašė ankstesnę sutartį, jei sutarties objektas atitinka pagrindinį projektą, ir pirmoji sutartis buvo pasirašyta, taikant atviro arba riboto konkurso procedūrą;

g) sudarant tiekimo sutartis: i) papildomai tiekiamų prekių atveju, kurios yra skirtos iš dalies pakeisti įprastai tiekiamas prekes ar įrenginius, ar yra jau tiekiamų prekių ir esamų įrenginių priedas, kai pakeitus tiekėją, perkančioji įstaiga turėtų įsigyti kitą įrangą, turinčią skirtingas technines charakteristikas, ir dėl to atsirastų nesuderinamumas arba neproporcingi techniniai sunkumai ją eksploatuojant ar prižiūrint; tokių sutarčių trukmė negali būti ilgesnė kaip treji metai; ii) kai gaminiai yra gaminami tik moksliniams tyrimams, eksperimentams, studijoms ar plėtrai, išskyrus komercinio tinkamumo bandymus ir didelio masto gamybą, kuri yra skirta susigrąžinti mokslinių tyrimų ir plėtros sąnaudas;

h) statybos sutartims po to, kai yra ištirta vietos rinka;

i) sutartims, kurių vertė yra mažesnė už 66 straipsnio 2 dalyje nustatytą ribą.

2. Papildomoms paslaugoms ir darbams, minėtiems šio straipsnio 1 dalies e punkte, perkančioji įstaiga gali naudoti derybų procedūrą, nepaskelbusi iš anksto sutarties skelbimo, jei sutartis sudaroma su rangovu, vykdančiu sutartį:

a) kai tokių papildomų sutarčių techniniu ar ekonominiu atžvilgiu negalima atskirti nuo pagrindinės sutarties, nesukėlus perkančiajai įstaigai rimtų nepatogumų, arba

b) kai tokios paslaugos ar darbai, nors juos ir galima atskirti nuo pradinės sutarties vykdymo, yra absoliučiai būtini sutarties užbaigimui.

Papildomų sutarčių visuminė vertė negali būti didesnė kaip 50% pradinės sutarties sumos.

3. Šio straipsnio 1 dalies f punkte minėtais atvejais galimybė taikyti derybų procedūrą turi būti nurodyta kuo greičiau po to, kai pirmajai sutarčiai yra paskelbtas konkursas, ir apskaičiuojant 68 straipsnyje minėtas ribas būtina atsižvelgti į visą papildomų sutarčių bendrą sąmatą. Tą procedūrą galima taikyti tik trejus metus nuo pradinės sutarties sudarymo.

64 straipsnis

1. Agentūra gali naudoti derybų procedūrą po to, kai paskelbia konkurso skelbimą, šiais atvejais:

a) tuo atveju, jei užbaigus atviro ar riboto konkurso procedūrą, pateikti pasiūlymai, ypač kuriuose remiamasi atrankos ar laimėtojo išrinkimo kriterijais, yra negerai parengti arba nepriimtini, su sąlyga, kad pradinės sutarties sąlygos, nurodytos su konkursu susijusiuose dokumentuose, minimuose 69 straipsnyje, nėra iš esmės pakeistos;

b) paslaugų ir darbų sutartims, išimtiniais atvejais, kai paslaugų ar darbų pobūdis, ar su jais susijusi rizika neleidžia konkurso dalyviui iš anksto nustatyti visos kainos;

c) kai perkamų paslaugų, visų pirma finansinių ir intelektinių paslaugų, pobūdis neleidžia pakankamai tiksliai nustatyti sutarties specifikacijų taip, kad būtų galima sudaryti sutartį, išrinkus geriausią pasiūlymą pagal atviro ar riboto konkurso procedūros taisykles;

d) darbų sutartims, kai darbai atliekami tik mokslinių tyrimų, bandymų ar plėtros tikslais ir nesiekiant užtikrinti pelną ar susigrąžinti mokslinių tyrimų ir plėtros sąnaudas;

e) Direktyvos 92/50/EEB I B priede minėtoms paslaugų sutartims, laikantis 63 straipsnio 1 dalies i punkto nuostatų.

2. Šio straipsnio 1 dalies a punkte minėtais atvejais Agentūra gali neskelbti konkurso skelbimo, jei ji į derybų procedūrą įtraukia visus konkurso dalyvius, kurie atitinka atrankos kriterijus ir kurie ankstesnėje procedūroje pateikė pasiūlymus, laikydamiesi pirkimų procedūros formalių reikalavimų.

65 straipsnis

1. Kvietimas pareikšti susidomėjimą – tai būdas iš anksto atrinkti kandidatus, kurie pagal 63 ar 64 straipsnius bus pakviesti pateikti pasiūlymus būsimuose ribotuose kvietimuose teikti pasiūlymus sutartims, kurių vertė 50 000 eurų ar daugiau.

2. Sąrašai, sudaryti po kvietimo pareikšti susidomėjimą, galioja ne ilgiau kaip trejus metus nuo tos dienos, kai 56 straipsnio 1 dalies a punkte minėtas skelbimas yra nusiųstas Europos Bendrijų oficialių leidinių biurui. Bet kuris suinteresuotas asmuo gali pateikti paraišką bet kuriuo sąrašo galiojimo metu, išskyrus tris paskutinius to laikotarpio mėnesius.

3. Kai sudaroma konkreti sutartis, perkančioji įstaiga, remdamasi objektyviais ir nediskriminaciniais tai sutarčiai būdingais atrankos kriterijais, pakviečia visus į sąrašą įrašytus kandidatus arba tik kai kuriuos iš jų pateikti pasiūlymą.

66 straipsnis

1. Riboto konkurso procedūra, kai tariamasi bent su penkiais kandidatais, nepaskelbus kvietimo pareikšti susidomėjimą, gali būti taikoma pagal 63 ar 64 straipsnius sutartims, kurių vertė yra mažesnė kaip 50 000 eurų.

2. Derybų procedūra, kai yra bent trys kandidatai, gali būti taikoma sutartims, kurių vertė mažesnė kaip 13 800 eurų.

3. Sutartys, kurių vertė mažesnė kaip 1 050 eurų, gali būti sudaromos, taikant derybų procedūrą, remiantis vienu pasiūlymu.

4. Sumos iš avansinių sąskaitų arba sumos išlaidoms, susijusioms su Agentūros ryšių veikla, gali būti išmokamos pateikus sąskaitas neturint iš anksto priimto pasiūlymo, kai išlaidų suma yra mažiau kaip 200 eurų.

67 straipsnis

Ribos, kada būtina skelbti išankstinę informaciją yra:

a) 750 000 eurų tiekimo ir paslaugų sutartims, išvardytoms Direktyvos 92/50/EEB I A priede;

b) 5 923 624 eurų darbų sutartims.

68 straipsnis

Ribos, nurodytos 39 straipsnyje yra:

a) 154 014 eurų tiekimo ir paslaugų sutartims, išvardytoms Direktyvos 92/50/EEB I A priede, išskyrus mokslinių tyrimų ir plėtros sutartis, tame priede priskirtas 8 kategorijai;

b) 200 000 eurų paslaugų sutartims, išvardytoms Direktyvos 92/50/EEB I B priede, ir mokslinių tyrimų bei plėtros sutartims, tos direktyvos I A priede priskirtoms 8 kategorijai;

c) 5 923 624 eurų darbų sutartims.

69 straipsnis

1. Dokumentus, susijusius su kvietimu teikti pasiūlymus, sudaro šie būtiniausi dokumentai:

a) kvietimas teikti pasiūlymą arba dalyvauti derybose;

b) pridedamos specifikacijos, prie kurių pridedami sutartims taikomi bendrieji reikalavimai ir sąlygos;

c) sutarties pavyzdys.

Dokumentuose, susijusiuose su kvietimu teikti pasiūlymus, turi būti nuoroda į reklamos priemones, kurios buvo taikytos pagal 55–58 straipsnius.

2. Kvietime teikti pasiūlymus būtinai:

a) nurodomos taisyklės, kaip pateikti ir pristatyti pasiūlymus, įskaitant visų pirma pasiūlymų pateikimo galutinę datą ir laiką ir kiti reikalavimai – ar reikia naudoti standartinę atsakymo formą, kokius dokumentus reikia pridėti, įskaitant dokumentus, įrodančius finansinį, ekonominį, techninį ir profesinį pajėgumą, minėtus 74 straipsnyje, ir adresas, kuriuo jie turi būti atsiųsti;

b) nurodoma, kad pasiūlymo pateikimas reiškia, jog pateikėjas priima specifikacijas, šio straipsnio 1 dalyje minėtus bendruosius reikalavimus ir sąlygas, su kuriomis yra susijęs pasiūlymas, ir kad pasiūlymo pateikimas rangovą, su kuriuo bus sudaryta sutartis, įpareigoja sutarties vykdymo metu;

c) nurodomas laikotarpis, per kurį pasiūlymas galios ir negalės būti pakeistas jokiais atžvilgiais;

d) draudžiamas bet koks perkančiosios įstaigos ir konkurso dalyvio kontaktas procedūros metu, išskyrus išimtinius atvejus, kai yra numatytas apsilankymas vietoje; tokiu atveju nurodomos tokio apsilankymo taisyklės.

3. Specifikacijose būtinai:

a) nurodomi sutarčiai taikomi netinkamumo ir atrankos kriterijai, išskyrus atvejus, kai taikoma riboto konkurso procedūra ir, paskelbus 64 straipsnyje minėtą skelbimą, derybų procedūros; šiais atvejais tie kriterijai nurodomi tik konkurso skelbime arba kvietime pareikšti susidomėjimą;

b) nurodomi laimėtojo išrinkimo kriterijai ir jų svarbos koeficientai, jei tai nėra nurodyta konkurso skelbime;

c) išdėstomos 70 straipsnyje minėtos techninės specifikacijos;

d) nurodomi būtiniausi reikalavimai, kuriuos įvairūs variantai turi atitikti, taikant 77 straipsnio 2 dalyje numatytas procedūras, kuriomis nustatomas paraiškos laimėtojas, pateikęs geriausią ekonominį pasiūlymą, kai perkančioji įstaiga konkurso skelbime nėra nurodžiusi, kad tokie variantai neleidžiami;

e) nurodoma, kad yra taikomas Protokolas dėl privilegijų ir imunitetų arba atitinkamais atvejais Vienos konvencija dėl diplomatinių ar konsulinių santykių;

f) nurodoma, kokiais dokumentais pagrindžiamos galimybės sudaryti sutartis, kaip nurodyta 73 straipsnyje.

4. Sutarties pavyzdyje visų pirma:

a) nurodomos nuobaudos už jos nuostatų nesilaikymą;

b) nurodoma informacija, kuri turi būti pateikta sąskaitose arba atitinkamuose patvirtinamuosiuose dokumentuose;

c) nurodoma sutarčiai taikytina teisė ir kompetentingas teismas ginčams spręsti.

5. Agentūra gali reikalauti iš konkurso dalyvio informacijos apie bet kurią sutarties dalį, kurią konkurso dalyvis ketina perduoti trečiosioms šalims, ir apie tokių šalių tapatybę.

70 straipsnis

1. Techninės specifikacijos turi užtikrinti vienodas galimybes kandidatams ir konkurso dalyviams ir nesudaryti nepateisinamų kliūčių konkurencija pagrįstam konkursui. Specifikacijose turi būti apibrėžtos būtinos gaminio, paslaugos, medžiagos ar darbo charakteristikos, kad jie atitiktų perkančiosios įstaigos numatytą paskirtį.

2. Šio straipsnio 1 dalyje minėtas charakteristikas sudaro:

a) kokybės lygiai;

b) aplinkos apsaugos reikalavimų atitikimas;

c) visus reikalavimus atitinkantis projektas, atsižvelgiant ir į žmonių su negalia galimybes;

d) atitikties įvertinimo lygiai ir procedūros;

e) tinkamumas naudoti;

f) sauga arba matmenys, įskaitant prekių tiekimo atvejais parduodamos prekės pavadinimą bei naudojimo instrukcijas, ir visų sutarčių atvejais – terminija, simboliai, bandymų procedūra ir metodai, pakuotė, ženklinimas ir etiketės, gamybos procedūros ir metodai;

g) darbų sutartims – procedūros, susijusios su kokybės užtikrinimu, ir taisyklės, susijusios su projektavimu ir kainos apskaičiavimu, darbų bandymo, tikrinimo ir priėmimo sąlygos, statybos metodai arba būdai ir visos kitos techninės sąlygos, kurias pagal bendruosius ar specialius nuostatus perkančioji įstaiga gali nustatyti užbaigtiems darbams ir su jais susijusioms medžiagoms ar dalims.

3. Techninės specifikacijos formuluojamos:

a) remiantis Europos standartais arba Europos techniniais liudijimais ar bendromis techninėmis specifikacijomis, kai tokios egzistuoja, tarptautiniais standartais arba kita technine kontroline medžiaga, kurią paskelbia Europos standartų įstaigos, arba, jei tokių nėra, jų nacionaliniais ekvivalentais. Po kiekvienos nuorodos turi eiti žodžiai „arba jų ekvivalentai“, arba

b) nurodant siekiamus rezultatus ar veiklos reikalavimus; jie turi būti pakankamai išsamūs, kad konkurso dalyviai galėtų nustatyti sutarties tikslą, o Agentūra galėtų nustatyti konkurso laimėtoją, arba

c) taikant abu tuos formulavimo metodus.

4. Kai Agentūra pasinaudoja galimybe remtis šio straipsnio 3 dalies a punkte minėtomis specifikacijomis, jos negali atmesti pasiūlymo tuo pagrindu, kad ji neatitinka tų specifikacijų, jei konkurso dalyvis ar kandidatas bet kuriomis atitinkamomis priemonėmis įrodo ir įtikina perkančiąją įstaigą, kad pasiūlymas visiškai lygiavertis nustatytiems reikalavimams.

5. Kai Agentūra pasinaudoja šio straipsnio 3 dalies b punkte minėta galimybe nustatyti specifikacijas, nurodydama siekiamus rezultatus ar veiklos reikalavimus, ji negali atmesti paraiškos, kuri atitinka nacionalinį standartą, į kurį yra perkeltas Europos standartas, Europos techninį liudijimą ar bendras technines specifikacijas, tarptautinį standartą ar techninę kontrolinę medžiagą, kurią paskelbia Europos standartų įstaigos, jei tos specifikacijos yra susijusios su būtinais pasiekti rezultatais ar veiklos reikalavimais.

6. Išskyrus išimtinius sutarties objektu pateisinamus atvejus, tos specifikacijos negali remtis konkrečia gaminių marke ar šaltiniu, ar tam tikru procesu, ar prekių ženklais, patentais, tipais ar tam tikra konkrečia kilme ar gamyba, dėl kurių tam tikriems gaminiams ar ūkiniams subjektams atsirastų palankesnės arba neįmanomos įvykdyti sąlygos. Kai neįmanoma pateikti pakankamai išsamaus ir suprantamo sutarties objekto aprašymo, po nuorodos į jį turi eiti žodžiai „ar jo ekvivalentas“.

71 straipsnis

1. Dokumentuose, susijusiuose su kvietimu teikti pasiūlymus, aiškiai nurodoma, ar turi būti pateikta tvirta ir nekeičiama kaina.

2. Jei taip nėra, dokumentuose, susijusiuose su kvietimu teikti pasiūlymus, nurodomos kainų keitimo per sutarties galiojimo laiką sąlygos ir (arba) formulės. Tokiais atvejais perkančioji įstaiga visų pirma atsižvelgia į:

a) viešųjų pirkimų procedūros tikslą ir ekonominę padėtį, kurioje ji vyksta;

b) užduočių ir sutarties tipą bei jų trukmę;

c) savo finansinius interesus.

72 straipsnis

1. Nepažeidžiant sutartyje nustatytų nuobaudų taikymo, su kandidatais arba konkurso dalyviais ir rangovais, kurie nusikalto pateikdami suklastotas deklaracijas arba yra pripažinti rimtai pažeidę sutarties sąlygas neįvykdydami savo sutartinių įsipareigojimų ankstesnėje viešųjų pirkimų procedūroje, nesudaromos jokios sutartys ir jiems neskiriama jokia negrąžintina parama, finansuojama iš Agentūros bendrojo biudžeto, ilgiausiai dvejus metus nuo to laiko, kai pažeidimą nustato teismas, įvykus rungimosi su rangovu procedūrai.

Tą laikotarpį galima pailginti iki trejų metų, jei per penkerius metus nuo pirmojo pažeidimo yra dar kartą nusižengiama.

Konkurso dalyviai arba kandidatai, pripažinti kaltais pateikę suklastotas deklaracijas, taip pat baudžiami finansinėmis nuobaudomis, kurios sudaro nuo 2% iki 10% visos ketinamos pasirašyti sutarties vertės.

Rangovai, pripažinti rimtai pažeidę sutarties sąlygas neįvykdydami sutartinių įsipareigojimų, baudžiami finansinėmis nuobaudomis, kurios sudaro nuo 2% iki 10% visos atitinkamos sutarties vertės.

Toji norma gali būti padidinta nuo 4% iki 20%, jei per penkerius metus nuo pirmojo pažeidimo yra dar kartą nusižengiama.

2. 43 straipsnio 1 dalies a, c ir d punktuose minėtais atvejais su kandidatais ar konkurso dalyviais nesudaromos jokios sutartys ir jiems neskiriamos jokia negrąžintina parama, finansuojama iš Bendrijos biudžeto, ilgiausiai dvejus metus nuo to laiko, kai pažeidimą nustato teismas, įvykus rungimosi su rangovu procedūrai.

43 straipsnio 1 dalies b ir e punktuose minėtais atvejais su kandidatais ar konkurso dalyviais nesudaromos jokios sutartys ir jiems neskiriama jokia negrąžintina parama mažiausiai vienerius metus ir ilgiausiai ketverius metus nuo teismo sprendimo pranešimo dienos.

Tuos laikotarpius galima pailginti iki penkerių metų, jei per penkerius metus nuo pirmojo pažeidimo ar pirmojo teismo sprendimo yra nusižengiama dar kartą.

3. 43 straipsnio 1 dalies e punkte nurodomi šie atvejai:

a) sukčiavimo atvejai, nurodyti Konvencijos dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos, priimtos 1995 m. liepos 26 d. Tarybos aktu (3), 1 straipsnyje;

b) korupcijos atvejai, nurodyti Konvencijos dėl kovos su korupcija, į kurią įtraukiami Europos Bendrijų pareigūnai ar Europos Sąjungos valstybių narių pareigūnai, priimtos 1997 m. gegužės 26 d. Tarybos aktu (4), 3 straipsnyje;

c) dalyvavimo nusikalstamoje organizacijoje, kaip apibrėžta 1998 gruodžio 21 d. Tarybos Bendrųjų veiksmų 98/733/TVR, prilyginančių dalyvavimą nusikalstamame susivienijime Europos Sąjungos valstybėse narėse baudžiamajam nusikaltimui (5), 2 straipsnio 1 dalyje, atvejai;

d) pinigų plovimo, apibrėžto 1991 m. birželio 10 d. Tarybos direktyvos 91/308/EEB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui (6) 1 straipsnyje, atvejai.

73 straipsnis

1. Kaip pakankamą įrodymą, kad kandidatas ar konkurso dalyvis nėra atsidūręs vienoje iš 43 straipsnio 1 dalies a, b ar e punktuose aprašytų situacijų, perkančioji įstaiga priima naujausią išrašą iš teismo bylų registro arba, jei jo nėra, naujausią tolygų dokumentą, išduotą kilmės ar provenencijos šalies teisminės ar administracinės institucijos, liudijantį, kad tie reikalavimai yra patenkinti.

2. Kaip pakankamą įrodymą, kad kandidatas ar konkurso dalyvis nėra atsidūręs 43 straipsnio 1 dalies d punkte aprašytoje situacijoje, perkančioji įstaiga priima atitinkamos šalies kompetentingos institucijos išduotą naujausią pažymėjimą.

Jei toks pažymėjimas atitinkamoje šalyje nėra išduodamas, jį galima pakeisti suinteresuotos šalies teisminei ar administracinei institucijai, notarui ar kvalifikuotai profesinei institucijai savo kilmės ar provenencijos šalyje duotu pareiškimu su priesaika arba oficialiu pareiškimu.

3. Atsižvelgiant į šalies, kurioje konkurso dalyvis arba kandidatas yra įsisteigęs, nacionalinius įstatymus, šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodyti dokumentai išduodami juridiniams ir (arba) fiziniams asmenims, įskaitant, jei perkančioji institucija mano, kad tai reikalinga, įmonių direktorius arba bet kurį kitą asmenį, turintį atstovavimo, sprendimų priėmimo ar kontrolės teises kandidato ar konkurso dalyvio atžvilgiu.

74 straipsnis

1. Agentūra parengia aiškius ir nediskriminacinius atrankos kriterijus.

2. Kiekvienoje viešųjų pirkimų procedūroje taikomi šie atrankos kriterijai:

a) konkurso dalyvio arba kandidato teisė dalyvauti procedūroje, patikrinus, ar nėra pagrindo neleisti jam to daryti, kaip nurodyta 43 ir 44 straipsniuose;

b) jo finansinio, ekonominio, techninio ir profesinio pajėgumo kriterijai. Perkančioji įstaiga gali nustatyti būtiniausius pajėgumų lygius, kurių nepasiekusieji kandidatai negali būti atrinkti.

3. Galima pareikalauti, kad kiekvienas konkurso dalyvis arba kandidatas įrodytų, kad jam pagal nacionalinę teisę suteikti įgaliojimai vykdyti sutartį, ir tai yra įrodoma tuo, kad jis yra įrašytas į amatų ar profesijų registrą, arba pareiškimu su priesaika, pažymėjimu, naryste specialioje organizacijoje, konkrečiai duotu leidimu arba įrašu į PVM registrą.

4. Agentūra skelbime apie sutartį arba kvietime pareikšti susidomėjimą, arba kvietime pateikti oficialų pasiūlymą nurodo, kokius dokumentus ji yra pasirinkusios kaip konkurso dalyvių ar kandidatų statuso ir teisinio veiksnumo įrodymus.

5. Perkančiosios įstaigos negali reikalauti platesnės informacijos, įrodančios kandidato ar konkurso dalyvio finansinį, ekonominį, techninį ar profesinį pajėgumą, nei pats sutarties objektas, ir atsižvelgia į ūkinių subjektų teisėtus interesus, visų pirma susijusius su įmonės techninių ir verslo paslapčių apsauga.

75 straipsnis

1. Ekonominis ir finansinis pajėgumas gali būti įrodytas vienu ar keliais šiais dokumentais:

a) atitinkamomis ataskaitomis iš bankų ar profesinės rizikos apdraudimo įrodymu;

b) paskutinių dvejų metų, kurių sąskaitos jau yra uždarytos, balansu arba balanso išrašais, kai balansą skelbti reikalaujama pagal šalies, kurioje ūkinis subjektas yra įsisteigęs, bendrovių įstatymą;

c) laikotarpio, kuris negali būti ilgesnis kaip treji paskutiniai finansiniai metai, visos apyvartos ataskaita ir apyvartos, susijusios su darbais, tiekimu ar paslaugomis, kurioms taikoma sutartis, ataskaita.

2. Jei dėl kokios nors išimtinės priežasties, kurią perkančioji įstaiga laiko pagrįsta, konkurso dalyvis ar kandidatas negali pateikti įrodymų, kurių reikalauja perkančioji įstaiga, jis gali įrodyti savo ekonominį ir finansinį pajėgumą kitomis priemonėmis, kurias perkančioji įstaiga laiko tinkamomis.

3. Atitinkamais atvejais ir konkrečiai sutarčiai ūkinis subjektas gali pasiremti kitų ekonominių subjektų pajėgumais, neatsižvelgiant į jo ryšių su jais teisinį pobūdį. Tokiu atveju jis turi perkančiajai įstaigai įrodyti, kad jam bus prieinami sutarties įvykdymui būtini ištekliai, pateikęs, pavyzdžiui, tokių ekonominių subjektų įsipareigojimą tokius išteklius jam suteikti.

76 straipsnis

1. Ūkinių subjektų techninis ir profesinis pajėgumas įvertinamas ir tikrinamas pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis. Viešųjų pirkimų procedūrose, kai yra sudaroma tiekimo, kuris reikalauja atlikti pristatymo į vietą ar įrengimo operacijas, paslaugų ir (arba) darbų sutartis, toks pajėgumas vertinamas visų pirma pagal ūkinių subjektų išmanymą (know-how), našumą, patirtį ir patikimumą.

2. Paslaugų teikėjo arba rangovo techninio ir profesinio pajėgumo įrodymai, atsižvelgiant į tiekimo, paslaugų ar darbų pobūdį, kiekį, mastą ir paskirtį, gali būti pateikti remiantis šiais dokumentais:

a) liudijančiais paslaugų teikėjo arba rangovo ir (arba) jų vadovaujančio personalo ir ypač asmens ar asmenų, atsakingų už paslaugų teikimą ar darbų atlikimą, išsilavinimo ir profesines kvalifikacijas;

b) sąrašu, kuriame nurodyta: i) per paskutinius trejus metus suteiktos pagrindinės paslaugos ir pristatytos prekės, nurodant sumas, datas, viešuosius ar privačiuosius gavėjus; ii) per paskutinius penkerius metus atlikti darbai, nurodant sumas, datas ir vietą. Kartu su svarbiausių darbų sąrašu pateikiamos patenkinamo atlikimo pažymos, kuriose nurodoma, ar jie buvo atlikti profesionaliai ir ar jie buvo užbaigti;

c) techninės įrangos, įrankių ir mašinų, kurias paslaugų teikėjas arba rangovas naudos atlikdamas paslaugų ar darbų sutartį, aprašymu;

d) naudojamų priemonių, skirtų užtikrinti tiekiamų prekių ir paslaugų kokybę, aprašymu ir paslaugų teikėjo arba rangovo analizės bei mokslinių tyrimų įrenginių aprašymu;

e) sąrašu, kuriame išvardijami dalyvaujantys technikai ir techninės institucijos, jeigu jie paslaugų teikėjui arba rangovui tiesiogiai nepriklauso, ypač asmenys, atsakingi už kokybės kontrolę;

f) tiekiamų prekių atveju: pavyzdžiais, prekių aprašymais ir (arba) autentiškomis fotografijomis, ir (arba) oficialių pripažintos kompetencijos kokybės kontrolės institutų ar agentūrų parengtomis pažymomis, patvirtinančiomis, kad gaminiai atitinka galiojančias specifikacijas ar standartus;

g) ataskaita apie paslaugos teikėjo arba rangovo metinį darbo jėgos vidurkį ir vadovaujančio personalo skaičių per paskutinius trejus metus;

h) nurodymu, kokią sutarties dalį paslaugų teikėjas ar rangovas ketina perduoti subrangovui.

Kai Agentūrai yra teikiamos paslaugos ar tiekiamos prekės, minėtos b punkto i papunktyje, atlikimas įrodomas pažymomis, kurias išduoda arba taip pat parašu patvirtina kompetentinga institucija.

3. Kai teiktinos paslaugos ar tiektinos prekės yra sudėtingos arba kai išimtiniais atvejais jos reikalingos tam tikrai specialiai paskirčiai, techninio ir profesinio pajėgumo įrodymus galima gauti atlikus patikrinimą, kurį atlieka perkančioji įstaiga arba jos vardu šalies, kurioje yra įsisteigęs paslaugų teikėjas ar rangovas, oficiali kompetentinga institucija, sutinkanti tai padaryti. Tikrinama paslaugų tiekėjo ar rangovo techninis bei gamybinis pajėgumas ir, prireikus, jo analizės ir mokslinių tyrimų įrenginiai bei kokybės kontrolės priemonės.

4. Tam tikrais ir konkrečios sutarties atvejais paslaugų teikėjas arba rangovas gali pasiremti kitų ekonominių subjektų pajėgumais, neatsižvelgiant į savo ryšių su jais teisinį pobūdį. Tokiu atveju jis turi perkančiajai įstaigai įrodyti, kad jam bus prieinami sutarties įvykdymui būtini ištekliai, pavyzdžiui, pateikęs tokių ekonominių subjektų įsipareigojimą tokius išteklius jam suteikti.

77 straipsnis

1. Konkurso laimėtojas nustatomas vienu iš šių būdų:

a) taikant automatinę nugalėtojo nustatymo procedūrą, sutartis sudaroma su konkurso dalyviu, kurio tinkamai parengtame ir nustatytas sąlygas atitinkančiame pasiūlyme yra nurodoma mažiausia kaina;

b) taikant geriausio ekonominio pasiūlymo procedūrą.

2. Geriausias ekonominis pasiūlymas – tai pasiūlymas, kuriame nurodytas geriausias kainos ir kokybės santykis, atsižvelgiant į sutarties objektu pateisinamus kriterijus, tokius kaip nustatoma kaina, techninis privalumas, estetinės ir funkcinės ypatybės, aplinkosauginiai privalumai, veiklos sąnaudos, pelningumas, užbaigimo ar pristatymo laikas, tolesnis aptarnavimas ir techninė pagalba.

3. Skelbime apie sutartį arba specifikacijose perkančioji įstaiga nurodo svarbos koeficientą, kurį ji taikys nustatydama geriausią ekonominį pasiūlymą.

Kainai taikomo svarbos koeficiento santykis su kitais kriterijais neturi visai panaikinti kainos reikšmės, parenkant rangovą.

Jei išimtiniais atvejais negalima taikyti svarbos koeficiento dėl techninių priežasčių, visų pirma dėl sutarties objekto, perkančioji įstaiga nurodo tik taikomus kriterijus mažėjančia svarbos tvarka.

78 straipsnis

1. Jei pasiūlymuose konkrečiai sutarčiai nustatomos kainos yra neįprastai mažos, perkančioji įstaiga, prieš atmesdama paraiškas vien tuo pagrindu, raštu paprašo informacijos apie pasiūlymo sudedamąsias dalis, kurias ji laiko svarbiomis, ir jas patikrina, atitinkamai išklausiusi šalis ir atsižvelgusi į pateiktus paaiškinimus.

Perkančioji įstaiga gali visų pirma atsižvelgti į paaiškinimus apie:

a) gamybos proceso, paslaugų teikimo ar statybos metodo ekonomiškumą;

b) pasirinktus techninius sprendimus arba ypač palankias sąlygas, kuriomis dirba konkurso dalyvis;

c) konkurso dalyvio originalumą.

2. Kai perkančioji įstaiga nustato, kad pasiūlyme nustatyta kaina yra neįprastai maža dėl valstybės teikiamos pagalbos, ji pasiūlymą gali atmesti vien tuo pagrindu tik tuo atveju, jei konkurso dalyvis per perkančiosios įstaigos nustatytą pagrįstos trukmės laiką negali įrodyti, kad toji pagalba yra skirta tam tikram tikslui ir laikantis Bendrijos taisyklėse dėl valstybės pagalbos nurodytų procedūrų ir sprendimų.

79 straipsnis

1. Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse pateikimo terminas, kurį Agentūra nustato kalendorinėmis dienomis, turi būti pakankamai ilgas, kad suinteresuotos šalys pagrįstai turėtų pakankamai laiko savo pasiūlymams parengti ir pateikti, atsižvelgiant į sutarties sudėtingumą, reikalingumą apsilankyti vietoje ar susipažinti vietoje su dokumentais, pridėtais prie specifikacijų.

2. Vykstant atviriems konkursams, pasiūlymų pateikimo terminas turi būti ne trumpesnis kaip penkiasdešimt dvi dienos nuo skelbimo apie sutartį išsiuntimo dienos.

3. Vykstant ribotiems konkursams ir derybų procedūroms, kai skelbimas apie sutartį yra paskelbtas, terminas turi būti ne trumpesnis kaip trisdešimt septynios dienos nuo skelbimo apie sutartį išsiuntimo dienos.

Vykstant ribotiems konkursams, sutartims, kurių vertė yra didesnė už 68 straipsnyje nustatytas ribas, pasiūlymų pateikimo terminas neturi būti trumpesnis kaip keturiasdešimt dienų nuo kvietimo teikti pasiūlymus išsiuntimo dienos.

Vykstant ribotiems konkursams, minėtiems 65 straipsnyje, pasiūlymų pateikimo terminas neturi būti trumpesnis kaip dvidešimt viena diena nuo kvietimo teikti pasiūlymus išsiuntimo dienos.

4. Kai, likus ne mažiau kaip penkiasdešimt dviem dienoms ir ne daugiau kaip dvylikai mėnesių iki skelbimo apie sutartį išsiuntimo dienos, Agentūra yra išsiuntusi pagal 55 straipsnį išankstinį skelbimą, kuriame yra visa skelbime apie sutartį reikalaujama informacija, pasiūlymų pateikimo terminas gali būti paprastai sutrumpintas iki trisdešimt šešių dienų, bet jokiomis aplinkybėmis negali būti trumpesnis kaip dvidešimt dvi dienos nuo skelbimo apie sutartį išsiuntimo dienos atvirų konkursų atveju arba negali būti sutrumpintas iki dvidešimt šešių dienų nuo kvietimo pateikti oficialų pasiūlymą išsiuntimo dienos ribotų konkursų atveju.

80 straipsnis

1. Jei prašymas yra pateiktas likus pakankamai laiko iki oficialių pasiūlymų pateikimo termino, specifikacijos ir papildomi dokumentai išsiunčiami per šešias kalendorines dienas nuo prašymo gavimo dienos visiems ūkiniams subjektams, kurie yra paprašę specifikacijų arba pareiškę norą pateikti oficialų pasiūlymą.

2. Jei prašoma likus pakankamai laiko, papildoma informacija, susijusi su specifikacijomis, pateikiama vienu metu visiems ūkiniams subjektams, kurie yra prašę specifikacijų arba pareiškę norą pateikti oficialų pasiūlymą, ne vėliau kaip likus šešioms dienoms nuo pasiūlymų pateikimo termino pabaigos arba tuo atveju, kai prašymai suteikti informaciją gaunami likus mažiau kaip aštuonioms kalendorinėms dienoms iki pasiūlymų pateikimo termino pabaigos, kuo greičiau nuo prašymo gavimo.

3. Jei dėl kokių nors priežasčių specifikacijų ir papildomų dokumentų ar informacijos negalima suteikti per šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą laiką arba kai pasiūlymai gali būti pateikti tik po to, kai apsilankoma vietoje arba kai vietoje susipažįstama su dokumentais, pridėtais prie specifikacijų, pasiūlymų pateikimo terminai, minėti 79 straipsnyje, pratęsiami, kad visi ūkiniai subjektai galėtų susipažinti su visa pasiūlymų parengimui būtina informacija. Apie pratęsimą paskelbiama atitinkamu būdu 55–58 straipsniuose numatytomis priemonėmis.

4. Jei visi kvietimo teikti pasiūlymus dokumentai yra laisvai ir tiesiogiai prieinami elektroninėmis priemonėmis, 55 straipsnio 3 dalyje minėtame skelbime apie sutartį nurodomas interneto adresas, kuriuo galima susipažinti su tais dokumentais.

Tokiais atvejais bet kokie papildomi dokumentai ir informacija turi būti taip pat laisvai ir tiesiogiai prieinami kuo greičiau po to, kai jie yra pateikti visiems ūkiniams subjektams, kurie yra prašę specifikacijų arba pareiškę norą pateikti oficialų pasiūlymą.

81 straipsnis

1. Kai tinkamai pagrįstos skubos atvejais praktiškai yra neįmanoma laikytis 79 straipsnio 3 dalyje nustatytų terminų, Agentūra nustato šiuos terminus skaičiuodama kalendorinėmis dienomis:

a) prašymų dalyvauti pateikimo terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip penkiolika dienų nuo skelbimo apie sutartį išsiuntimo dienos;

b) pasiūlymų pateikimo terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip dešimt dienų nuo kvietimo teikti pasiūlymus dienos.

2. Jei yra paprašoma pakankamai iš anksto, papildoma informacija apie specifikacijas suteikiama visiems kandidatams ne vėliau kaip likus keturioms dienoms iki pasiūlymų pateikimo termino pabaigos.

3 skirsnis

Pasiūlymų ir prašymų dalyvauti konkurse pateikimo tvarka

82 straipsnis

1. Prašymai dalyvauti pateikiami laišku, faksu arba elektroniniu paštu; prašymai, pateikti faksu arba elektroniniu paštu, turi būti patvirtinti laišku iki 79 straipsnyje nustatytų terminų.

2. Konkurso dalyviai gali pateikti oficialius pasiūlymus:

a) paštu; tuo tikslu kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose turi būti nurodyta, kad atitinkama data laikoma registruoto laiško išsiuntimo data, įrodoma pašto antspaudu, arba

b) asmeniškai; į Agentūros patalpas jas gali įteikti konkurso dalyvis arba jo atstovas, įskaitant greitojo pašto pasiuntinių tarnybą; tuo tikslu kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose be informacijos, nurodytos 69 straipsnio 2 dalies a punkte, turi būti nurodytas skyrius, į kurį turi būti pristatyti pasiūlymai ir kuriame išduodamas pasirašytas su nurodyta data jų gavimo kvitas.

3. Kad būtų išlaikytas slaptumas ir išvengiama sunkumų tais atvejais, kai pasiūlymai yra siunčiami paštu, kvietime teikti pasiūlymus turi būti ši nuostata:

„Pasiūlymus būtina pateikti užantspauduotame voke, kuris yra įdėtas į kitą užantspauduotą voką. Ant vidinio voko turi būti užrašyti skyriaus, kuriam jis adresuotas, pavadinimas, nurodytas kvietime teikti pasiūlymus, ir žodžiai „Kvietimas teikti pasiūlymus – Pašto tarnybai draudžiama atplėšti“. Jei naudojamas užsiklijuojantis vokas, ant jo būtina užklijuoti lipnią juostelę, skersai kurios pasirašo siuntėjas.“

83 straipsnis

1. Atidaromi visi vokai su prašymais dalyvauti ir pasiūlymais, kurie atitinka 82 straipsnio 1 ir 2 dalies reikalavimus.

2. Kai sutarties vertė yra didesnė už 66 straipsnio 2 dalyje nustatytą ribą, atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas paskiria vokų atplėšimo komitetą.

Komitetą sudaro mažiausiai trys asmenys, atstovaujantys mažiausiai dviem Agentūros organizaciniams vienetams, neturintiems tarpusavio hierarchinių ryšių. Tie asmenys vengia bet kokio interesų konflikto.

3. Vienas ar keli vokų atplėšimo komiteto nariai pasirašo dokumentą, įrodantį kiekvieno pasiūlymo išsiuntimo datą ir laiką.

Jie taip pat pasirašo:

a) ant kiekvieno pasiūlymo puslapio arba

b) ant kiekvieno pasiūlymo antraštinio lapo ir lapų, kuriuose nurodyta kiekvieno pasiūlymo finansinė informacija, užtikrinant pasiūlymo pradinės informacijos vientisumą bet kuriuo tinkamu būdu, taikomu skyriaus, kuris yra nepriklausomas nuo įgaliojimus suteikiančio skyriaus.

Kai konkurso laimėtojas išrenkamas automatine konkurso laimėtojo išrinkimo procedūra, vadovaujantis 77 straipsnio 1 dalies a punktu, kainos nurodytos pasiūlymuose, kurie atitinka reikalavimus, paskelbiamos viešai.

Komiteto nariai pasirašo gautų vokų su pasiūlymais atplėšimo protokolą, kuriame įvardijami reikalavimus atitinkantys pasiūlymai ir reikalavimų neatitinkantys pasiūlymai bei paaiškinama, kuo remiantis pasiūlymai buvo atmesti kaip neatitinkantys reikalavimų, nurodant oficialių pasiūlymų pateikimo būdus, nurodytus 82 straipsnyje.

84 straipsnis

1. Visus prašymus dalyvauti ir pasiūlymus, pripažintus atitinkančiais reikalavimus, įvertina ir pagal tinkamumą išdėsto vertinimo komitetas, remdamasis iš anksto paskelbtais neleidimo dalyvauti konkurse, atrankos ir laimėtojo išrinkimo kriterijais.

Vertinimo komitetą skiria atsakingas įgaliojimus suteikiantis pareigūnas, kad jis pateiktų patariamąją nuomonę dėl sutarčių, kurių vertė yra didesnė už 66 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribą.

2. Vertinimo komitetą sudaro mažiausiai trys asmenys, atstovaujantys ne mažiau kaip dviem atitinkamos Agentūros organizaciniams vienetams, neturintiems jokių hierarchinių ryšių. Tie asmenys vengia bet kokio interesų konflikto. Vertinimo komitetą, kaip ir vokų atplėšimo komitetą, gali sudaryti tie patys nariai.

3. Prašymai dalyvauti ir pasiūlymai, kurie neatitinka pagrindinių kvietimo teikti pasiūlymus dokumentuose išdėstytų reikalavimų arba ten išdėstytų specialių reikalavimų, atmetami.

Tačiau vertinimo komitetas gali paprašyti, kad per nurodytą laiką kandidatai ar konkurso dalyviai pateiktų papildomą medžiagą arba paaiškintų pateiktus patvirtinančiuosius dokumentus, susijusius su neleidimo dalyvauti ir atrankos kriterijais.

4. Neįprastai mažos kainos pasiūlymų, minėtų 78 straipsnyje, atveju vertinimo komitetas paprašo bet kokios reikalingos informacijos apie pasiūlymo sudėtį.

85 straipsnis

Dabartinės finansinės nuostatos nedaro poveikio priemonėmis, kurias naudoja valstybės narės pagal ES sutarties 296 straipsnį arba pagal Direktyvos 92/50/EEB 4 straipsnį, 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 93/36/EEB dėl viešojo prekių pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (7) 2 straipsnį ar 1993 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 93/37/EEB dėl viešojo darbų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (8) 2 straipsnį.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

KONTROLĖ, AUDITAS IR SĄSKAITŲ PATEIKIMAS

86 straipsnis

Kas tris mėnesius Vyriausiasis pareigūnas Valdančiajai tarybai pateikia ataskaitą apie pajamų ir išlaidų vykdymą per tris praėjusius mėnesius ir nuo finansinių metų pradžios.

87 straipsnis

1. Agentūros administruojamų išlaidų ir pajamų išorinis auditas atliekamas pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams.

2. Be to, remdamasi Vyriausiojo pareigūno arba valstybės narės pasiūlymu, Valdančioji taryba gali bet kada paskirti išorinius auditorius ir nustatyti jų darbo uždavinius bei sąlygas.

3. Išoriniam auditui atlikti sudaroma šešių auditorių kolegija. Kiekvienais metais Valdančioji taryba iš valstybių narių pasiūlytų kandidatų tarpo skiria du narius trejų metų laikotarpiui, kuris negali būti pratęstas. Kandidatai privalo būti nacionalinės audito įstaigos valstybėje narėje nariais bei pateikti tinkamas saugumo ir nepriklausomumo garantijas. Jie turi turėti galimybę prireikus atlikti uždavinius Agentūros vardu. Vykdydami šiuos uždavinius:

a) kolegijos nariai toliau gauna atlyginimą iš savo nacionalinės audito įstaigos, o iš Agentūros gauna tik savo misijos išlaidų kompensaciją, vadovaujantis tomis pačiomis sąlygomis, kokias numato taisyklės, taikomos Europos Bendrijų lygiaverčio rango pareigūnams;

b) išskyrus Valdančiosios tarybos nurodymus, jie neprašo ir negauna jokių kitų nurodymų; vykdydama savo audito įgaliojimus Auditorių kolegija ir jos nariai yra visiškai nepriklausomi ir išimtinai atsakingi už išorinio audito atlikimą;

c) apie savo uždavinius jie atsiskaito tik Valdančiajai tarybai;

d) jie tikrina, ar Agentūros administruojamos pajamos ir išlaidos buvo vykdomos laikantis taikomų teisės aktų ir gero finansų valdymo principų, tai yra, laikantis ekonomiškumo, našumo ir efektyvumo principų.

4. Kiekvienais metais Auditorių kolegija išrenka savo pirmininką ateinantiems finansiniams metams. Ji tvirtina jos narių atliekamam auditui taikomas taisykles, laikydamasi aukščiausio lygio tarptautinių standartų. Auditorių kolegija tvirtina jos narių parengtas audito ataskaitas, prieš perduodama jas Vyriausiajam pareigūnui ir Valdančiajam komitetui.

5. Prieš pradėdami vykdyti savo uždavinius už Agentūros pajamų ir išlaidų auditą atsakingi asmenys turi gauti leidimą susipažinti su Tarybos turima slaptinta informacija, bent jau iki „ES slapta“ lygio, arba atitinkamais atvejais lygiavertį leidimą iš valstybės narės. Šie asmenys užtikrina, kad jie laikysis informacijos konfidencialumo ir saugos duomenis, su kuriais jie susipažįsta vykdydami auditą, vadovaudamiesi tai informacijai ir duomenims taikomomis taisyklėmis.

6. Už Agentūros pajamų ir išlaidų auditą atsakingi asmenys turi teisę nedelsiant ir iš anksto neįspėję susipažinti su dokumentais ir su visais tas pajamas ir išlaidas pateisinančiais duomenimis bei patekti į patalpas, kur laikomi tie dokumentai ir saugojami duomenys. Jie gali daryti kopijas. Agentūros pajamų ir išlaidų vykdyme dalyvaujantys asmenys teikia Vyriausiajam pareigūnui ir už tų pajamų ir išlaidų auditą atsakingiems asmenims jų uždaviniui įvykdyti reikalingą pagalbą. Auditorių atliekamo audito išlaidos padengiamos iš Agentūros bendrojo biudžeto.

88 straipsnis

1. Pasibaigus finansiniams metams iki kovo 31 d. Vyriausiasis pareigūnas, kuriam padeda apskaitos pareigūnas, parengia ir pateikia metinės valdymo ataskaitos projektą, metinio balanso projektą ir veiklos ataskaitos projektą Auditorių kolegijai nagrinėti ir pareikšti savo nuomonę.

2. Metinėje valdymo ataskaitoje nurodomi kiekvieno Agentūros administruojamo biudžeto asignavimai, patirtos ir apmokėtos išlaidos bei įvairios pajamos, taip pat pajamos iš valstybių narių ir kitų šalių. Balanse kaip turtas nurodomas visas Agentūrai priklausantis turtas, atsižvelgiant į jo nusidėvėjimą, bet kokius nuostolius ar nurašymą, ir kaip įsipareigojimai – jos rezervai.

3. Auditorių kolegija savo nuomonę ir pastabas dėl dokumentų, numatytų 2 dalyje, pateikia pasibaigus finansiniams metams iki birželio 15 d.

4. Pasibaigus finansiniams metams iki liepos 31 d. Vyriausiasis pareigūnas dokumentus, numatytus 2 dalyje, kartu su Auditorių kolegijos nuomone ir pastabomis bei savo atsakymais pateikia Valdančiajai tarybai.

5. Valdančioji taryba tvirtina metinę valdymo atskaitomybę ir balansus. Ji patvirtina, kad Vyriausiasis pareigūnas ir apskaitos pareigūnas atsiskaitė už atitinkamus finansinius metus.

6. Patvirtinta metinė valdymo atskaitomybė ir metinis balansas skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

7. Apskaitos pareigūnas visą atskaitomybę ir inventorinius sąrašus saugo penkerius metus nuo atitinkamo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dienos.

89 straipsnis

1. Kiekvienų finansinių metų likutis įrašomas į kitų finansinių metų biudžetą kaip pajamos perviršio atveju arba kaip asignavimai mokėjimams deficito atveju.

2. Apskaičiuotos tokių pajamų arba asignavimų mokėjimams sumos įrašomos į kitų metų biudžetą per metinę biudžeto procedūrą.

3. Patvirtinus kiekvienų finansinių metų atskaitomybę, bet koks neatitikimas apskaičiuotoms sumoms įrašomas į kitų metų biudžetą, iš dalies jį pakeičiant.

(1) OL L 285, 2001 10 29, p. 1.

(2) OL L 209, 1992 7 24, p. 1. Direktyva, panaikinta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/18/EB (OL L 134, 2004 4 30, p. 114).

(3) OL C 316, 1995 11 27, p. 48.

(4) OL C 195, 1997 6 25, p. 1.

(5) OL L 351, 1998 12 29, p. 1.

(6) OL L 166, 1991 6 28, p. 77. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/97/EB (OL L 344, 2001 12 28, p. 76).

(7) OL L 199, 1993 8 9, p. 1. Direktyva, panaikinta Direktyva 2004/18/EB.

(8) OL L 199, 1993 8 9, p. 54. Direktyva, panaikinta Direktyva 2004/18/EB.